prop · H1036 · 2013-10-01 00:00:00 — Om föräldrarna i en gemensam anmälan till anger att endast en av dem ska vara bidragsmottagare, ska barnbidraget lämnas till den i anmälan angivna föräldern. Om föräldrarna har lämnat en gemensam anmälan kan det också förutsättas att de är överens om detta. I det föregående (avsnitt 7) har regeringen föreslagit en bevisbörderegel för växelvist boende. Den blir tillämplig om föräldrarna är särlevande och den ena av dem vill ha en delad utbetalning av barnbidraget på den grunden att barnet bor växelvis hos båda föräldrarna. Om föräldrarna är oense åligger det den förälder som gör gällande att barnet har ett växelvist boende att göra sannolikt att barnet har ett sådant boende. Kan han eller hon inte göra det medför det att barnet anses bo varaktigt hos endast ena föräldern. Det kan också tänkas att två särlevande föräldrar som är oense, var för sig anmäler att hela barnbidraget ska betalas till den föräldern på den grunden att barnet bor varaktigt tillsammans med endast den föräldern. En sådan situation kan uppstå även med dagens regler och får lösas på samma sätt som . Uttrycken varaktigt boende respektive växelvist boende är etablerade och inarbetade i rättstillämpningen. De nu aktuella förslagen innebär inte någon ändring av deras innebörd. Promemorians förslag om byte av bidragsmottagare när en förälder har visat sig olämplig som mottagare I promemorian föreslogs även att rätten att få barnbidrag, efter beslut av , skulle kunna övergå till barnets andra förälder om en bidragsmottagare har visat sig olämplig som mottagare. Ett flertal av remissinstanserna har haft invändningar mot detta förslag och ansett dels att bedömningar om olämplighet bör vara en upp- gift enbart för socialnämnden, dels att det inte är ändamålsenligt om tre olika myndigheter (socialnämnden, och ) ska utreda föräldrars ekonomiska förhållanden. Några instanser har även gett uttryck för att det finns en risk för att förslaget skulle kunna vara kon- Mot bakgrund av detta avstår regeringen från att lägga fram ett sådant förslag. Den ändring som i avsnitt 9 föreslås i den nuva- rande skyddsregeln i 16 kap. 18 § SFB utgör enligt regeringen en till- räcklig åtgärd för att åstadkomma att barnbidraget vid behov kan lämnas till någon annan lämplig person att användas för barnets bästa. 9 Utbetalning till annan efter begäran av socialnämnd Regeringens förslag: I stället för synnerliga skäl ska det krävas särskilda skäl för att på begäran av socialnämnden ändra bidragsmottagare. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Förvaltningsrätten i anser att förslaget är tillräckligt för att tillgodose ett eventuellt ökat behov av möjligheten att ändra bidragsmottagare i vissa fall. är positiv till att möjligheten för en förälder att få hela barnbidraget utökas när en mottagare har visat sig vara olämplig men att det är tillräckligt att ändra den befintliga skyddsregeln från synnerliga till särskilda skäl för att myndigheten på begäran av socialnämnden ska ändra bidragsmottagare. tillstyrker förslaget och instämmer i att det finns starka skäl för överensstämmelse mellan regelverken för barnbidrag och studiehjälp, och att en likartad utformning av bestämmelserna främjar förutsebarheten. () anser att möjligheten att förhindra att barnbidraget utges till en vårdnadshavare som inte tar ekonomiskt ansvar för barnet är alltför begränsad . BO är därför positiv till att vidga möjligheten till ett byte av bidragsmottagare när vårdnadshavaren brister i tillgodoseendet av barnets behov. kommun har uppfattningen att socialnämnder begär att barnbidraget ska betalas ut till någon annan lämplig person endast när barn är placerade. Kommuner och Landsting tillstyrker förslaget och anser att möjligheterna att betala ut barnbidraget till någon annan för att användas för barnets bästa är alltför snäv . Förbundet pekar även på de problem som finns beträffande ensamkommande barn som har fått uppehållstillstånd i . I avvaktan på att en