prop · H1031d27 · 2013-09-18 00:00:00 — Antalet beslut rörande konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet fortsatte att minska som den tid som lades ned på respektive ärende inom denna kategori fortsatte att öka. Åtgärder som de avgjorda målen, verkets beslut och frivilliga åtgärder som vidtagits av företagen med anledning av utredningar är åtgärder som bidrar till att direkt undanröja konkurrenssnedvridande förfaranden och förbättra konkurrenssituationen på marknaden. Konkurrensproblem inom sportens område uppmärksammades . Även de informationsinsatser som genomförts bidrar till att förhindra överträdelser. Ett nytt område är de kunskapsspridande insatser som gjorts inom området för mutor, korruption och annat fusk och hur det påverkar konkurrensen. Genom arbetet med generella förbättringsåtgärder bidrar till bättre konkurrensförhållanden på lång sikt. En övervägande andel av intressenterna, undantaget myndigheter och verk, anser att konkurrenslagen har bidragit till väl fungerande marknader och förtroendet för är fortfarande stort hos en övervägande andel. Andelen med lägst förtroende finns fortsatt hos mindre företag. Intressenternas kännedom om att det är verket som ansvarar för tillsynen avseende offentlig upphandling är relativt låg. Detta beror sannolikt på att i takt med att kännedomen om upphandlingsreglerna ökat, så har bilden blivit betydligt mer komplicerad över vad som är lagbestämmelser, vad som är tillsyn och vem som ansvarar för vad. Enligt regeringens bedömning har verksamhet bedrivits på ett sätt som motsvarar uppställda krav. I två rapporter, Åtgärder för bättre konkurrens – Konkurrensen i och Åtgärder för bättre 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 konkurrens, 2009:4, redovisade ett stort antal förslag på konkurrensförbättrande åtgärder. Förslagen spände över ett stort antal sektorer med stor betydelse för samhällsekonomin. Regeringen har arbetat med att analysera och genomföra förslag. Detta arbete har fortsatt och rör bland annat den utredning som har avlämnat sitt betänkande Effektivare konkurrenstillsyn (SOU 2013:16)och avfallsutredningen det hållbara samhället – resurseffektiv avfallshantering (SOU 2012:56). Även den fråga om försäljning av djurläkemedel som tog upp är nu under utredning. arbetar med det regeringsuppdrag som syftar till att ge en aktuell överblick av konkurrensen i och lämna förslag till konkurrens- och marknadsfrämjande åtgärder. Regeringen har fortsatt att arbeta med de marknader som har öppnats för konkurrens. Konkurrens är ett viktigt medel för att uppnå målen med reformerna och att följa dessa marknader är betydelsefullt, särskilt till dess en väl fungerande konkurrens har etablerats. Uppföljning av och insamling av statistik om de nya marknaderna utgör viktiga underlag för beslut om åtgärder till justeringar och förbättringar. Detta är ständigt återkommande frågor som utgör en grundförutsättning för arbetet med att förbättra marknaders funktion. De utredningar som regeringen tillsatte för att se över förhållanden på olika marknader och områden, såsom inom avfall, apotek och , har avlämnat sina betänkanden och bereds inom . Även inom upphandlingsområdet har en utredning lämnat omfattande förslag till förbättringar av den offentliga upphandlingen. De myndigheter som har regeringens uppdrag att följa upp de marknadsreformer som har genomförts, har fortsatt att återrapportera till regeringen. Genom återrapporteringarna får regeringen en bild av effekterna , om marknadens utveckling och om det finns problem som bör åtgärdas. Inom området för lagen (2008:962) om valfrihetssystem (LOV) kan konstateras att valfrihetssystem har införts inom ett nytt område. Inom de områden som redan omfattas av lagen om valfrihetssystem har antalet kommuner som infört valfrihetssystem fortsatt att öka. Antalet aktörer som erbjuder tjänster inom ramen för valfrihetssystem har också fortsatt att öka, något som bidrar till förutsättningar för ökad valfrihet. Regeringen har beslutat att ge