prop · H10355 · 2013-12-17 00:00:00 — 2.1De statliga aktörerna inom området Aktörer med uppdrag främst från och ska medverka till att svenskt näringsliv ska kunna hävda sig på internationella marknader och öka svensk handel, export och investeringar. ansvarar för anslaget för exportfrämjande i statsbudgeten och utövar därför huvudmannaskap för den centrala statsstödda aktören på området, , samt utlandsmyndigheterna.31 med underliggande myndigheten och bolaget arbetar med internationaliseringsfrågor, vilket är en vidare verksamhet än exportfrämjande. 31Utgiftsområde 24, Näringsliv, 2:3 Exportfrämjande verksamhet. Svar från UD på faktagranskning. PÅ VÄG UT I VÄRLDEN – STATENS FRÄMJANDEINSATSER FÖR EXPORT Under respektive departement finns aktörer som genom olika insatser regionalt, centralt och internationellt ska verka för att främja små och medelstora företags möjligheter att exportera. Granskningens aktörer visas i figur 1 nedan. består av och utrikesrepresentationen (ambassader och konsulat).32 Exportfrämjande verksamhet ingår under det bredare verksamhetsområdet handels- och investeringsfrämjande, vilket är en central del av utrikesförvaltningens uppgifter.33 ansvarar för och den exportfrämjande verksamheten hos utlandsmyndigheterna.34 anslag för exportfrämjande verksamhet uppgick för till , varav avsåg näringslivsfrämjande genom utlandsmyndigheterna.35 ska bidra till regeringens mål inom utrikespolitik, handelspolitik och biståndspolitik. Av instruktionen för utrikesrepresentationen framgår att utlandsmyndigheterna ska bidra till att uppnå målen och främja svenskt näringsliv och utrikeshandel genom att stötta svenska företag. Där framgår även att utlandsmyndigheter ska samarbeta med eller andra organisationer som 323-4 §§ Förordning (1996:1515) med instruktion för . 336 § Förordning (1992:247) med instruktion för utrikesrepresentationen. 34Svar från UD på faktagranskning. 35Regleringsbrev för avseende anslag 2:3 Exportfrämjande verksamhet UF2010/77132/UD/(slutlig). Svar från UD på faktagranskning . stöds av och har huvudansvar för det exportfrämjande arbetet i verksamhetslandet.36 Visionen om att fördubbla den svenska exporten avser åren 2010–2015.37 Som ett led i att kunna förverkliga denna vision har handelsministern tagit fram ett program med 40 åtgärder.38 Bland åtgärderna ingår att vässa den regionala exportrådgivningen, förstärka den lokala samordningen och intensifiera samverkan mellan särskilt små och medelstora företag och utlandsmyndigheterna.39 En annan åtgärd är handelsministerns så kallade främjandekalender vars syfte är att skapa vägledning och samordna olika främjandeinsatser inom utrikesförvaltningen.40 Internationaliseringsfrågor utgör en av de aspekter som beaktar i arbetet med förbättrade ramvillkor inom näringspolitiken.41 ansvarar bland annat för , samt den svenska verksamheten i nätverket . En av de mest centrala strategierna med koppling till företags villkor för export, som ansvarar för, är miljöteknikstrategin. Miljöteknikstrategin beslutades av regeringen och har som ett av tre huvudmål att främja export av svensk miljöteknik och därmed bidra till hållbar ekonomisk tillväxt i och globalt. För att uppnå detta mål framhåller regeringen att fler svenska miljöteknikföretag måste börja exportera eller öka sin export. Anslaget för miljöteknikstrategin ligger hos . Ansvaret för strategins genomförande samordnas mellan , och och tillhörande myndigheter.42 Bland annat har och uppdrag inom strategin.43 Totalt har avsatts för internationalisering och exportfrämjande inom miljöteknikstrategin under innevarande mandatperiod.44 366 § Förordning (1992:247) med instruktion för utrikesrepresentationen. 37Utrikesförvaltningens strategiska inriktning för 20122014. UF2012/6858/UD-PLAN, . 38Exportvisionens fem fokusområden är följande: 1) Mer frihandel globalt 2) Mer handel med och inom strategiska marknader och sektorer 3) En öppnare och mer handelsvänlig EU-marknad 4) En tydligare och mer positiv bild av i världen och 5) Bättre nyttjande av exportresurser hemmavid. 