särskild vårdnadshavare förordnas är en god man ställföreträdare för det ensamkommande barnet. Förbundet anför att en god man inte anses behörig att ansöka om barnbidrag och socialnämnden har heller inte möjlighet att begära att få bidraget utbetalat till den gode mannen. Förbundet anser att kravet på synnerliga skäl har omöjliggjort detta. Enligt förbundet är det ytterst angeläget att socialnämnden får möjlighet att begära att barnbidraget ska utbetalas till annan än ordinarie vårdnadshavare i sådana fall. enligt förbundet kunna ske på det sätt som föreslås i promemorian genom att kravet synnerliga skäl ändras till särskilda skäl. Bakgrund: Om det finns synnerliga skäl får allmänt barnbidrag, förlängt barnbidrag och flerbarnstillägg på begäran av socialnämnden betalas ut till den andra föräldern, någon annan lämplig person eller till nämnden att användas för barnets bästa (16 kap. 18 § SFB). Denna reglering om att bidraget ska användas för barnets bästa innebär att det finns ett lagligt stöd för hur bidraget ska användas (prop. 2008/09:200, s. 425). Enligt förarbetena (prop. 1979/80:1, s. 635) ska bestämmelsen tillämpas endast i rena undantagsfall och det är endast efter noggrann prövning som en vårdnadshavare, eller någon annan som är berättigad att uppbära barnets bidrag, ska kunna fråntas sin rätt att själv sörja för barnet. Ett ingripande bör inte ske för att åstadkomma viss användning av bidraget eller för att i allmänhet åstadkomma en klokare hushållning. Ett synnerligt skäl kan t.ex. vara att det är klarlagt att barnets bidrag används för att finansiera missbruk av alkohol eller narkotika, äventyrligt spel eller dylikt. Andra exempel som ges i förarbetena på situationer där tillämpning kan bli aktuellt är att bidragsmottagaren grovt missbrukat bidraget, allvarligt vanvårdat barnet eller hemfallit åt missbruk av rusgivande medel. Liknande bestämmelser om att socialnämnden kan göra en framställan om annan bidragsmottagare finns även för bostadsbidrag och underhållsstöd. I rättspraxis (RÅ 1977 ref. 69) avseende en motsvarande bestämmelse för det tidigare bidragsförskottet (som föregick underhållsstödet för tid ) har skälet att vårdnadshavaren genom uteblivna hyresbetalningar och därmed risk för vräkning från bostaden som äventyrade barnets bästa, inte accepterats. Även inom studiehjälpssystemet finns en liknande reglering om utbetalning av studiebidrag till någon annan än den studerandes föräldrar. I 2 kap. 33 § studiestödsförordningen (2000:655) anges att studiehjälpen, om det finns särskilda skäl, för en omyndig studerande kan betalas ut till en socialnämnd eller någon annan för att användas till den omyndiges utbildning och uppehälle. Det finns således större möjligheter att ändra utbetalningen av studiebidrag till någon annan lämplig person jämfört med barnbidraget där det krävs synnerliga skäl. , , har i ett vägledande avgörande (ÖKS beslut , ärende nr 2006-2571), uttalat att regleringen för barnbidrag kan användas vid tolkningen av vilka skäl som krävs för att studiehjälp ska kunna betalas ut till socialnämnd eller någon annan lämplig person – detta trots den skillnad som finns i bestämmelserna för de olika förmånerna avseende särskilda eller synnerliga skäl. ÖKS har i det aktuella ärendet framhållit att vid prövning av om studiehjälp ska betalas ut till socialnämnd ska det finnas väl dokumenterade och kommunicerade sakuppgifter som kan läggas till grund för myndighetens ställningstagande. Endast ett brev från en socialsekreterare har inte bedömts vara tillräckligt för att betala ut studiehjälp till socialnämnden. I ett annat ärende har ÖKS (beslut , ärende nr 2010-1016) ansett att en placering enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, med betydande styrka talade för att studiebidrag borde betalas ut till ett familjehem. Även samtycke från barnets förälder till att ändra bidragsmottagare har enligt ÖKS betydelse vid prövningen av om det finns skäl att byta bidragsmottagare (beslut , ärende