prop · H1031d18 · 2013-09-18 00:00:00 — Tilläggsbidraget lämnas till studerande med barn och utgör ett differentierat kompletterande stöd beroende på antal barn. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Kort beskrivning av studielånesystemet hos utan motsvaras i CSN:s balansräkning av balanserad kapitalförändring Det finns tre olika lånesystem. kapitaliserade räntor från låntagare med Det totala antalet låntagare i de tre åter- studielån återredovisas mot statens budget via betalningssystemen uppgick till nära 1,5 miljoner Amorteringar av räntor för studie- Låntagarnas skuld består av lån och lån reducerar den balanserade kapital- förändringen för låneverksamheten. Låntagarnas totala skuld uppgick vid med 2014 införs en ny hantering av räntor och förluster på studielån, se avsnitt 3.8.1. Diagram 3.1 visar hur den totala skulden för de I skalan till höger i diagram 3.2 redovisas olika låneformerna har utvecklats under de fem ingående balans för lån 2008–2012. vänster i samma diagram redovisas omfattningen av årets nyutlåning respektive årets amortering 1989, studielån tagna mellan 1989 av lån inklusive kapitaliserad ränta. och annuitetslån tagna efter i är lägre än låntagarnas totala på att skulden inkluderar kapitaliserade räntor Diagram 3.1 Låntagarnas skuld 2008–2012 (mdkr) samt att delar av skulden består av studiemedel som togs och som därmed inte finan- sierades genom lån i . Annuitetslån, efter 2001 Diagram 3.2 Lånekrediter i –2012 Den genomsnittliga skulden när det gäller annuitetslån är för kvinnor och Historiskt sett har män haft högre studieskulder än kvinnor men sedan 2008 har dock kvinnor högre skulder på sina Denna förändring beror troligtvis Anslaget 1:3 Studiemedelsräntor används bl.a. för på att kvinnor i genomsnitt har studiemedel un- ränteutgifter för lån i . der en än män. belastas med hela räntekostnaden. används anslaget för att täcka utgifter för finansierar CSN studielånen genom avskrivningar av lån tagna efter 1988. upphör , se avsnitt 3.8.1. Amorteringar från låntagarna som motsvarar Låntagare betalar en nedsatt ränta på sina upplånade medel minskar CSN:s låneskuld hos studielån och annuitetslån till CSN. Vid avskrivningar av låne- är av den ränta som CSN betalar till fordringar minskar CSN skulden hos Riksgälds- kontoret via anslag på statens budget. som påförs låntagarna och som är obetalda vid kapitaliseras och ökar den enskildes Den del av den enskildes skuld som utgörs av kapitaliserade räntor är inte upplånad 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.4 Antal studiestödstagare och utbetalda belopp i tusental kronor, 2010–20121 Källor: CSN, SPSM och MTM. 1Tabellen visar det bruttoräknade antalet stödtagare per studiestöd. När antalet stödtagare redovisas fördelat per bidrags- eller utbildningsnivå och sedan summeras blir de som fått utbetalningar på fler än en nivå dubbelräknade. 2Belopp för studiemedel och bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk inkluderar statlig ålderspensionsavgift. Be- lopp för studiemedel inkluderar tilläggsbidrag. 3Antalet låntagare redovisas på ett nytt sätt vilket gör att jämförelse inte kan göras. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 I detta avsnitt redovisas resultatet av statens insatser inom studiestödsverksamheten. Resultaten för varje studiestöd redovisas per studerandegrupp fördelat på grundskolenivå och gymnasial nivå (t.ex. vuxenutbildning och folkhögskoleutbildning) respektive eftergymnasial nivå (t.ex. högskoleutbildning, yrkeshögskoleutbildning eller motsvarande). Vidare redogörs särskilt för studieekonomi, studerande utomlands, studerande med barn, lånebenägenhet och den enskildes skuldsättning, låntagare och den totala studieskulden samt studiestödsadministrationen. Målen för studiestödet är, som angetts i tidigare avsnitt, att studiestödet ska verka rekryterande och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Det ska vidare utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Studiestödet ska också ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden. Under respektive avsnitt finns angivet vilka indikatorer som har valts ut för att mäta måluppfyllelsen. Under avsnitt 3.6 görs en sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen inom utgiftsområdet. 