prop · H003152 · 2013-05-13 00:00:00 — I paragrafen ersätts orden tilläggslån för vissa merkostnader i samband med studierna med benämningen merkostnadslån. Vidare utformas paragrafen så att det i ett nytt stycke upplyses om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om merkostnadslån. Paragrafen behandlas i avsnitt 7.2.2. I andra stycket görs en följdändring med anledning av att benämningen merkostnadslån förs in i 3 kap. 15 §. Bestämmelsen utformas vidare så att den upplyser om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om inkomstprövning för tilläggslån och merkostnadslån. I första stycket förs benämningen utlandsstudier in för studier utanför . Vidare utformas andra stycket så att bestämmelsen upplyser om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om undantag från bosättningskravet i paragrafens första stycke och ytterligare föreskrifter om studiemedel vid utlandsstudier. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.1.2. Sammanfattning av betänkandet Studiemedel för gränslös kunskap (SOU 2011:26) Utredningen om ett rättvisare och enklare studiemedelssystem för utlandsstudier i en globaliserad värld har haft i uppdrag att lämna förslag till hur systemet för studiemedel för studier utomlands kan förenklas, förbättras och effektiviseras. Utredningen har bl.a. lämnat förslag om en definitionsparagraf för utlandsstudier i studiemedelshänseende, ett enhetligt studiemedelsbelopp för utlandsstudier, ett nytt merkostnadslån för utlandsstudier och förslag som innebär anpassningar till unionsrätten. I det nedanstående redovisas sammanfattningar av de delar av utredningens betänkande som ligger till grund för förslagen och bedömningarna i denna proposition. En definitionsparagraf för utlandsstudier Utredningen uppmärksammar att det i gällande rätt saknas en definition av vilka studier som ska ses som utlandsstudier. Detta har lett till vissa tillämpningsproblem och kan bidra till en rättstillämpning som inte i alla delar är enhetlig. Utredningen föreslår att det ska införas en ny paragraf i studiestödslagen som definierar begreppet utlandsstudier i studiemedelshänseende. Utredningen anser att regeringen ska bestämma vad som är godtagbar standard på utbildningar utomlands och tillse att de utbildningar som är studiemedelsberättigade håller en hög kvalitet. Det ska därför av studiestödsförordningen framgå vad som är godtagbar standard och hur denna prövning ska göras. Utredningen anser att kravet på godtagbar standard ska vara detsamma för alla utbildningar utomlands, såväl på gymnasial nivå som på eftergymnasial nivå, och för att skapa ett enhetligt regelverk ska den nordiska särregleringen tas bort. CSN ska även i fortsättningen avgöra vilka utbildningar på gymnasial nivå som håller godtagbar standard. ska avgöra vilka utbildningar på eftergymnasial nivå som håller godtagbar standard, vilket även omfattar eftergymnasiala utbildningar i . Utbildningar som inte ger rätt till studiemedel Utredningen föreslår att en utbildning som motsvarar eller är jämförbar med en svensk utbildning som inte berättigar till studiemedel i , som huvudregel inte heller ska ge rätt till studiemedel utomlands. Det är enligt utredningen en viktig utgångspunkt för studiemedelssystemet och regleringen ska därför lyftas från CSN:s föreskrifter till studiestödsförordningen. Utredningen anser att regeringen ska besluta om när distansstudier ska ge rätt till studiemedel och att regleringen därför ska flyttas upp till För distansstudier utanför EES och bör studiemedel fortfarande endast beviljas om det finns synnerliga skäl. Inom EES och i bör studiemedel för distansstudier även fortsättningsvis utgå efter samma förutsättningar som vid distansstudier vid svenska läroanstalter. Studiemedel för studier på gymnasial nivå öppnas upp Utredningen anser att gällande regelverk för studiemedel för studier på gymnasial nivå inte är förenligt med unionsrätten. därför att rätten till studiemedel för studier på gymnasial nivå ska vara densamma inom EES och i . Kravet på att en utbildning inte med lika stor fördel kan bedrivas i tas bort för utbildningar inom EES och i , men ska kvarstå för övriga världen. Särregleringen för språkstudier tas bort Trots att språkstudier utomlands ofta motsvarar utbildning på gymnasial nivå i betraktas de som studier på eftergymnasial nivå i Utredningen föreslår att denna särreglering ska tas bort och att varje enskild språkkurs i stället ska bedömas utifrån sitt innehåll vid avgörandet av om den ligger på en gymnasial eller Vidare föreslår utredningen att kravet på att språket ska ha officiell status i studielandet tas bort för studier inom EES och i och att språkstudier på gymnasial nivå utanför EES och även fortsättningsvis ska berättiga till