nr 2010-868). Rättspraxis när det gäller utbetalningsbestämmelsen för barnbidrag är tämligen begränsad och det finns inget avgörande där överinstans har prövat innehållet av de synnerliga skälen. I vägledning för barnbidrag (Vägledning 2002:10 s. 43 f.), anges dock att det krävs ett protokoll från bedöma om det föreligger synnerliga skäl och om barnbidraget kan betalas ut i enlighet med socialnämndens begäran. Av äldre förarbeten till bestämmelsen om utbetalning av barnbidrag till socialnämnd (prop. 1947:220, s. 62, 94 f. och 104) framgår att ett ingrepp i den enskilda familjens hushållning av ifrågavarande art bör betraktas som en fråga av principiellt samma natur som ärenden om omhändertagande av barn och ungdomar. Bestämmelsen i 16 kap. 18 § SFB innebär ett undantag från 16 kap. 2–17 §§ om att det är den eller de vårdnadshavare som barnet bor hos som är bidragsmottagare. I 106 kap. 6 och 7 §§ finns särskilda regler som gäller utbetalning när barnet vistas i familjehem eller vårdas i ett hem för vård eller boende inom . Skälen för regeringens förslag: De förslag som lämnas i denna proposition om rätten till och utbetalning av barnbidrag vid gemensam vårdnad och delat bidrag när barnet bor växelvis, innebär att fler föräldrar kan bli bidragsmottagare, vilket kan innebära en risk att barnbidraget i en något större utsträckning kan komma användas på ett sätt som inte kan anses vara till barnets bästa. Flera remissinstanser som har lämnat synpunkter på betänkande har uttryckt oro över att de föreslagna reglerna i vissa fall kan leda till ett i praktiken halverat barnbidrag och att barnets behov riskerar att inte bli tillgodosedda. Regeringen anser dock att denna risk inte ska överskattas eftersom barnbidraget endast täcker en mindre del av det sammanlagda behov som barn faktiskt har. Det har också framförts att det finns alltför begränsade möjligheter att förhindra att barnbidraget utges till en förälder som inte tar ekonomiskt ansvar för barnet. Den skyddsregel som finns i 16 kap. 18 § SFB om att socialnämnden kan begära att barnbidraget ska lämnas till någon annan lämplig person är inte tillräcklig för att säkerställa att barnbidraget används på ett sätt som kan anses vara till barnets bästa. Även föräldrar utan missbruk och spelberoende kan undandra sig att bidra till barnets försörjning trots att de är mottagare av barnbidrag. Mot bakgrund av detta anser regeringen att kraven för att på begäran av socialnämnden ändra mottagare av ett barnbidrag bör ändras så att det är tillräckligt om det finns särskilda skäl för en sådan ändring, mot tidigare synnerliga skäl. Särskilda skäl för en sådan ändring kan vara att det har framkommit att den dittillsvarande bidragsmottagaren inte svarar för några kostnader för barnet. Även om det finns anledning att något vidga möjligheten till att göra ett byte av bidragsmottagare på begäran av socialnämnden, bör det även i fortsättningen vara fråga om restriktiv tillämpning av denna möjlighet. Ett sådant beslut bör även i fortsättningen föregås av en noggrann prövning av om vårdnadshavaren, eller någon annan som är berättigad att uppbära barnets bidrag, allvarligt brister i att tillgodose barnets behov. Ett ingripande bör inte ske för att åstadkomma viss användning av bidraget eller för att i allmänhet åstadkomma en klokare hushållning. Exempelvis kan föräldrars delade meningar om huruvida barnbidraget ska användas för fritidsaktiviteter eller kläder inte anses vara tillräckligt för ett ingripande. Det bör krävas att bidragsmottagarens försummelser får eller riskerar få påtagliga negativa konsekvenser för barnet med anledning av att dess behov inte blir tillgodosett. Konsekvenserna för barnet ska inte vara av ringa karaktär. Den lämplighetsbedömning som bör ske med anledning av en begäran från socialnämnden kan inrymma såväl ekonomiska som sociala aspekter med avseende på om barnets behov blir tillgodosedda. Skyddsregeln i 16 kap. 18 § innebär, som tidigare anförts, ett byte av