3.5.1Unga studerande på gymnasial nivå i De studiestöd som lämnas till unga studerande på gymnasienivå i är studiehjälp och bidrag till vissa funktionshindrade elever. Indikator för att mäta rekryterande effekt: -antal studerande med inackorderingstillägg. Indikator för att mäta utjämnande effekt: -antal studerande med inackorderingstillägg och extra tillägg. fick ca 444 100 studerande studiehjälp för studier i , vilket är en minskning med jämfört . Av dem som hade studiebidrag gick i kommunala gymnasieskolor och i fristående gymnasieskolor. studerade på folkhögskolor och i den kommunala vuxenutbildningen. av samtliga studerande med studiehjälp fick inackorderingstillägg under Av dem som studerade på fristående gymnasieskolor hade inackorderingstillägg, vilket motsvarar knappt 7 000 personer. Därutöver var det ca 2 600 studerande på folkhögskolor och ett mindre antal studerande på bl.a. kompletterande utbildningar som hade inackorderingstillägg. lämnades extra tillägg till av samtliga studerande med studiehjälp. Extra tillägg kan lämnas med 855, beroende på familjens inkomst. fick av de studerande med extra tillägg den högsta bidragsnivån, . Personer i hushåll vars inkomst understiger är berättigade till den bidragsnivån. Diagram 3.3 Antal studerande med inackorderingstillägg och extra tillägg 2009–2012 Antalet studerande som har fått sin studiehjälp indragen på grund av olovlig frånvaro har ökat med och uppgick till 21 600 personer. Det motsvarar av det totala antalet studerande med studiehjälp. CSN:s rutin för när olovlig frånvaro ska rapporteras till CSN ändrades . Att fler studerande får sin studiehjälp indragen beror dels på en ökad medvetenhet hos skolorna om att ogiltig frånvaro ska rapporteras, dels på skärpta riktlinjer från CSN för vad som är heltidsstudier. Det var fler män än kvinnor som fick indragen studiehjälp, män och kvinnor. En hög andel av dem som rapporterats ha olovlig frånvaro får ett återkrav av den studiehjälp som redan har hunnit betalas ut. Tabell 3.5 Unga studerande på gymnasienivå med studiehjälp och Rg-bidrag Antal studerande och utbetalade bidrag 3.5.2Vuxna studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå i Vuxna studerande kan få studiemedel för studier på grundskolenivå och gymnasial nivå. Indikatorer för att mäta rekryterande effekt: -antal studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå med studiemedel, och -antal studerande på dessa nivåer med den högre bidragsnivån. Indikator för att mäta utjämnande effekt: -antal studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå med den högre bidragsnivån. fick ca 22 900 studerande studiemedel för studier på grundskolenivå, vilket är oförändrat jämfört med året innan. Cirka 13 500 studerande fick studiemedel med den högre bidragsnivån , vilket motsvarar av stödtagarna på grundskolenivå. Det är en ökning med jämfört med föregående år. De som studerar med studiemedel på grundskolenivå är äldre än studerande på andra nivåer. var av de studerande på den nivån , medan var . återfanns de flesta vuxenstuderande med studiemedel på grundskolenivå, , inom vuxenutbildning (komvux). Resterande studerade på folkhögskola. Antalet personer med studiemedel för studier på gymnasial nivå uppgick till ca 110 100, vilket är en minskning 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 En majoritet av de studerande, , var , fördelningen har varit förhållandevis oförändrad . Cirka 30 700 studerande på gymnasial nivå fick studiemedel med den högre bidragsnivån, vilket är en minskning med ca 600 personer jämfört med . Andelen studerande med den högre bidragsnivån, , var i princip oförändrad jämfört med . Diagram 3.4 Antal studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå med studiemedel, fördelat på folkhögskolor och komvux, 2009–2012 Av dem som studerade med studiemedel på gymnasial nivå läste kvinnor av de vuxna studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå inom komvux var medan var män. Motsvarande andelar för folkhögskolan var kvinnor och män. får den högre bidragsnivån inom studiemedlen lämnas till vissa arbetslösa ungdomar i åldern 20–för vissa studier på grundskolenivå eller gymnasial nivå inom komvux eller folkhögskola. fick ungefär 3 150 ungdomar studiemedel med den högre bidragsnivån. Antalet har ökat med 730 ungdomar jämfört med föregående år. Lika många kvinnor som män tog del av satsningen . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.6 Vuxna studerande med studiemedel Antal studerande och utbetalade bidrag studerade vid universitet eller högskola. var registrerade som studerande vid yrkeshögskoleutbildning eller kvalificerad yrkesutbildning. Resterande andel studerade inom utbildningsformer som t.ex. kompletterande utbildningar. Dessa andelar har inte förändrats nämnvärt . Antalet studerande med studiemedel ökade inom universitet och högskola medan antalet studerande minskade något inom kvalificerad yrkesutbildning och yrkeshögskola. Av de studerande på eftergymnasial nivå med studiemedel var och eller äldre. Det har inte skett några förändringar i åldersstrukturen . 3.5.3Studerande på eftergymnasial nivå i Som framgår av tabellen nedan är det fler Det studiestöd som lämnas till studerande på eftergymnasial nivå i är studiemedel. Till högskolestuderande med synskada eller annan läsnedsättning ges även möjlighet att låna studielitteratur. kvinnor än män som har studiemedel för studier på eftergymnasial nivå. Andelen kvinnor och män som har studiemedel följer utvecklingen av andelen kvinnor och män som studerar på eftergymnasial nivå. Tabell 3.7 Studerande på eftergymnasial nivå i med studiemedel Indikator för att mäta rekryterande effekt: -antal studerande på eftergymnasial nivå med studiemedel. studerade ca 336 600 personer på eftergymnasial nivå i med studiemedel, vilket är en ökning med 4 900 studerande jämfört med . ökade antalet studiemedelstagare på eftergymnasial nivå och antalet är det största . Diagram 3.5 Antal studerande på eftergymnasial nivå med studiemedel, 2008–2012 De allra flesta studiemedelstagare på eftergymnasial nivå , , Antal studerande och utbetalade bidrag Studielitteratur till vissa högskolestuderande Myndigheten för tillgängliga medier (MTM) lanserade sin nya mediewebb Legimus. Legimus har en del som riktar sig enbart till studerande på universitet och högskolor. Vidare innehåller den flera funktioner som är utvecklade för att personal på lärosäten ska kunna förmedla service till de studerande. MTM har fortsatt att samverka med universitet och högskolor för att kunna producera delar av kurslitteraturen så att den är tillgänglig redan vid terminsstarten. Antalet studerande som har rätt att beställa nyproduktion av obligatorisk kurslitteratur var 4 714 personer , vilket är en ökning med ca 330 personer jämfört med föregående år. Utöver dessa studenter finns ett antal som lånar obligatorisk kurslitteratur utan att vara registrerade hos MTM. stället sitt universitetsbibliotek eller annat bibliotek. Det huvudsakliga stödet till studerande utomlands är studiemedel. Studerande under kan i vissa fall få studiehjälp för gymnasiestudier utomlands i form av studiebidrag, inackorderingstillägg, extra tillägg och ersättning för dagliga resor. Studiemedel kan lämnas för gymnasiala och eftergymnasiala studier utomlands. Rätten till studiemedel för studier på gymnasial nivå utanför EES och är dock begränsad. Förutom ordinarie bidrag och lån kan även merkostnadslån för bl.a. undervisningsavgifter och resor lämnas. Indikatorer för att mäta rekryterande effekt: -antal studerande utomlands med studiehjälp, och -antal studerande utomlands med studiemedel på gymnasial och eftergymnasial nivå. Antalet studerande med studiehjälp för gymnasiestudier utomlands uppgick till ca 1 100 , vilket är oförändrat jämfört med . Av dessa fick 300 personer inackorderingstillägg och ett fåtal personer fick extra tillägg eller ersättning för dagliga resor. Antalet utlandsstuderande på gymnasial nivå med studiemedel uppgick till knappt 700, vilket är en ökning med 140 studerande jämfört med året innan. Av de utlandsstuderande på eftergymnasial nivå med studiemedel uppgick till 32 700, vilket är en ökning jämfört med . Det är som antalet utlandsstuderande ökar med ett minskande antal. Av de utlandsstuderande på eftergymnasial nivå var kvinnor och män. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 samtliga studerande med studiemedel på eftergymnasial nivå studerade utomlands . Andelen är oförändrad jämfört med året innan. Diagram 3.6 Antal studerande med studiemedel vid utlandsstudier i olika utbildningsnivåer, 2009–2012 Av de utlandsstuderande på eftergymnasial nivå utgjorde gruppen fritt utresande studenter, dvs. studerande som på eget initiativ studerar utomlands utan stöd av något avtal mellan lärosäten, den största andelen med . Gruppen studerande inom ramen för utbytesprogram utgjorde och gruppen som läste en icke akademisk språkkurs . Antalet fritt utresande och antalet studerande inom ramen för utbytesprogram ökade . Över en längre tidsperiod är trenden att fritt utresande ökar och att andelen studerande på ickeakademiska språkkurser minskar. Andelen studerande på utbytesprogram har varit relativt , men den har ökat . av de utlandsstuderande på eftergymnasial nivå studerade inom EES och i . De tio länder som tar emot flest svenska studerande är , , , , , , , , och . Det är främst yngre studiemedelstagare som väljer utlandsstudier. Av de utlandsstuderande på eftergymnasial nivå var under och eller äldre. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.8 Studerande utomlands Antal studerande och utbetalade bidrag Indikator för att mäta rekryterande och utjämnande effekt: -Studiemedlens allmänna köpkraft i en jämförelse med konsumentprisindex. En jämförelse med konsumentprisindex (KPI) visar att studiemedlens allmänna köpkraft var den högsta sedan studiemedelssystemet infördes . Detta tyder på att studiemedlens värde står sig relativt väl. Den ökade köpkraften kan förklaras av att studiemedlen höjdes både 2010 och 2011. Diagram 3.7 Jämförelse mellan utvecklingen av studiemedelsbeloppen och konsumentprisindex 2001–2012, procentuell förändring Källa: SCB, CSN CSN har ökat sin kunskap om de studerandes ekonomiska och sociala situation. När CSN undersöker hur mycket studiemedlen räcker till används flera olika metoder. CSN genomför bl.a. en större enkätundersökning. Den enkätundersökning som CSN gjorde visar att bland de studerande som hade både studiebidrag och studielån ansåg en tredjedel att studiemedlen helt täcker deras levnadsomkostnader. Detta är en klar ökning jämfört med föregående undersökning 2009. Vidare ansåg av samtliga studiemedelstagare att studiemedlen täcker eller mer av levnadsomkostnaderna. Män uppger i något större utsträckning än kvinnor att studiemedlen helt eller till stor del täcker omkostnaderna. Studerande kvinnor är generellt sett något äldre än studerande män. Då levnadsomkostnaderna tenderar att öka i takt med åldern, kan åldersskillnaden bidra till att förklara skillnaden mellan män och kvinnor. Undersökningen visar också att av studiemedelstagarna arbetade vid sidan av sina studier. Som skäl till varför de väljer att arbeta vid sidan av studierna angav de studerande bl.a. att de får arbetspraktik, att det gör det lättare att få ett arbete efter avslutade studier och att det är för att få extrapengar. Sammantaget var av studiemedelstagarna nöjda med sin ekonomiska situation, vilket är en ökning jämfört med . En ny undersökning av de studerandes ekonomiska och sociala situation kommer att göras . För att underlätta för personer med barn att studera får studiemedel i form av tilläggsbidrag lämnas. Bidraget lämnas som ett differentierat stöd beroende på antalet barn. Indikatorer för att mäta rekryterande och utjämnande effekt: -antal studerande med tilläggsbidrag, -antal studerande utomlands med