prop · H10341 · 2013-11-12 00:00:00 — Regeringens proposition 2013/14:41 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att det i djurskyddslagen (1988:534) införs ett förbud mot att genomföra sexuella handlingar med djur. Förbudet straffbeläggs i en ny bestämmelse i djurskyddslagen. För straffbarhet ska enligt förslaget krävas att brottet har begåtts uppsåtligen. Påföljden föreslås vara böter eller fängelse i högst . Överträdelser av förbudet ska kunna leda till djurförbud eller till att omhändertar djuren. Lagändringarna föreslås träda i kraft . I propositionen gör regeringen vidare bedömningar i vissa frågor som rör användningen av försöksdjur. Den svenska definitionen av djurförsök bör enligt regeringen bibehållas och det bör utredas vidare om vissa tillståndsfrågor som hanteras av ska flyttas till . Regeringen gör vidare bedömningen att ett för alternativa metoder till djurförsök, s.k. 3R-frågor, bör inrättas på . Slutligen bör hanteringen av ändringar i etiska godkännanden som inte riskerar att inverka negativt på djurens välfärd enligt regeringens bedömning förenklas genom att användares djurskyddsorgan får fatta sådana beslut. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i djurskyddslagen (1988:534) ................ Ärendet och dess beredning .............................................................. Bakgrund och gällande rätt ............................................................... Sexuella handlingar med djur har varit förbjudna i Sexuella handlingar med djur i ..................... Överväganden och förslag i fråga om sexuella handlingar med Ett förbud införs mot sexuella handlingar med djur .......... Djurförbud och omhändertagande av djur Överväganden ...........................i vissa frågor som rör försöksdjur 6.3Verksamhetstillstånd och godkännande av Ett för 3R-frågor................................ Myndigheters samordning på 3R-området ....................... 6.6Forskningsstöd för utveckling av alternativa metoder Den djurförsöksetiska prövningen.................................... 7.1Konsekvenser av förslaget om ett kriminaliserat förbud mot sexuella handlingar med djur......................... 7.2Konsekvenser av regeringens bedömningar i vissa frågor som rör försöksdjur................................................ Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet Ny djurskyddslag (SOU 2011:75)...................................................................... Bilaga 2 Sammanfattning av 3R-utredningen ..................................... Bilaga 4 Förteckning över remissinstanser avseende betänkandet Ny djurskyddslag (SOU 2011:75) ........................................ Förteckning över remissinstanser avseende 3R- Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i djurskyddslagen (1988:534). 2Förslag till lag om ändring i djurskyddslagen (1988:534) Härigenom föreskrivs i fråga om djurskyddslagen (1988:534)1 dels att 29 och 31 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas två nya paragrafer, 9 a och 36 c §§ samt närmast före 9 a § en ny rubrik av följande lydelse. Sexuella handlingar med djur Det är förbjudet att genomföra sexuella handlingar med djur. samband med avel eller av liknande berättigade skäl. skall meddela förbud att ha hand om djur eller ett visst slag av djur för den som ska meddela förbud att ha hand om djur eller ett visst slag av djur för den som 1.inte följer ett beslut som en kontrollmyndighet har meddelat enligt 26 § och som är av väsentlig betydelse från djurskyddssynpunkt, 2.allvarligt har försummat tillsynen eller vården av ett djur, 3.har misshandlat ett djur, 4.har dömts för djurplågeri enligt 16 kap. 13 § , eller 5. vid upprepade tillfällen dömts för brott enligt 36 eller 36 a § eller vid upprepade tillfällen varit föremål för beslut enligt 26 §. Förbud skall inte meddelas, om det är uppenbart att ett upprepande inte kommer att inträffa. Om den mot vilken förbudet riktas är ägare av djuret, får dessutom ålägga honom att göra sig av med det och förbjuda honom att skaffa djur över huvud taget eller ett visst slag 1Lagen omtryckt 2003:1077. 