bidragsmottagare. Arbetsgruppen har inte utarbetat något konkret förslag om att barnbidrag ska kunna betalas ut till en god man när det inte finns någon behörig bidragsmottagare, vilket kan vara fallet för ensamkommande barn. Ett byte av bidragsmottagare kan således inte göras när det tidigare inte har funnits någon bidragsmottagare. Mot bakgrund av det Kommuner och Landsting har anfört kan ett förslag om att utse en behörig bidragsmottagare när en sådan inte har funnits därför inte behandlas i detta sammanhang. Ytterligare ett skäl som talar för en sänkning av kraven för att ändra bidragsmottagare på begäran av socialnämnden är att reglerna för utbetalning av barnbidrag och studiehjälp bör vara likartade, eftersom barnbidraget i de allra flesta fall övergår till en utbetalning av studiebidrag när barnet fyller och börjar gymnasiet. Det finns enligt regeringen starka skäl för överensstämmelse mellan regelverken för dessa båda förmåner. Nuvarande praxis för de båda förmånerna förefaller i praktiken uppställa likvärdiga krav för att byta bidragsmottagare med anledning av en begäran från socialnämnden. Diskrepansen mellan de två förmånernas regler bör därför rättas till. Att det uppställs olika krav kan orsaka både förvirring och missnöje hos såväl vårdnadshavarna som andra berörda myndigheter, t.ex. socialnämnderna. Att bestämmelserna har likartad utformning kan däremot främja förutsebarheten. Den föreslagna sänkningen av kraven för att på begäran av socialnämnden betala ut barnbidraget till någon annan innebär att på begäran av socialnämnden i större utsträckning än kan komma in på bedömningar av huruvida barnbidraget används på ett sådant sätt som kan anses bidra till att tillgodose barnets behov. Vid en sådan bedömning bör inte endast hänsyn tas till hur själva barnbidragsbeloppet används, utan det blir en helhetsbedömning av hur försörjningsansvaret för barnet fullgörs och fördelas mellan barnets båda föräldrar. Genom den föreslagna ändringen utökas förutsättningarna för att barnbidraget ska användas till barnets bästa. För att rätten till bidraget ska övergå till någon annan bör det krävas att en konstaterad olämplig användning av bidraget inte är tillfällig utan att det finns en påtaglig risk för att bidraget kommer att användas på detta sätt även i fortsättningen. Med anledning av den nu föreslagna ändringen kan inte ledning längre hämtas från de äldre förarbeten som nämns ovan (prop. 1947:220), om att tillämpningen av bestämmelsen bör betraktas som en fråga av princi- piellt samma natur som ärenden om omhändertagande av barn och ung- Prop. 2013/14:6 domar. 10Slopat krav på anmälan för flerbarnstillägg i vissa situationer Regeringens förslag: Kravet på anmälan för att få flerbarnstillägg ska slopas för föräldrar som bor tillsammans med ett eller flera barn som de har gemensamt. Detta undantag ska gälla om föräldrarna har en delad utbetalning av barnbidraget för ett eller flera barn, eller om de är mottagare av hela barnbidrag för olika barn inom samma hushåll. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna har inte lämnat några synpunkter på förslaget. Kammarrätten i anser dock att bestämmelserna om flerbarnstillägg är något svårtillgängliga och inte blir lättare att förstå efter de föreslagna ändringarna. Kammarrätten anser därför att ytterligare en redaktionell bearbetning bör göras av lagtexten. Inspektionen för socialförsäkringen framhåller att det är viktigt att förslaget utformas så att få anmälningar till om fördelningen av bidraget blir nödvändiga. välkomnar förslaget då det förenklar för föräldrar som slipper anmäla uppgifter som redan finns hos myndigheten. Vidare bedömer att förslaget kommer att ge administrativa besparingar jämfört med om delat barnbidrag blir huvudregel utan att anmälningskravet tas bort i de aktuella fallen. Enligt kommer det trots förslaget att finnas fall där föräldrar behöver göra anmälningar avseende flerbarnstillägg. befarar därför att förslaget kommer medföra att