39Ewa om främjarkalendern 2012. Hämtat från regeringens hemsida . 40Enligt handelsministern är tanken att främjandekalendern ska vara en vägledning och en del av verksamhetsplanen för utlandsmyndigheterna (ambassader och konsulat). Kalendern ska dock inte ses som bindande. 41Näringsdepartementets svar på uppföljande frågor inom ramen för granskning av statens insatser inom exportfrämjande. N2013/1055/ENT. 42Svar från på faktagranskning. 43Inom miljötekniksstrategin har följande aktörer erhållit uppdrag: , , , , Invest , , Regeringens särskilda samordnare för miljötekniksamarbete, Centec i samt Tillväxtanalys 44Strategi för utveckling och export av miljöteknik 2011–2014. Svar från på faktagranskning. PÅ VÄG UT I VÄRLDEN – STATENS FRÄMJANDEINSATSER FÖR EXPORT 2.1.3 (Business Sweden45) har som främsta uppgift att främja svensk export och göra det lättare för svenska företag att växa internationellt.46 Regeringens mål är att verksamhet ska bidra till ökad export för i första hand små och medelstora företag. bildades efter riksdagsbeslut genom ett avtal mellan staten och ().47 ägs gemensamt av staten och näringslivet. Staten representeras av och näringslivet av SAU, som bland annat är en del av.48 ansvarar för statens styrning av genom avtal, stadgar och årliga riktlinjer.49 är varken myndighet eller bolag utan en från staten fristående organisation som anförtros förvaltningsuppgifter genom lag. verksamhet är tudelad där det statliga uppdraget utgör en del och kommersiell verksamhet utgör en. har regionala exportrådgivare som täcker samtliga län samt ett sextiotal utlandskontor i 52 länder. avsatte regeringen för verksamhet.50 ska verka för att regeringens mål för den regionala tillväxtpolitiken respektive näringspolitiken uppnås.51 instruktion anger att ska bistå i internationellt samarbete inom sitt verksamhetsområde. I verksamheten ingår att utveckla och genomföra insatser som främjar entreprenörskap, ökad konkurrenskraft och tillväxt i företag.52 ska vara huvudansvarigt i för delprogrammet Entreprenörskap och Innovation (EIP) inom ramen för EU:s ramprogram för konkurrenskraft och 45Sedan 1 januari 2013 går under namnet Business som en följd av sammanslagningen med . Sammanslagningen gjordes mot bakgrund av beslut om att effektiviseringsvinster gällande statligt stöd för näringslivets internationalisering kan uppnås genom en gemensam organisation (prop. 2011/12:92 Gemensam organisation för export- och investeringsfrämjande). I rapporten används genomgående namnet . 46Avtal mellan Svenska staten och (parterna) om exportråd (rådet). Maj:ts proposition om inrättande av exportråd, m.m. 48Exportrådets associationsrättsliga form är en ovanlig form för ett statligt åtagande och har varit föremål för ett antal statliga utredningar . Där har bland annat framhållits att det vore en fördel om den associationsrättsliga statusen klargjordes. Detta för att det skulle bli enklare att fastlägga tydliga mål och inriktning för verksamhet. Se bland annat SOU (1991:3), SOU (1994:147) och SOU (2000:102). 49Avtal mellan Svenska staten och (parterna) om exportråd (rådet). Detta fastställs med viss regelbundenhet av . styrs även med särskilda stadgar. 50Riktlinjer för avseende Exportråd. 2011 träffade regeringen och Socialdemokraterna en överenskommelse om en satsning på särskilda riktade exportfrämjande åtgärder med regional exportrådgivning (RER) och andra riktade exportfrämjande insatser, vilket innebar en förstärkning till finansiering med och . Satsningen ska inriktas på att främja exporten i små och medelstora företag och att främja handeln med , , och (BRIC-länderna) samt . Satsningen riktas särskilt mot viktiga framtidsbranscher, exempelvis miljöteknik och kreativa näringar. 51Förordning (2009:145) med instruktion för . 