2Senaste lydelse 2006:809. 5. vid upprepade tillfällen dömts för brott enligt 36, 36 a eller 36 c § eller vid upprepade tillfällen varit föremål för beslut enligt 26 §. Förbud ska inte meddelas, om det är uppenbart att ett upprepande inte kommer att inträffa. Om den som förbudet riktas mot är ägare av djuret, får dessutom ålägga honom eller henne att göra sig av med det och förbjuda honom eller henne att skaffa djur över huvud taget eller ett visst slag av djur. Förbudet kan avse eller gälla tills vidare. ska besluta att ett ett djur skall tas om hand genom djur ska tas om hand genom 1.djuret otillbörligt utsätts för lidande och detta inte rättas till efter tillsägelse av kontrollmyndigheten, 2.ett beslut som meddelats enligt 26 § inte följs och beslutet är av väsentlig betydelse från djurskyddssynpunkt, 3.ett beslut som meddelats enligt 29 § inte följs, 4.den som har djuret i sin vård har dömts för djurplågeri enligt 16 kap. 13 § , eller 5. den som har djuret i sin vård vid upprepade tillfällen dömts för brott enligt 36 eller 36 a § eller vid upprepade tillfällen varit föremål för beslut enligt 26 §. 5. den som har djuret i sin vård vid upprepade tillfällen dömts för brott enligt 36, 36 a eller 36 c § eller vid upprepade tillfällen varit föremål för beslut enligt 26 §. Till böter eller fängelse i högst döms den som bryter mot förbudet i 9 a § att genomföra sexuella handlingar med djur. Till ansvar enligt denna paragraf döms det inte om gärningen är belagd med samma eller strängare straff i . Denna lag träder i kraft . 3 Senaste lydelse 2006:809. 3 Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade (dir. 2009:57) att ge en särskild utredare i uppdrag att göra en bred översyn av den samlade djurskyddslagstiftningens utformning och innehåll, lämna förslag till ny djurskyddslag och förordning samt ge exempel på hur andra föreskrifter på området kan utformas. En av de frågor som utredaren fick i uppdrag att utreda särskilt var frågan om användning av djur för sexuella ändamål. Uppdraget i den delen innefattade att undersöka vilka åtgärder inom ramen för djurskyddslagstiftningen som kan vara lämpliga för att förtydliga och stärka skyddet för djur i detta avseende. Inom ramen för utredningen behandlades också vissa frågor om användningen av försöksdjur. Utredarens betänkande redovisades till regeringen (Ny djurskyddslag, SOU 2011:75). En sammanfattning av betänkandet när det gäller förslaget om användning av djur för sexuella ändamål och överväganden i fråga om användningen av försöksdjur finns i bilaga 1. Betänkandets lagförslag när det gäller användningen av djur för sexuella ändamål finns i bilaga 3. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig hos Landsbygdsdepartementet (dnr L 2011/3138). har givit regeringen tillkänna att regeringen, efter att den har tagit del av nämnda utredning, skyndsamt bör återkomma med ett förslag inom ramen för djurskyddslagstiftningen om ett förbud mot sexuellt utnyttjande av djur (bet. 2010/11:MJU20, rskr. 2010/11:231). Regeringen uppdrog åt , () – Nationellt centrum för djurvälfärd samt att utarbeta ett förslag till hur det framtida nationella arbetet bör bedrivas inom området för alternativa metoder till djurförsök i enlighet med de tre R:ns princip (eng. Replace, Reduce, Refine). I utredningen behandlas bl.a. förslagen i betänkandet Ny djurskyddslag om definition av djurförsök och överföring av viss tillståndsgivning från till . En sammanfattning av förslagen finns i bilaga 2. Redovisningen kommer i de följande avsnitten att benämnas ´3R-utredningen´. Synpunkter på förslagen har inhämtats vid ett remissmöte . Remissinstanserna har även haft möjlighet att lämna skriftliga synpunkter. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5. En sammanställning av de samlade remissyttrandena finns tillgänglig i Landsbygdsdepartementet (dnr L 2012/1591). I detta lagstiftningsärende behandlar regeringen frågan om användning av djur för sexuella ändamål. I propositionen behandlas även utredningens förslag och 3R-utredningens förslag om definitionen av Prop. 2013/14:41 djurförsök liksom förslaget att beslut om verksamhetstillstånd inom försöksdjursområdet och godkännande av anläggningar för försöksdjur bör flyttas från till . Utredningens förslag i övriga delar bereds vidare i . Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 6. Lagrådets yttrande finns i bilaga 7. Lagrådet har ansett att bl.a. sådana invändningar av systematiskt slag kan riktas mot förslagets uppbyggnad och innehåll att Lagrådet, även bortsett från den grundläggande frågan om det finns behov av en nykriminalisering av det aktuella slaget, avstyrker att det framlagda förslaget läggs till grund för lagstiftning. Regeringen har trots Lagrådets avstyrkande valt att gå vidare med det förslag som lagts fram i Lagrådet. Regeringen har dock, med anledning av synpunkterna när det gäller tillämpningsområdet, infört en ny rubrik under vilken förbudet är placerat. Regeringen har även beaktat Lagrådets synpunkter på utformningen av lagtexten, men valt en annan lösning. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 5.1, 5.2 och 5.3 samt i författningskommentaren. 4 Bakgrund och gällande rätt 4.1Sexuella handlingar med djur har varit förbjudna i Historiskt sett har sexuella handlingar med djur varit förbjudna och straffats mycket strängt. och års strafflag var så kallat tidelag eller otukt med djur förenat med dödsstraff. Därefter ändrades påföljden till straffarbete och 1944 upphävdes tidelagsförbudet helt. I förarbetena (Promemoria angående ändringar i strafflagen beträffande straffsatserna för särskilda brott m.m., SOU 1935:68, prop. 1944:13, skrivelse nr 1944) finns mycket litet skrivet om just upphävandet av tidelagsförbudet. I betänkandet nämns endast att straffet för otukt med djur inte kunde sägas fylla någon egentlig uppgift, i all synnerhet som de som begått sådana gärningar ofta är mer eller mindre psykiskt defekta samt att i den mån man skulle upptäcka en sådan gärning, ett straffrättsligt ingripande skulle göra mer skada än nytta. Vidare påtalas att i de sällsynta fall där ett behov av straff föreligger kan andra straffbestämmelser, till exempel bestämmelsen om djurplågeri, erbjuda möjligheter till erforderliga reaktioner. Det framgår inte av förarbetena om djurskyddsintresset har vägts in och beaktats på något sätt annat än att det kunde vara fråga om djurplågeri i de grövsta fallen. Synen på djur och lagstiftningen kring djur har förändrats mycket sedan tidelagsförbudet upphävdes. Året efter att man avkriminaliserade 2013/14:41 otukt med djur, 1945, trädde första djurskyddslag i kraft. gällande djurskyddslag antogs . Lagen syftar till att verka förebyggande och bygger på idén att djur inte bara har ett värde för den som har nytta av dem utan att djur också är skyddsvärda i sig. I jämförelse med tidigare bestämmelser ökade tonvikten på friska djur genom att man kompletterade det redan tidigare gällande kravet i 2 § djurskyddslagen om att djur ska behandlas väl och skyddas mot onödigt lidande genom att också lägga till ordet sjukdom. Vidare infördes kravet på så kallat naturligt beteende i 4 § djurskyddslagen. I bestämmelsen slås fast att djur ska hållas och skötas i en god djurmiljö och på ett sådant sätt att det främjar deras hälsa och ger dem möjlighet att bete sig naturligt. Vidare infördes även bland annat kravet på att ny teknik ska förprövas innan den tas i bruk samt förbudet mot operativa ingrepp av andra skäl än för veterinärmedicinska ändamål. Lagstiftningen har därefter kontinuerligt justerats och sedan 1988 års lag trädde i kraft har till exempel även krav införts på att vård eller andra åtgärder ska vidtas när djur visar tecken på ohälsa eller beter sig onormalt samt krav på att djur ska ges vård av veterinär vid skada eller sjukdom. Bestämmelserna om omhändertagande av djur och djurförbud har också skärpts till förmån för djurskyddet. 