föräldrar kommer att ha svårare att förstå reglerna. Det gäller särskilt föräldrar som sammanbor och där båda är mottagare av endast hela barnbidrag, som i vissa situationer kommer att behöva anmäla bidragsmottagare för såväl barnbidrag som flerbarnstillägg, ibland vid olika tillfällen. Detta försvårar möjligheterna för att lämna ändamålsenlig information. Bakgrund: Barnbidrag lämnas enligt 15 kap. 12 § SFB i form av allmänt barnbidrag, förlängt barnbidrag och flerbarnstillägg. Flerbarnstillägg lämnas till en förälder om han eller hon är mottagare av barnbidrag för minst två barn. Även barn som det utges förlängt barnbidrag eller studiehjälp för enligt 2 kap. studiestödslagen (1999:1395) berättigar till flerbarnstillägg (15 kap. 9 § SFB). Flerbarnstillägg lämnas med för det andra barnet, för det tredje barnet, för det fjärde barnet och för det femte barnet och varje ytterligare barn (15 kap. 8 § SFB). Flerbarnstillägget lämnas som huvudregel automatiskt när en förälder är mottagare av allmänt barnbidrag för minst två barn. Den automatiska utbetalningen av flerbarnstillägget görs oavsett om föräldern är mottagare av hela eller halva barnbidragsbelopp. Någon ansökan eller anmälan behöver i sådana fall inte göras. I vissa fall krävs dock en anmälan för att få flerbarnstillägg, bland annat vid sammanräkning av barn som har olika bidragsmottagare. Sammanräkningen innebär då att två föräldrar som stadigvarande bor tillsammans i ett s.k. ombildat hushåll, dvs. i ett hushåll där den ena eller båda föräldrarna har barn , vid beräkningen av flerbarnstillägg får räkna samman de barn för vilka den ena föräldern får barnbidrag med dem för vilka den andra får barnbidrag. En förutsättning för detta är antingen att föräldrarna är gifta med varandra och stadigvarande sammanbor, eller att de är sambor och har varit gifta med varandra eller har eller har haft barn gemensamt (15 kap. 12 § SFB). För att ska kunna räkna samman barnen i sådana situationer måste dock den som vill få flerbarnstillägg anmäla detta till (16 kap. 12 § andra stycket SFB). Av de angivna bestämmelserna följer dessutom att i de fall båda föräldrarna i ett hushåll var för sig är bidragsmottagare för hela barnbidrag avseende olika barn som de har gemensamt, ska den som vill ha flerbarnstillägget anmäla detta till . Även barn som har fyllt och för vilka det inte längre lämnas allmänt barnbidrag kan berättiga till flerbarnstillägg. Detta gäller vid rätt till förlängt barnbidrag eller vid studier som ger rätt till studiehjälp enligt studiestödslagen (1999:1395). För att få flerbarnstillägg för dessa barn ska en anmälan göras av den förälder som önskar få sådant tillägg. När utbetalningen av förlängt barnbidrag eller studiehjälp är delad är det enligt ett rättsligt ställningstagande från (2006:12) tillräckligt om en av föräldrarna anmäler att barnet studerar för att båda föräldrarna ska få räkna med barnet i underlaget för eventuellt flerbarnstillägg. Av 2 kap. 33 § studiestödsförordningen framgår att studiehjälp ska betalas ut enligt samma grunder som tillämpas vid utbetalning av barnbidrag. Enligt 16 kap. 14 § SFB ska det i vissa fall lämnas en gemensam anmälan om vem som ska vara mottagare av flerbarnstillägg när två personer kan ha rätt till det. Tillägget betalas då ut till den av dem som anmäls som bidragsmottagare. En sådan anmälan ska göras av personerna gemensamt. Om inte någon sådan anmälan görs lämnas flerbarnstillägget till kvinnan, eller om personerna är av samma kön, till den äldre av dem. Denna bestämmelse tillämpas när det är fråga om två personer i samma hushåll som vardera mottar hela barnbidrag för olika barn. Skälen för regeringens förslag: Enligt det ovan redovisade förslaget om utökade möjligheter till delning av barnbidrag (avsnitt 6) ska även sammanboende föräldrar få en möjlighet att dela på utbetalningen av barnbidrag om båda gör anmälan om det. Även i det fall när någon anmälan inte görs i samband med att rätten till barnbidrag inträder