i uppdrag att ur konkurrenssynpunkt följa upp landstingens arbete med vårdvalssystem i primärvården. Myndigheten ska inom ramen för uppdraget analysera utvecklingen beträffande mångfalden av vårdgivare inom primärvården samt analysera förutsättningarna för kvalitetskonkurrens mellan dessa. ska vidare kartlägga landstingens användning av valfrihetssystem inom den specialiserade öppenvården, enligt LOV. Uppdraget ska slutredovisas och finansieras inom utgiftsområde 9 Hälso- och sjukvårdspolitik. Även på marknaden för fordonsbesiktning har flera nya aktörer etablerat sig, främst på lokal nivå. Den försäljning av delar av som har genomförts förväntas öka förutsättningarna för utvecklingen av en väl fungerande marknad. Etableringstakten och utvecklingen av en väl fungerande marknad går långsamt framåt på marknaderna för persontrafik på järnväg och kollektivtrafiken. Upphandlingar, prövningar av tåglägesansökningar och stora investeringsbeslut medför att ledtiderna är långa när det gäller etablering av verksamhet inom dessa områden. Dessa marknader är också speciella eftersom de präglas av ett stort offentligt åtagande på så sätt att behöriga kollektivtrafikmyndigheter i stor omfattning utger ersättning till kollektivtrafikföretag för utförandet av allmännyttiga tjänster. Även när formella marknadstillträdesrestriktioner för kommersiell trafik har tagits bort är det därför inte marknader som kan betraktas som normala. Marknaderna för regional kollektivtrafik domineras däremot nästan helt av offentligt upphandlad trafik, An- ledningen till att marknaderna för regional kollektivtrafik nästan helt domineras av offentligt upphandlad trafik är det stora offentliga åtagande som detta marknadssegment av flera skäl präglas av. Det kan därför förväntas att effekterna av marknadsöppnandena kommer att kunna iakttas först än vad som gäller för vissa andra marknader. Utvecklingen av apoteksmarknaden har fortgått och har sammanslagningar mellan de aktörer som har etablerat sig aviserats. Regeringens fortsätter att arbeta med att förbättra villkoren på marknaderna inom energiområdet. Regeringen har inlett ett omfattande arbete för att stärka konsumenternas ställning. att göra väl avvägda val är en faktor som utgör en viktig faktor för att utveckla väl fungerande marknader. Regeringen anser att ändamålsenliga statsstödsregler gynnar det svenska näringslivet. Det är väsentligt att Europeiska kommissionen fortsätter att säkerställa en enhetlig tillämpning av detta regelverk inom hela EU. Utan kommissionens strikta granskning skulle sannolikheten för protektionism och snedvriden konkurrens öka genom en statsstödsspiral där medlemsstaterna för att säkerställa nationell konkurrenskraft stöder ineffektiva företag. En sådan statsstödsspiral skulle skada europeisk konkurrenskraft på lång sikt och på kort sikt vara särskilt skadlig för mindre, exportberoende, medlemsstater som . Tillsyn och viss förvaltning m.m. Minerallagen, miljökvalitetsmål och miljösäkring Regeringen konstaterar att Bergsstaten bidrar till att säkerställa de grundläggande förutsättningarna för i första hand näringslivet genom prövningen och tillsynen av verksamheter enligt minerallagen (1991:45). Under en följd av år har intresset för mineralutvinning ökat. Det ökade intresset för prospektering och etablering av gruvverksamhet genererar ett stort informationsbehov hos markägare, en bred allmänhet, företag och offentliga aktörer. Regeringen menar att det är angeläget att utveckla verksamheten vid Bergsstaten för att bl.a. kunna möta det stora informationsbehovet. Utredningen om vissa frågor i minerallagen tar upp dessa frågor i sitt betänkande Utsökningstillstånd och arbetsplaner (SOU 2012:73). Betänkandet bereds inom . SGU har samordnat uppföljning, utfört utvärderingar och genomfört rapportering av vad som följer av myndighetens ansvar för miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet. Regeringen konstaterar i sammanhanget att naturgruset är en ändlig resurs som bör sparas för framtiden