521–4 §§, Förordning (2009:145) med instruktion för . innovation (CIP).53 har nationella program med inriktningar kopplat till regeringens nationella satsningar, exempelvis miljöteknik. är också koordinator för den svenska verksamheten inom , se avsnitt 2.1.5. är en del av arbete med att förverkliga EU:s inre marknad. Nätverket är inte en uttalad leverantör av exportfrämjande tjänster utan erbjuder små och medelstora företag kostnadsfri information och rådgivning kring EU-regler, EU-finansiering samt europeiska företagssamarbeten för innovation/utveckling och för handelsutbyte inom EU. Tjänsterna erbjuds svenska företag direkt genom 14 olika regionala aktörer som till exempel teknikinstitut och vissa av regionala dotterbolag.54 är en sammanslagning av två tidigare nätverk och etablerades 2008. är koordinator för nätverket i och har som uppdrag att finansiera verksamheten till medan finansierar resterande . Budgeten för det svenska konsortiet uppgår till för perioden –2012. Statens finansiering till nätverket uppgår till ca , utöver personalkostnader inom insats som koordinator.55 () är ett statligt ägt bolag med syfte att främja näringslivets utveckling genom näringspolitiska insatser. erbjuder tjänster för företag och deras exportsatsningar genom lån och mentorskap.56 Enligt ägaranvisning ska verksamhet utgöra ett komplement till den privata marknaden.57 För att göra det lättare för företag i tidiga skeden att finna finansiering och stöd har regeringen beslutat om en sammanslagning av och vilken trädde i kraft 1 januari 2013.58 53Svar från på faktagranskning. 54Svar från på faktagranskning. Uppföljnings- och utvärderingsplan, s. 2(9). 57Ägaranvisning för 2012. Bilaga B till beslut i ärende N2012/956/ENT (delvis). 58Information om sammanslagning av och . PÅ VÄG UT I VÄRLDEN – STATENS FRÄMJANDEINSATSER FÖR EXPORT 2.2 Utbudet av insatser för att främja företags export Utbudet av insatser för att främja företagens förmåga till export är brett och ska möta företagens behov i samband med export. ska enligt sina riktlinjer kostnadsfritt ge exportinformation och upplysningar om exportmöjligheter till små och medelstora företag. Exportinformation kan ges av både regionala exportrådgivare och utlandskontor. Genom en webbaserad tjänst kan företagen söka marknadsinformation och få exportteknisk rådgivning. riktar sig till små och medelstora företag och erbjuder grundläggande information om exempelvis lagar och regler, tullar (så kallad exportteknisk information) och partnersök genom det europeiska nätverket. i har direkt kontakt med motsvarande kontor i över 50-talet länder inom EU och EU:s grannländer. Information kan därigenom erhållas direkt från ett land med motsvarande tjänst.59 2.2.2 Lokal marknadskunskap och marknadskännedom har cirka 60 utlandskontor på 52 utlandsmarknader. erbjuder tjänsten Marknadsselektering, inom Småföretagsprogrammet. Företag med svåra landsval kan få vägledning genom tjänsten.60 har som grundläggande idé att erbjuda småföretag i tillgång till utländska kontakter och marknadsnärvaro genom sitt europeiska nätverk.61 kan genom nätverket hjälpa företag att göra förfrågningar om nätverk eller internationella affärssamarbeten.62 Utlandsmyndigheterna erbjuder inte specifika exportfrämjande tjänster till svenska företag utan har ett mer informativt uppdrag. Det innebär att de förmedlar kontakter mellan företag och privata eller statliga utländska aktörer. Denna så kallade dörröppnarfunktion anses som en av fördelarna med att ha utlandsrepresentation på strategiska exportmarknader.63 59Svar från på faktagranskning. 60Redovisning av statens uppdrag till 2012, s. 38. 61Svar från på faktagranskning. 