tilläggsbidrag, och -andel studerande med studiemedel på grundskolenivå, gymnasial nivå och eftergymnasial nivå med tilläggsbidrag. fick ca 78 000 studerande med studiemedel tilläggsbidrag, vilket är en minskning med drygt 1 800 personer jämfört med . Av dessa var kvinnor och män. Diagram 3.8 Antal studerande med tilläggsbidrag, 2008– 2012 Av det totala antalet kvinnor som hade studiemedel fick tilläggsbidrag, medan motsvarande andel för männen var . Andelen studerande med studiemedel på grundskolenivå och gymnasial nivå som fick tilläggsbidrag var , medan andelen på eftergymnasial nivå var . Av dem som studerade med den högre bidragsnivån fick tilläggsbidrag. Motsvarande andel för dem som studerade med det generella bidraget var . Skillnaderna i andelen med tilläggsbidrag kan bl.a. förklaras av att det skiljer i ålder mellan de olika grupperna och att äldre studerande oftare har barn. Tabell 3.9 Tilläggsbidrag till studerande med barn Antal studerande och utbetalade bidrag 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 3.5.7Lånebenägenhet och den enskildes skuldsättning Indikatorer för att mäta rekryterande och utjämnande effekt: -antal studerande som tog studielån i förhållande till antal studerande med studiebidrag (s.k. lånebenägenhet), -andel utlandsstuderande med studielån, och -andel studerande med studielån på eftergymnasial nivå med merkostnads- och tilläggslån. Indikatorer för att mäta god effekt på samhällsekonomin: -studerandes lånebenägenhet i olika åldersgrupper och på olika utbildningsnivåer, -antal studerande med studielån på eftergymnasial nivå med merkostnads- och tilläggslån, -andel utlandsstuderande med studielån, och -genomsnittlig skuld på annuitetslån för nya återbetalningsskyldiga fördelat på studienivå och kön. Antalet studerande som tar studielån i förhållande till antalet studerande med studiebidrag, dvs. lånebenägenheten, har minskat kontinuerligt sedan studiestödsreformen . har lånebenägenheten endast förändrats marginellt. Lånebenägenheten för samtliga utbildningsnivåer var jämfört 2011. Lånebenägenheten vid studier på grundskolenivå minskade något och var . Vid studier på gymnasial nivå minskade lånebenägenheten marginellt jämfört med föregående år och uppgick till . Lånebenägenheten vid studier på eftergymnasial nivå i ökade marginellt jämfört med föregående år och uppgick till . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.10 Studerandes lånebenägenhet i olika utbildningsnivåer, 2009–2012 Andel av samtliga låntagare Män tar oftare studielån jämfört med kvinnor. tog av männen lån jämfört av kvinnorna. Speciellt stor är skillnaden för studerande på grundskolenivå. Där är andelen studerande män som hade studielån jämfört för studerande kvinnor. Utlandsstuderande är mer benägna att ta lån än de som studerar i . var andelen utlandsstuderande som hade studielån , vilket är något högre jämfört med föregående år. Lånebenägenheten varierade inte enbart mellan studerande på olika studienivåer utan även mellan olika åldersgrupper. De yngsta och de äldsta studiemedelstagarna var de som i minst omfattning valde att ta studielån. För ungdomar i åldrarna 20–uppgick lånebenägenheten till . Mest lånade studerande i åldrarna 25–, där tog lån. Diagram 3.9 Studerandes lånebenägenhet fördelat på åldersgrupper och kön, 2012 Antalet studerande med studielån som även har tilläggslån minskade . I genomsnitt tog totalt av de studerande med studielån även tilläggslån . fick nära 15 000 personer med studielån tilläggslån för studier i på eftergymnasial nivå, vilket är en minskning med jämfört med . Diagram 3.10 Antal studerande med tilläggslån i olika utbildningsnivåer, 2009–2012 2009 2010 2011 2012 2009 2010 2011 2012 2009 2010 2011 2012 Antalet stödtagare med merkostnadslån för t.ex. undervisningsavgifter, dubbel bosättning eller resor mellan hemorten och studieorten för studier i ökade något . Andelen studerande med studielån på eftergymnasial nivå som även tog merkostnadslån var , vilket är en marginell ökning kvinnor och män. Diagram 3.11 Antal