och att grustillgångarna kan komma i fråga för framtida vattenuttag. SGU:s ansvar i arbetet med förorenade områden har lett till att flera kommuner inkommit med förfrågningar 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 om operativt huvudmannaskap där det saknas ansvar enligt och där kommunen själv inte har möjlighet att vara huvudman. Regeringen ser sammantaget att SGU:s arbete med efterbehandling, inventering och ansvarsbedömning av förorenade områden, liksom myndighetens möjlighet att påta sig ett huvudmannaskap å en kommuns vägnar, som positivt då detta sker inom ett område där ansvarsfrågorna länge diskuterats. Regeringen konstaterar vidare att verksamheten successivt kommer att fortsätta växa i takt med att genomförandet av åtgärder kommer igång. har tillsynsansvar över cirka 100 000 produkttyper på den svenska marknaden. Tillsynen på elmaterielområdet genom marknadskontroll har resulterat i att produkter med allvarliga elsäkerhetsbrister eller brister i elektromagnetisk kompatibilitet har fått försäljningsförbud. fattades 44 beslut om försäljningsförbud och 35 försäljningsförbud med beslut om återtagande från återförsäljare. Med anledning av nya energibesparingskrav och utfasning av glödlampor har hitta en rad problem med ljuskällor. Detta gäller främst lågenergilampor och lysdiodlampor. Re- sultatet från verkets marknadskontroll visar att det finns ett betydande antal produkter med elsäkerhets- eller EMC-brister på marknaden. Re- geringens bedömer att gör ett viktigt arbete och på en tillfredsställande nivå. Regeringens bedömning är att verksamhet på ett bra sätt har bidragit till att uppnå det övergripande målet. Verksamhetsmålen i regleringsbrevet har uppnåtts. 3.6Vissa frågor angående förvaltningen av statligt ägda företag Regeringen överlämnade innevarande år skrivelsen redogörelse för företag med statligt ägande (skr. 2012/13:140) till . Nedan redovisas viss kompletterande information till skrivelsen, förslag avseende ändrat uppdrag för ett statligt ägt företag och en 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 begäran om bemyndigande om avveckling genom likvidation av ett annat. 3.6.1 Återrapportering i vissa frågor har bemyndigat regeringen att avyttra statens aktier i (prop. 1991/92:153, bet. 1991/92:NU36, rskr. 1991/92:352). Regeringen beslutade att fram till avyttra statens aktier i . Regeringen avyttrade 260 miljoner aktier i för per aktie, vilket minskade statens aktieandel i bolaget från till nuvarande . Försäljningen skedde pro rata av statens direktägda aktier och aktier förvaltade genom stabilitetsfonden. Av de sålda aktierna utgjorde statens direktägda aktier och stabilitetsfondens innehav av aktier. Vid försäljningen bistod som finansiell rådgivare och som juridisk rådgivare. För att genomföra transaktionen anlitades plc, (Europe) Limited och som transaktionsbanker. Försäljningsintäkten uppgick till 19 och beloppet, med avdrag för statens kostnad för finansiell rådgivning, tillfördes statens och stabilitetsfondens konton hos . Kostnaderna avseende juridisk rådgivning uppgick till och belastade anslaget 1:18 Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m. Statens totala rådgivningskostnad för försäljningen har uppgått till (0,av transaktionsvärdet), varav direkta transaktionskostnader för finansiell rådgivning inklusive kostnader för resor m.m. om har avräknats mot försäljningsintäkterna. har bemyndigat regeringen att helt eller delvis avyttra statens aktier i (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:NU1, 2012/13:103). Regeringen beslutade att avyttra samtliga statens aktier i till (publ) för en köpeskilling om . Beloppet, avräknat statens kostnad för finansiell rådgivning, tillfördes statens konto hos . Vid försäljningen bistod som finansiell rådgivare. Advokatfirman som juridisk rådgivare och som ekonomisk rådgivare. Kostnaden för finansiell rådgivning uppgick till (0,av transaktionsvärdet) och har avräknats mot försäljningsintäkterna. Kostnader för juridisk rådgivning