62Vad kan hjälpa till med? En utrikesförvaltning i världsklass. regionala exportrådgivare är en del av Småföretagsprogrammet som täcker samtliga län och erbjuder exportfrämjande tjänster för små och medelstora företag. De regionala exportrådgivarna ska ge grundläggande exportkompetens och förbereda företagen för export genom information och tidig kontakt samt förmedla kontakt med utlandsmarknader. Småföretagsprogrammet vänder sig till nya eller erfarna exporterande företag med färre än 50 anställda och med en omsättning som understiger 10 miljoner euro.64 Småföretagsprogrammet innehåller flera steg och erbjuder olika tjänster för företag i olika skeden av sin internationalisering. Tjänsterna levereras både i och utlandet och är ofta integrerade så att en regional exportrådgivare arbetar på hemmaplan med kunden och kopplar in ett utlandskontor i vissa skeden. Företaget får även hjälp efter att de påbörjat export. Småföretagsprogrammets initiala insatser på regional nivå är avgiftsfria och begränsade i sin omfattning.65 AffärsChans är ett program från där företagen får hjälp med att genomföra marknadscheck, partnersökning, mötesprogram och handlingsplan. I programmet ingår ett besök på den aktuella marknaden.66 Regeringen beslutade att via ge ett uppdrag för främjandeinsatser av svensk miljöteknikexport.67Det första uppdraget löpte och var ett brett främjandeuppdrag. För fick ett uppdrag avseende insatser med fokus på stöd till små svenska miljöteknikföretag. Tjänster som erbjuds företagen är val av marknad och etablering av verksamhet på ny exportmarknad.68 Inom ramen för miljöteknikstrategin som lanserades 2011 genomför insatser för att hjälpa små och medelstora miljöteknikföretag att internationaliseras. Företagen kan bland annat söka stöd för att ta fram en affärsplan, en strategi för marknadsföring och internationalisering samt för att utveckla företagets säljorganisation. Inom programmet Miljödriven Tillväxt kan företag i alla branscher som har en miljöanpassad vara eller tjänst söka stöd för sin affärsutveckling.69 64Bli framgångsrik på exportmarknaden, . 66Insatsen är subventionerad till genom statliga medel via . Resten av finansieringen kommer från företagen själva. För att kunna medverka i AffärsChans får företaget inte ha fler än 50 anställda eller i omsättning. 67Redovisning av statens uppdrag till 2008. s. 44. Resultatet blev regeringens satsning i form av ett uppdrag att –2014 att genomföra insatser för Miljödriven export. PÅ VÄG UT I VÄRLDEN – STATENS FRÄMJANDEINSATSER FÖR EXPORT har erbjudit affärsutvecklingscheckar för tjänster inom internationalisering som företag kan söka för att få möjlighet att anlita en exportkonsult. Detta är ett sätt att förenkla för företag att använda externt stöd för att nå internationella marknader. Satsningen började som en pilot i ett fåtal län men har 2013 utvecklats till att inkludera hela Sverige.70 2.2.5 Seminarier och mässor genomför olika slags evenemang för att öka svenska företags kontaktytor gentemot potentiella kunder och samarbetspartners. Bland annat kan svenska företag vara med på internationella mässor och genom få tillgång till en egen utställningsmonter. Mässorna är ofta inriktade på specifika branscher.71 genomför även seminarier i där olika affärsmöjligheter i utlandet presenteras. genomför tillsammans med bland annat , och en gång ett informationstillfälle för företag på ett antal svenska orter där aktörerna berättar om sina respektive verksamheter, kallad SME Week (Small and ). och genomför även seminarier riktade mot små och medelstora företag inom olika branscher och regioner.72 Delegationsresor är en central del av utlandsmyndigheternas verksamhet. I de fall resorna har koppling till exportfrämjande koordineras de med kontor i landet.73 Delegationsresor sker ofta i samband med att en svensk offentlig person, ett statsråd eller en kunglighet besöker landet. Resan kan vara generellt inriktad med information om marknaden och förutsättningar för export. Den kan också vara inriktad på en specifik bransch.74 Inom ramen för ordinarie mentorprogram genomfördes och 2012 ett pilotprojekt för exportmentorer för företagare i vissa län. Piloten genomfördes i samarbete med svenska handelskamrar i och utomlands. hjälpte de företag som funderade på att börja exportera med en från hemregionen och handelskamrarna hjälpte företag som vill utöka sin export till ytterligare ett land med en i det aktuella exportlandet.75 70Pilotsatsningen Affärsutvecklingscheckar för internationalisering. 