studerande med merkostnadslån i olika utbildningsnivåer, 2009–2012 Utlandsstuderande är den grupp som oftast tar merkostnadslån. Andelen utlandsstuderande med studielån som tog merkostnadslån var . Merkostnadslån till utlandsstuderande får lämnas för exempelvis resor, försäkring och undervisningsavgifter. Cirka 12 500 studerande fick lån till undervisningsavgifter medan lån till resor lämnades till ca 8 900 studerande och lån till försäkring till ca 6 100 studerande. Tabell 3.11 Studerande med studielån, tilläggslån och merkostnadslån Antal studerande och utbetalade belopp Utbildning ger avkastning både för den enskilde och för samhället i stort. Kostnaderna för utbildning delas därför mellan den enskilde och samhället. Studiemedlen består av en bidragsdel och en frivillig lånedel där lånet ska avse den investering som den enskilde gör. Ett sätt att mäta skuldsättningen är att titta på hur stor skuld de studerande har vid återbetalningens början, dvs. direkt efter studierna. Skuldsättningen skiljer sig mycket mellan studerande på olika nivåer. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Diagram 3.12 Genomsnittlig skuld på annuitetslån för nya återbetalningsskyldiga 2012 fördelat på studienivå och kön 200 000 Kvinnor Män Gymnasial nivå Eftergymnasial nivå Utlandsstudier De studerande som har tagit lån för eftergymnasiala studier i och som börjat betala tillbaka på sin skuld har lånat i genomsnitt . Denna grupp kan ha studerat på flera utbildningsnivåer, men har inte haft studiemedel för utlandsstudier. För dem som har studerat på eftergymnasial nivå och som helt eller delvis studerat utomlands var skuldsättningen i genomsnitt . Utlandsstuderande är mer benägna att ta studielån än de som studerar i . Av samtliga låntagare som blev återbetalningsskyldiga hade en skuld som var lägre än . Av låntagarna hade en procent en skuld på eller mer. Jämfört med de som blev återbetalningsskyldiga har skuldsättningen ökat något för samtliga utbildningsnivåer och särskilt för de som har studerat utomlands. För studerande utomlands var den genomsnittliga skuldsättningen högre. 3.5.8Låntagare och den totala studieskulden Indikatorer för att mäta god effekt på samhällsekonomin: -total studieskuld, varav andel osäkra fordringar, -andel inbetalt årsbelopp för bosatta utomlands jämfört med bosatta i , -antal personer som har beviljats nedsättning av det belopp som ska betalas tillbaka och totalt värde på nedsättningen, 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 -antal beviljade avskrivningsärenden för- fordringar som riskerar att skrivas av. delat på skäl och totalt avskrivet belopp, osäkra fordringar är oförändrad jämfört med - antal personer där krav på återbetalning av Vidare har CSN bedömt att av den totala studiestöd har överförts till Kronofogde- fråga om återkrav av studiestöd är 0,7 miljarder fordran hos myndigheten, och - total fordran på utomlands bosatta åter- Diagram 3.13 Osäkra fordringar, fördelat på lånetyp och betalare, varav andel osäkra fordringar. återkrav, 2009–2012 (mdkr) Det totala antalet låntagare i de tre låntagare fortsatte att öka . jämfört med var ca 18 000 personer och ökningen var något större än . Antalet låntagare med lån i två eller i vissa fall tre olika återbetalningssystem uppgick 156 300 personer. I takt med att låntagare slut- systemen minskar antalet låntagare med mer än med mer än ett lån med 19 200 personer. Antalet låntagare som CSN saknade adresser till Återbetalningen av studielån minskade något Jämfört med 2011 betalades det in uppgick vid slutet av 2012 till ca 15 200, vilket ca mindre till CSN. motsvarar av samtliga låntagare. är en antalsmässig minskning jämfört med , räntor och avgifter in. Av de årsbelopp som men andelen av det totala antalet låntagare är debiterades 2012 betalades in när det gäller låntagare bosatta i . totala utestående fordran för dessa låntagare har varit stabil . uppgick /2013 till 1,4 miljarder svarande andel för låntagare bosatta utomlands kronor, en minskning jämfört med föregående årsskifte.