4.2Sexuella handlingar med djur i Det är svårt att få en bild av i vilken omfattning som sexuella handlingar med djur förekommer i . har dock, på uppdrag av regeringen, genomfört två undersökningar om i vilken omfattning djur används för sexuella ändamål (, dnr Jo2005/1146 och dnr Jo2007/202). Undersökningarna bedrevs genom enkäter till kommuner, länsstyrelser, veterinärer samt kvinnojourer. Myndigheten tittade också på polisanmälda ärenden –2005. Genom undersökningarna kom sammantaget 227 fall och till kännedom. Av de redovisade fallen hänförde sig knappt två tredjedelar till perioden – 2005. Av dessa utgjorde 115 fall polisanmälningar om misstänkt brott. Enligt de uppgifter som fått och som baseras på enkäternas utformning, framgår följande om användningen av djur för sexuella ändamål. Den övervägande majoriteten av fallen var förenade med fysiska skador på djuren och innebar ett uppenbart lidande för dessa. Det handlade bland annat om stick- och skärskador på eller omkring könsorganen och om skador som uppstått till följd av att gärningsmannen hade använt vassa föremål vid penetration av till exempel könsorganen. Det förekom även djur som kastrerats eller stympats. Flera fall hade dödlig utgång för djuret eller ledde till att avkomman aborterades. Utöver dessa fall fanns även ett mindre antal fall rapporterade där det inte var lika uppenbart att handlingarna har medfört ett lidande för djuren. Dessa fall omfattade till exempel djur som penetrerat eller stimulerat en människas könsorgan eller fall där en okänd person upptäckts i stall eller hagar med att smeka ett djur på ett sätt som av vittnet uppfattades som En stor majoritet av fallen, , involverade Prop. 2013/14:41 hästar. Även andra djurslag, till exempel nötkreatur, får, hundar och katter förekom dock. bedömde, i rapporten , att av samtliga misstänkta fall som kommit till myndighetens kännedom, föll cirka 20 stycken utanför djurplågeribestämmelsens tillämpningsområde. Det rörde sig om fall där det var svårt att bedöma om djuren hade lidit fysiskt eller psykiskt. bedömde vidare att mörkertalet gällande sexuell användning av djur är stort och att det därför är omöjligt att uppskatta den verkliga omfattningen. Bestämmelser om skyddet av djur finns i djurskyddslagen (1988:534). I 2 § djurskyddslagen fastslås att djur ska behandlas väl och skyddas mot onödigt lidande och sjukdom. Denna bestämmelse är av generell natur och den är inte straffsanktionerad. Med lidande avses även psykiskt lidande. I uttrycket onödigt lidande ligger att det i vissa fall är tillåtet att orsaka djur visst lidande, exempelvis i samband med att djur används för forskningsändamål. Djurplågeri är straffbelagt i 16 kap. 13 § . Enligt denna bestämmelse döms den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet, genom misshandel, överansträngning eller vanvård eller på annat sätt, otillbörligen utsätter djur för lidande, för djurplågeri till böter eller fängelse i högst . Med lidande avses i bestämmelsen såväl psykiskt som fysiskt lidande (prop. 1987/88:93 s. 50). 5Överväganden och förslag i fråga om sexuella handlingar med djur Ett förbud införs mot sexuella handlingar Regeringens förslag: Det ska vara förbjudet att genomföra sexuella handlingar med djur. Förbudet ska inte omfatta handlingar som utförs av veterinärmedicinska skäl, i samband med avel eller av liknande Utredningens förslag: Överensstämmer i sak med regeringens förslag. Utredningen har dock föreslagit att förbudet ska formuleras så att det ska vara förbjudet att ha sexuellt umgänge eller utföra andra sexuella hand- lingar med djur. Remissinstanserna: Av de närmare 300 remissvar och