71Seminarier och mässor. 72Svar från på faktagranskning . 73Riksrevisionens frågeformulär till utlandsmyndigheter. 74Delegationer och statsbesök. 75Svar från på faktagranskning . erbjuder så kallade exportlån till små och medelstora företag som vill nå en internationell marknad. Exportlånet har en hög ränta för att spegla den höga risk som tar i och med bolagets begränsade möjligheter till säkerhet och kan bara ges i utländsk valuta.76 PÅ VÄG UT I VÄRLDEN – STATENS FRÄMJANDEINSATSER FÖR EXPORT 3 Företagens efterfrågan på insatser I detta kapitel presenterar vi de hinder som små och medelstora företag upplever i samband med export och de behov av insatser företagen har. Vi beskriver även hur företagen upplever att deras behov tillgodoses av tillgängliga insatser. 3.1Företagens behov av insatser för att överbrygga hinder Regeringen har uttalat att mindre företag bör vara målgrupp för exportfrämjande insatser eftersom de ofta saknar nödvändiga interna resurser och den kunskap som krävs för att kunna exportera. 3.1.1 En majoritet av företagen har upplevt hinder för export Majoriteten av de företag som besvarat enkät har upplevt olika typer av hinder för export. Enkäten besvarades av 320 små och medelstora exporterande företag.77 av företagen i undersökningen uppger att de haft problem med exporttekniska hinder, såsom krångliga regelverk och problem med tullar, i samband med att de startat upp eller velat utöka sin export. av företagen i undersökningen uppger att bristande nätverk eller kontakter utgör ett stort hinder. Hinder i form av bristande marknadskunskap samt brist på finansiering lyfts vardera fram av av företagen. Detta visas i tabell 1 nedan. Tabell 1: Företagens hinder i samband med export78 Mitt företag har haft hinder i form av Bristande nätverk/kontakter Bristande marknadskunskap/marknadsanalys Bristande kunskaper i marknadsföring Vi har inte upplevt något hinder 77Utskick gjordes till 662 företag. 78Maximalt tre alternativ har kunnat anges. PÅ VÄG UT I VÄRLDEN – STATENS FRÄMJANDEINSATSER FÖR EXPORT En tredjedel av de exporterande små och medelstora företagen i undersökningen har inte upplevt några hinder i samband med uppstart av eller utökad export. Framför allt gäller detta företag med fler än 50 anställda. Hinder i form av brist på finansiering påverkas av hur stort företaget är. Ju mindre företag desto större är problemet. Inga företag med över 50 anställda uppger brist på finansiering som ett hinder medan en tredjedel av företagen utan anställda upplever det som ett hinder. Företag utan anställda upplever också i högre utsträckning än andra företag att bristande nätverk eller kontakter är hinder för dem i sin exportverksamhet. 3.1.2 Företagens behov vid export Flera aktörer som arbetar med att främja företags exportförmåga betonar att små och medelstora företag framför allt behöver kunskap, kontakter och kapital (de tre K:na).79 Denna bild får också stöd i enkätundersökning. I enkäten ombads företagen ange de viktigaste behoven som företaget haft i samband med påbörjad eller utökad export. De behov som flest företag lyfte fram som viktiga var: lokal marknadskunskap och marknadskännedom, grundläggande exporttekniskt kunnande samt finansieringslösningar för utlandsexpansion och information om möjligheter på utlandsmarknader. Lokal marknadskunskap innebär insatser som erbjuds direkt på en utlandsmarknad och där representanten har kännedom om just det specifika landets förutsättningar och möjligheter. Exporttekniskt kunnande innefattar frågor om till exempel lagar, tullar och regler som gäller för export till olika utlandsmarknader. Även professionell rådgivning anpassad efter företagens behov uppges som viktigt. Företagens behov enligt enkäten visas i tabell 2. Företagens behov i samband med export80 Mitt företag har behov av Lokal marknadskunskap- och kännedom Info om möjligheter på utländska marknader Professionell rådgivning efter vårt företags behov En