uppgick till och kostnaderna för ekonomisk rådgivning uppgick till . Dessa kostnader belastade anslaget 1:18 Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m. beslutade om en omreglering av fordonsbesiktningsmarknaden som innebär en konkurrensutsättning av marknaden fr.o.m. (prop. 2009/10:32, bet. 2009/10:TU8, rskr. 2009/10:161). bemyndigades även regeringen att ge Aktiebolaget ett ändrat uppdrag och att förändra statens ägande i bolaget (prop. 2009/10:54, bet. 2009/10:NU10, rskr. 2009/10:162). ingick staten ett avtal med övriga aktieägare i som gjorde det möjligt för bolaget att pröva möjligheterna till en försäljning av cirka 2/3 av bolagets stationsnät. Den försäljningsprocess som påbörjades av Aktiebolaget omfattade dels två kluster av stationsnät (det nordöstra och sydvästra), dels bolagets fastighetsbestånd. slöts avtal mellan Aktiebolaget och (publ) om försäljning av det nordöstra klustret. Detta följdes av en försäljning av fastighetsbeståndet . ingick staten ett nytt avtal med övriga aktieägare i i syfte att genomföra en transaktion som innebar att staten blev ensam ägare till Aktiebolaget (och därigenom det kvarstående rikstäckande stat- ionsnätet) mot att övriga aktieägare erhöll det sydvästra klustret. slutfördes transaktionen, vilket således ledde till att staten blev ensam ägare till Aktiebolaget efter att tidigare ägt av bolaget. De genomförda transaktionerna skedde i bolaget, som även bekostade användandet av nödvändig rådgivning. Advokatfirman bistod som juridisk rådgivare i samband med statens avtal med övriga aktieägare i . Kostnaderna för juridisk rådgivning uppgick till . Samtliga kostnader belastade anslaget 1:18 Kostnader för omstrukturering och genomlysning av statligt ägda företag m.m. Regeringens förslag: Uppdraget för ändras. Akademiska Hus Ak- tiebolag ska äga, utveckla och förvalta fastigheter för universitet och högskolor med huvudfokus på utbildnings- och forskningsverksamhet samt bedriva därmed förenlig verksamhet. Verksamheten ska bedrivas på affärsmässig grund och generera marknadsmässig avkastning genom en hyressättning som beaktar verksamhetens risk. ska verka för en långsiktigt hållbar utveckling av universitets- och högskoleområden. Skälen för regeringens förslag , nedan Akademiska Hus eller bolaget, ska verka för en hög resurseffektivitet såväl internt som i samarbete med lärosätena och ska därigenom skapa förutsättningar för ökad kundnytta. Bolaget har en viktig roll för universitet och högskolor och ska bidra till att utbildnings- och forskningsverksamheten på campusområden kan utvecklas, och därmed bidra till målet att stärka som kunskapsnation. Bolaget bör även där marknadsförutsättningarna tillåter främja konkurrens genom att upplåta eller sälja mark till privata aktörer. Det ska ha lönsamhetsmål som beaktar den inneboende risken i bolagets verksamhet 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 och den underliggande risken i bolagets fastighetsbestånd. Regeringen anser att ett tydligt kundfokus, hyresprinciper som beaktar den varierande risken i fastighetsportföljen, hög intern effektivitet och med lärosätenas gemensamma kostnadsincitament är åtgärder för ett steg i riktning mot en mer affärsmässig inriktning för bolaget. Dessa åtgärder bedöms sammantaget kunna bidra till att öka mervärdet för lärosätena. För att uppnå dessa mål bedömer regeringen det som avgörande att bolagets inriktning, mål och ansvar är tydligt och kan respekteras av alla parter. Denna inriktning utgör grunden för ett långsiktigt konstruktivt samarbete mellan bolaget och hyresgästerna. beslutade om en ny organisation för förvaltning av statens fastig- m.m. (prop. 1992/93:FiU8, 1992/93:123). annat godkände att huvuddelen av universitets- och högskolefastigheterna fördes över till en särskild fastighetskoncern, senare . Lokalförsörjningsreformen och ombildningen av statens fastighetsförvaltning syftade till att uppnå en effektivare lokalförsörjning samt en effektivare fastighets- och förmögenhetsförvaltning. I