ytterligare yttranden som har inkommit och som har kommenterat betänkandet har knappt 50 instanser kommenterat förslaget om ett förbud mot användning av djur för sexuella ändamål. Ett flertal remissinstanser, bl.a. Länsstyrelserna i , , län, , , och , kommun, Föreningen , Katthjälp, , och , tillstyrker förslaget eller har inte haft någon erinran mot utredningens förslag. är positiv till förslaget och påpekar att då det ofta är svårt att påvisa att ett djur lider i dessa sammanhang, särskilt psykiskt, har bestämmelsen om djurplågeri endast kunnat tillämpas i undantagsfall. i anser att förbudet är befogat och bedömer att det inte strider mot diskrimineringslagens förbud mot negativ särbehandling av personer med hänsyn till deras sexuella läggning. Flera remissinstanser lämnar synpunkter på förbudets omfattning och utformning. Djurens Rätt ser det som särskilt positivt att förbudet tar fasta på syftet med handlingarna. Ett antal remissinstanser – , , , Djurens Jurister, i – anser dock att det är oklart om syftet eller motivet med handlingen har betydelse för om handlingen är straffbar eller inte. Några av dessa anser att handlingarna ska vara förbjudna, oavsett motivet för handlingarna, särskilt med hänsyn till att ett brott annars kommer att vara svårt att bevisa. i anser att det bör framgå av lagtexten vad som avses med sexuellt umgänge. understryker vikten av en stor tydlighet kring vilka handlingar som är straffbara och frågar sig om t.ex. en underlåtelse att handla kan medföra straffansvar. och Länsstyrelserna i och anser att verksamhet som har godkänts av en djurförsöksetisk nämnd, i likhet med användning av djur i avelssyfte, bör undantas från förbudet. Några remissinstanser – i , , Djurens Rätt och – anser att förbudet bör omfatta ytterligare handlingar, såsom djurpornografi och att tillhandahålla djur för sexuell användning samt avel. Länsstyrelserna i och län anser att bestämmelsen inte bör falla under länsstyrelsernas kontrollansvar utan under polisens ansvar, i likhet med djurplågeribestämmelsen. anser, så som det får förstås, att det även i ska införas ett straffbelagt förbud mot att sexuellt utnyttja djur. Länsstyrelserna i län, län och bedömer att det är nödvändigt med vägledning om hur kontrollen ska bedrivas. () och de instanser som ställer sig bakom LRF:s yttrande: Kött- och charkföretagen, Svenska Avelspoolen, Svenska Djurhälsovården, , Lammköttsproducenter, och , stöder förslaget men kommenterar att det är problematiskt att förbjuda och straffsanktionera ett beteende med hänvisning till att det uppfattas som omoraliskt och frånstötande (gäller de handlingar som inte medför lidande). Veterinärer i pekar på att ett djur inte kan göra någon skillnad på med vilket motiv en handling utförs och att om syftet med förslaget är att skydda djuret mot skador i könsorganen är detta reglerat i och ombudsmän () ställer sig tveksamt till förslaget respektive avstyrker kriminalisering då förbudet synes omfatta fler gärningar än sådana som riskerar att orsaka djuret lidande. Lagstiftaren bör vara restriktiv när det gäller nya straffbestämmelser. JO pekar på att om kriminalisering ändå övervägs, bör man åstadkomma en bättre överensstämmelse med bestämmelserna i 6 kap. och bl.a. ersätta uttrycket sexuellt umgänge och ifrågasätter om inte en bestämmelse av det slag som föreslås bättre hör hemma i . Även avstyrker förslaget med hänvisning till att förslaget framstår som vämjeligt. Utöver remissinstanserna har ett stort antal ytterligare yttranden med synpunkter på utredningen inkommit. Av dessa berör ett antal även förbudet mot användning av djur för sexuella ändamål. Av dem som kommenterat förslaget i den delen stöder alla utom en ingivare det. Skälen för regeringens förslag Frågan om sexuella handlingar med djur har väckt stor allmän debatt . Det är svårt att veta hur vanligt förekommande det är att djur används sexuellt i . Detta särskilt mot