eller om anmälan inte är samstämmig, ska enligt förslaget båda föräldrarna bli bidragsmottagare. För det fall barnet anses bo växelvis hos två föräldrar som inte bor tillsammans föreslås att barnbidraget ska kunna delas även om bara den ena av föräldrarna gör en anmälan om delad utbetalning och sådant boende görs sannolikt av den föräldern (avsnitt 7). Dessa förslag medför sammantaget att fler föräldrar än kan bli mottagare av barnbidrag, eftersom bidraget kan delas i fler fall än . sin tur att fler föräldrar skulle behöva göra anmälan för att få flerbarnstillägg. Förutom att detta kan upplevas som krångligt för föräldrarna, skulle det även innebära ökad administration för . Genomförs regeringens förslag om delad utbetalning av barnbidrag skulle samtliga sammanboende föräldrar som har en sådan delad utbetalning behöva inkomma till med en anmälan om flerbarnstillägg, om de vid beräkning av flerbarnstillägget vill räkna samman samtliga sina barn. Detta får emellertid anses onödigt i de fall redan har den information som behövs. Enligt nuvarande rutiner informerar nyblivna föräldrar om att de har möjlighet att välja vem av dem som ska vara mottagare av barnbidraget. Föräldrarna får då på sig att anmäla sitt val till . Om de inte gör någon anmälan registreras modern som bidragsmottagare. Med regeringens förslag om delad utbetalning av barnbidrag kommer vid en utebliven anmälan om bidragsmottagare, eller om anmälan från föräldrarna inte är samstämmig, i stället att registrera båda föräldrarna som bidragsmottagare för ett halvt barnbidragsbelopp vardera. För att inte föräldrarna ska gå miste om flerbarnstillägg gjorde bedömningen att det vore lämpligt att bifogar en anmälningsblankett för flerbarnstillägg till anmälningsblanketten för val av betalningsmottagare. Emellertid kommer det enligt uppgift i ovan i avsnitt 3 nämnda rapport (Fler förslag för minskat krångel), i många fall inte att finnas något egentligt behov av att föräldrar anmäler att de vill räkna samman sina barn i underlaget för flerbarnstillägg. Om sammanboende föräldrar redan har ett barn, och väljer att barnbidraget för ett nyfött barn ska betalas ut till samma förälder som för det äldre barnet, kommer flerbarnstillägget även med regeringens förslag i avsnitt 6 automatiskt att lämnas till den föräldern. Däremot skulle (enligt 16 kap. 12 § andra stycket jämfört med 15 kap. 12 § SFB) en anmälan om att få flerbarnstillägg behöva göras om föräldrarna väljer att dela barnbidraget eftersom det i hushållet då finns två bidragsmottagare. Detsamma gäller om föräldrarna har olika bidragsmottagare för gemensamma barn inom ett hushåll, t.ex. på så sätt att två föräldrar som har två gemensamma barn vardera får ett helt barnbidrag för ett av barnen. Detta kan upplevas som krångligt och riskerar orsaka osäkerhet hos föräldrarna om rätten till flerbarnstillägg. Enligt regeringens mening bör det införas ett undantag från anmälningskravet för att få flerbarnstillägg för sammanboende föräldrar som har något gemensamt barn. Kravet på anmälan bör avskaffas såväl i fall med delad utbetalning av barnbidraget, som fall när sammanboende föräldrar var för sig får helt barnbidrag men för olika barn, varav minst ett barn är gemensamt. Undantaget från kravet på anmälan när utbetalningen av barnbidraget är delad bör omfatta både situationen när barnbidraget delas i samband med barnets födelse på grund av föräldrarnas passivitet eller aktiva val om delad utbetalning, och när barnbidraget börjar delas efter en förälders anmälan om delad utbetalning när barnet bor växelvis. I de fall där barnbidrag lämnas till föräldrar som sammanbor utan att de har något gemensamt barn behöver dock anmälningskravet för flerbarnstillägg finnas kvar. Det finns fortfarande situationer där det inte är 2013/14:6 möjligt för att via registeruppgifter få kännedom om vilka barn som kan räknas samman för flerbarnstillägg. befarar att föräldrar som berörs av förslaget kommer få svårare att förstå bestämmelserna.