offentlig dörröppnare på utländska marknader Att tillhöra ett företagsnätverk Att kunna medverka i int. 3.1.3 Behoven varierar med företagens storlek Vid en nedbrytning av enkätens resultat på storleksklass framträder vissa skillnader vad gäller företagens behov.81 Den samlade bilden är att de mindre företagen i undersökningen är i större behov av finansieringslösningar och av en kontakt på den utländska marknaden än större företag. De större företagen i undersökningen har mindre behov av grundläggande rådgivning och finansieringslösningar. De efterfrågar istället mer riktad information om tullar och moms och information om vilka möjligheter som finns på olika utländska marknader. Enkätundersökningen visar att företag utan anställda har större behov av finansieringslösningar än företag inom andra storleksklasser. Företag med noll anställda uppger också i större utsträckning att de har stora behov av lokal marknadskunskap och marknadskännedom. Knappt hälften av företagen i undersökningen med fler än 50 anställda upplever att de har stora behov av exporttekniskt kunnande. Sådant kunnande handlar om till 80Maximalt tre alternativ har kunnat anges. 81Storleksklasserna är: 0–anställda, 1–9 anställda, 10–49 anställda, 50–249 anställda. PÅ VÄG UT I VÄRLDEN – STATENS FRÄMJANDEINSATSER FÖR EXPORT exempel regelverk, tullar, skatter och moms. Företag i undersökningen med fler än 50 anställda har däremot betydligt lägre behov av rådgivning och finansiella lösningar för utlandsexpansion. 3.2Företagens efterfrågan på insatser för export De insatser som aktörerna tillhandahåller företagen sträcker sig från grundläggande information till mer konkret affärsrådgivning. 3.2.1 Liten efterfrågan och bristande kännedom Av de exporterande företagen i enkätundersökning uppger att de i något led tagit del av en insats för att främja företagets förmåga till export. av företagen har inte tagit del av någon insats i samband med påbörjad eller förbättrad export. Företag med 10–49 anställda har tagit del av insatser i störst utsträckning och företag med 1–9 anställda i minst utsträckning. Den vanligaste orsaken till att företagen som besvarat enkäten inte tagit del av en insats är att företagen klarar sig på egen hand och inte behöver någon hjälp. Nära hälften av samtliga företag uppger detta. Tre fjärdedelar av företagen med fler än 50 anställda uppger att de klarar sig på egen hand och att de inte behöver någon hjälp. En annan orsak är att företagen inte känner till att insatserna finns. av de företag som inte tagit del av en insats anger det som orsak. Särskilt små företag har låg kännedom om aktörerna och insatserna. För företag med fler än 50 anställda är dock kännedomen om aktörerna inget problem, ett fåtal uppger att de har låg kännedom om aktörerna och tjänsternas utbud. Endast ett av tio företag anger att utbudet inte passar deras behov samt att rådande prissättning hindrar dem från att söka kontakt. Av samtliga företag i enkätundersökningen uppger att de kommer att använda en insats för att främja företagets förmåga till export inför en eventuell framtida satsning. menar att de inte kommer att göra det. Övriga har ingen uppfattning i frågan. 3.3Aktörernas förmåga att tillgodose företagens behov Statens tillgängliga resurser ska täcka de behov som företagen kan ha i samband med export. 3.3.1 Företagen är inte alltid nöjda med genomförandet Resultatet från enkätundersökningen visar att det finns en stor spridning vad gäller vilken typ av insatser som företagen tagit del av. En stor andel av de företag som tagit del av en insats har fått hjälp med att hitta en affärspartner eller med att få en fördjupad marknadsanalys, av företagen har nyttjat endera av dessa insatser. Andra insatser som företagen tagit del av är finansiell rådgivning, exportteknisk rådgivning, deltagande i seminarier och mässor samt medverkan på delegationsresor. Företagen har i minst utsträckning tagit del av mentorsinsatser eller fått hjälp med skräddarsydda affärsplaner.