bakgrund av att det rör sig om företeelser som är starkt stigmatiserande. De undersökningar som gjorts visar dock att det förekommer. Regeringen anser därför att det är motiverat att vidta åtgärder för att motverka beteendet. Användning av djur för sexuella ändamål är som framgått av föregående avsnitt straffbelagt bara om beteendet medfört lidande för djuret. Gärningsmannen kan då dömas för djurplågeri. Bestämmelsen om djurplågeri har kunnat användas endast i undantagsfall när djur har nyttjats för sexuella ändamål. Den främsta anledningen till detta synes vara utrednings- och bevissvårigheter. En viss del i denna problematik kan bedömas vara att det i praktiken är svårt att påvisa djurs lidande, i synnerhet i de fall då det saknas tydliga skador på djuret. I de fall det inte går att visa att djuret har fått en fysisk skada är det mycket svårt att veta om djuret har lidit eller inte. Det går inte heller att vetenskapligt belägga att varje typ av sexuell handling mellan människa och djur alltid orsakar djuret lidande. Däremot kan det, som utredningen också har framhållit, konstateras att människors användning av djur för sexuella ändamål typiskt sett medför en risk för att djuren far illa. Majoriteten av remissinstanserna har instämt i utredningens bedömning att det finns ett behov av att införa ett generellt förbud mot sexuell användning av djur. Några remissinstanser har dock ställt sig kritiska till förslaget, huvudsakligen på den grunden att det skulle bli fråga om ett förbud av moralisk karaktär, eftersom det inte krävs att handlingen medför lidande för djuret. menar t.ex. att förslaget synes omfatta fler gärningar än sådana som riskerar att orsaka djuret lidande och tillägger att lagstiftaren bör vara mycket restriktiv med att införa vad som kan framstå som moraliska förbud. JO ifrågasätter vad man från djurskyddssynpunkt vinner på att kriminalisera andra åtgärder av detta slag än de som redan är brottsliga enligt regeln om djurplågeri och avstyrker därför förslaget. LRF och de instanser som ställer sig bakom LRF:s yttrande: Kött- och charkföretagen, Svenska Avelspoolen, Svenska 2013/14:41 Djurhälsovården, , Lammköttsproducenter, och stöder förslaget, men menar att det är problematiskt att förbjuda och straffsanktionera beteenden med hänvisning till att de uppfattas som omoraliska och frånstötande. Utöver de moraliska aspekter som aktualiseras i frågan om sexuella handlingar med djur konstaterar regeringen att djurskyddslagstiftningen ska vara förebyggande och bygga på respekt för djurens särart. Det finns ett starkt intresse av att djur hanteras respektfullt. Att använda djur för sexuella ändamål kan enligt regeringens mening inte anses ligga i linje med den hänsyn om djurens välfärd och den respekt mot djuren som är grundläggande i all djuromsorg. Detta måste anses gälla oavsett om den sexuella användningen medför ett konkret lidande för djuret eller inte. Mot den bakgrunden anser regeringen att det finns ett behov av att tydliggöra att det inte är förenligt med djurskyddslagstiftningens syfte att använda djur för sexuella ändamål. Sådana handlingar bör alltså uttryckligen förbjudas. Lagrådet är av den meningen att flera skäl, bl.a. starka systematiska skäl, talar för att ett eventuellt förbud inte bör placeras i djurskyddslagen utan i . Regeringen gör för sin del bedömningen att förbudets placering i djurskyddslagen är väl förenlig med den lagens systematik. Regeringen bemöter Lagrådets invändningar i sak nedan. Förbudets utformning och omfattning Utredningen har föreslagit att förbudet ska formuleras så att det ska vara förbjudet att ha sexuellt umgänge och utföra andra sexuella handlingar med djur. Flera remissinstanser har invänt mot den av utredningen föreslagna formuleringen. JO har framhållit att uttrycket sexuellt umgänge har utmönstrats ur och menar att det uttrycket av språkliga skäl leder tankarna fel även på det här området.