regeringens proposition om den statliga lokalförsörjningen, om riktlinjer för den statliga fastighetsförvaltningen m.m. angavs bl.a.: i) ska skiljas från brukandet av lokaler och mark. ii) En mer rättvisande bild bör ges av mark- och lokalkostnaderna i statsbudgeten. iii) Den statliga fastighetsförvaltningen ska bedrivas med ett, så långt som möjligt, marknadsmässigt avkastningskrav. iv) bör bedrivas i separata resultatenheter, som så långt möjligt formas efter olika fastigheters särart. v) Statens ägarroll bör renodlas. Graden av kapitalbindning och avkastningen på kapitalet bör fortlöpande bli föremål för prövning. vi) Styrelsens och den verkställande ledningens ansvar för fastighetsförvaltningen bör ut på ett bättre sätt än vad som är möjligt inom myndighetsformen. Förvaltningen bör därför företrädesvis bedrivas i aktiebolagsform. vii) De fastigheter som av historiska och eller andra skäl inte kan överföras till bolag bör, oavsett nuvarande förvaltare, omfattas av en samordnad förvaltning i myndig- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 hetsform (prop. 1991/92:44, bet. 1991/92:FiU8, rskr. 1991/92:107). Riktlinjerna för statens fastighetsförvaltning har även behandlats i propositionen Förvaltning av statens fastigheter och statliga myndigheters lokalförsörjning, m.m. (prop. 1997/98:137, bet. 1997/98:FiU25, rskr. 1997/98:252) och i betänkandet Staten som fastighetsägare och hyresgäst (2011:31). Båda angav att statens fastighetsägande vilar på tydliga riktlinjer som fortfarande ansågs vara bra men att det finns utrymme för effektiviseringar inom lokalförsörjning och fastighetsförvaltning. Regeringens bedömning är att dessa riktlinjer är relevanta och fortsatt ska ligga till grund för Akademiska Hus verksamhet. Inom ramen för den löpande förvaltningen av bolaget har, med stöd av en extern konsult, genomförts en bolagsgenomgång. Detta har gjorts bl.a. mot bakgrund av att marknadsförutsättningarna förändrats betydligt sedan bolagets uppdrag formulerades. Uppdraget har också uppfattats som oklart vad gäller bolagets roll, ansvar och hyressättningsprinciper. Akademiska Hus är näst största fastighetsbolag och finns på 27 orter. Hyresgästerna utgörs till av universitet och högskolor. Bolaget agerar i öppen konkurrens med andra aktörer och bolagets marknadsandel för universitets- och högskolefastigheter uppgick . Marknadsandelen varierar dock kraftigt mellan olika högskoleorter. På vissa orter är Akademiska Hus till stor del dominerande, bl.a. till följd av sitt markinnehav. Bolagets fokus och kärninnehav bedöms främst finnas i universitets- och högskoleområden i s.k. campusområden. Universitetens och högskolornas långsiktiga behov av lokaler, förvaltning av specialiserade byggnader samt sammanhållna campusmiljöer bör säkerställas. Det är viktigt att skalfördelarna avseende statliga universitets- och högskolebyggnader tillvaratas. Dessa skalfördelar utgörs bl.a. av möjligheter att utnyttja kompetens, riskdiversifiering samt möjlighet till kostnadseffektiv finansiering. Det ses av regeringen som betydelsefullt med en långsiktighet i såväl investeringar och utveckling som samarbetet med lärosätena. Det är också av vikt att risken för felprioriteringar och eftersatt underhåll minimeras, då betydande ekonomiska och kulturella värden förvaltas. dömer att Akademiska Hus väl uppfyller dessa kriterier. Akademiska Hus har sedan bildandet kunnat bygga upp en god kunskap avseende projektering, byggnation, drift och underhåll av forsknings- och undervisningslokaler. Förvaltning genom Akademiska Hus bedöms sammantaget minimera statens totala ekonomiska risk inom detta område. Hållbarhet, såsom energieffektivisering, är ett viktigt område där bolaget har goda förutsättningar att tillsammans med sina hyresgäster ligga i framkant både vid nybyggnation och befintlig fastighetsförvaltning. Det är viktigt att bolaget och hyresgästerna tillsammans kan utveckla detta arbete för att därigenom såväl öka lärosätenas attraktivitet hos intressenter som att långsiktigt sänka lärosätenas och bolagets kostnader. Regeringen bedömer att det finns tydliga fördelar och mervärden med att fastighetsbeståndet för universitet och högskolor till stor del ägs och förvaltas av Akademiska Hus. Förutsättningarna för konkurrens kan och bör dock förbättras , där marknadsförutsättningarna tillåter, genom att Akademiska Hus upplåter eller säljer mark utanför kärnbeståndet till privata aktörer. Främjande av konkurrens skulle på vissa orter kunna minska avsaknaden av jämförbarhet avseende Akademiska Hus tjänster och hyresnivåer och på så sätt uppmuntra effektivitet. Eventuella upplåtelser och försäljningar av mark ska bygga på en affärsmässig bedömning med beaktande av långsiktiga behov för kärnverksamheten och ska ske i samförstånd med lärosätet. Inslaget av näringsfastigheter med andra aktörer än lärosäten som hyresgäster är också en viktig del i campusutvecklingen. Akademiska Hus ska även fortsättningsvis kunna uppföra, förvalta och äga fastigheter för dessa typer av hyresgäster. Dock bör också andra lösningar uppmuntras där privata aktörer skulle kunna uppföra och äga dessa fastigheter, förutsatt att det görs i samförstånd med lärosätet. Det ingår inte i Akademiska Hus uppdrag att bygga, förvalta och äga studentbostäder. Regeringen bedömer att bostadsutveckling bör bedrivas av andra aktörer. Studentbostäder är dock en naturlig del av campusområden och bolaget bör därför söka lösningar i samarbete med andra aktörer och i samförstånd med lärosätena medverka till att studentbostäder uppförs genom t.ex. upplåtelse eller försäljning av mark på campusområdena. Eventuella försäljningar eller upplåtelser av fastigheter ska göras på marknadsmässiga villkor, oavsett motpart. Regeringen anser att det är av stor vikt, och en förutsättning för marknadsmässighet, att bolaget agerar med fokus på kundnytta. Förutom att Akademiska Hus ska vara ett effektivt skött bolag som genererar värde åt staten ska bolaget skapa långsiktigt mervärde åt kunderna. Vidare bör ett förstärkt samarbete med kunderna eftersträvas för att i större utsträckning utnyttja tillgängliga resurser på ett effektivt sätt och skapa gemensamma incitament för att sänka kostnader i såväl förvaltning som nybyggnation. Därigenom skapas också förutsättningar för lägre kostnader för kunderna. Effektiva arbetsprocesser och god kostnadskontroll är en viktig del i den statliga ägarförvaltningen och i synnerhet viktigt för Akademiska Hus med sin specifikt starka ställning på marknaden. Bolaget bör ha en tydlig roll att driva hållbara och resurseffektiva projektlösningar i samarbete med lärosätena. Den genomförda bolagsgenomgången har bl.a. visat att Akademiska Hus hyresnivåer gentemot andra kommersiella kontorsfastigheter för respektive ort och läge överlag ligger i linje med jämförelseobjekten. Hyreskostnaderna har i snitt ökat med inflationen, och stadigt utgjort motsvarande 13–av de totala kostnaderna för lärosätena. Dock innebär bolagets omfattande fastighetsinnehav på vissa orter att man lokalt kan ha något av en särställning gentemot lärosätena. Bolagets starka position medför att det är extra viktigt med tydligt kundfokus och ett professionellt affärsmässigt agerande. Hyressättningen bör beakta det ofta långsiktiga hyresförhållandet och den relativt låga motpartsrisken hos lärosätena, vilka nästan uteslutande utgörs av statliga myndigheter. Att eventuellt överskatta risker i en fastighetsportfölj och reflektera detta i hyressättningen kan inte anses vara marknadsmässigt. Hyressättningen bör tydligare synliggöra risknivåer och beakta verksamhetsrisken och den varierande risken i bolagets fastighetsportfölj vilket bedöms göra Akademiska Hus hyressättning mer marknadsmässig. Det kan också skapas en högre transparens avseende komponenter som driver hyresnivåer, samt vad olika tillval och anpassningar kostar. För att bolaget ska kunna agera med större fokus på kundnytta och kostnadseffektivitet är det avgörande att verksamheten baseras på affärs- och marknadsmässig grund.