studiemedel om språket har officiell status i studielandet och är ett icke-europeiskt språk. Utredningen anser att den nuvarande metoden för fastställande av landsbelopp för studielån inte fungerar på ett tillfredställande och rättvist sätt samt att tillförlitligheten av insamlade kostnadsuppgifter kan För att skapa ett enhetligt och rättvist studiemedelssystem som är lätt att tillämpa föreslår utredningen att studiemedelsbeloppet ska vara detsamma för studier i utlandet som för studier i . på lånedelen ska regleras på samma sätt som för de svenska studiemedlen genom att det anges med vilket belopp studiemedel får lämnas och hur stor andel av detta belopp som är studiebidrag. Lånedelen kommer då att knytas till prisbasbeloppet. Förslaget innebär en tydlig regelförenkling som leder till ökad rättssäkerhet för den enskilde. Ett nytt merkostnadslån för utlandsstudier För att inte begränsa de studerandes valfrihet i fråga om studieland och för att kompensera de som studerar i länder med högre kostnadsläge än i föreslår utredningen att ett nytt lån ska införas. benämnas merkostnadslån för utlandsstudier och vara tillgängligt för de som bedriver utlandsstudier, med samma belopp oavsett studieland. är upp till varje studerande att ta ställning till om han eller hon har behov av att låna ytterligare medel utöver grundlånet. Förslaget ger ett enkelt och enhetligt system som leder till mindre administration, men ger den enskilde utlandsstuderande möjlighet att fritt välja mellan världens Merkostnadslån för bl.a. undervisningsavgifter Utredningen föreslår att tilläggslån för vissa merkostnader ska byta namn Vidare föreslår utredningen att regeringen ska fatta beslut om vad merkostnadslån kan utgå för och att det därför ska framgå Utredningen föreslår också att merkostnadslån för undervisnings- avgifter ska indexregleras och knytas till prisbasbeloppet samt att beloppet ska justeras med anledning av studieomfattningen. gäller merkostnadslån för undervisningsavgifter så föreslår utredningen även att det vid utlandsstudier ska finnas en möjlighet till ett högre uttag än vad som är möjligt. ska i stället ses som en låneram som maximalt uppgår till det belopp som en studerande totalt kan låna för undervisningsavgifter . förhindra att de felaktiga utbetalningarna ökar och för att öka CSN:s kontrollmöjligheter föreslår utredningen att merkostnadslån för undervisningsavgift överstigande ett prisbasbelopp ska betalas ut direkt till den utländska läroanstalten. Tilläggslån och det högre studiebidraget Utredningen anser att det strider mot att begränsa möjligheten till tilläggslån och den högre bidragsnivån till studier i . Utredningen föreslår därför att det högre bidraget kan utgå vid gymnasiala studier inom EES och i . att tilläggslån ska kunna utgå för studier utomlands, dvs. Utbetalning av studiemedel för utlandsstudier Som ett led i att minska de felaktiga utbetalningarna och för att skapa ett enhetligt regelverk föreslår utredningen att studiemedel för utlandsstudier ska betalas ut på samma sätt som för studier i , dvs. huvudregeln i förskott. Lagförslag i betänkandet Studiemedel för gränslös kunskap (SOU 2011:26) Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) Härigenom föreskrivs i fråga om studiestödslagen (1999:1395) dels att rubriken närmast före 3 kap. 23 § ska utgå, dels att 3 kap. 15 och 23 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 3 kap. 22 a §, samt närmast före 3 kap. 15 och 22 a §§ nya rubriker av följande lydelse. Utöver de studiemedelsbelopp som följer av 11 och 14 §§ får studielån lämnas i form av tilläggslån för vissa merkostnader i samband med studierna. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om sådana tilläggslån. Utöver de studiemedelsbelopp som följer av 11 och 14 §§ får studielån lämnas i form av merkostnadslån. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om sådana merkostnadslån. Utlandsstudier är studier som bedrivs vid en utländsk läroanstalt av en studerande som kan visa att han eller hon har sitt faktiska boende utanför . Studier som bedrivs vid en läroanstalt utanför , av en studerande som har sitt faktiska boende utanför , är utlandsstudier även om den studerande är antagen vid en svensk läroanstalt. Distansstudier vid en svensk läroanstalt kan aldrig ses som utlandsstudier. Distansstudier vid en utländsk läroanstalt är utlandsstudier om den studerande har sitt faktiska boende utanför studier utanför om den utlandsstudier om den studerande studerande har varit bosatt i har varit bosatt i i en sammanhängande period om minst period om under de Regeringen eller den myndighet Regeringen eller den myndighet 1. undantag från kravet i första stycket och kravet i första stycket och 2. övriga förutsättningar studiemedel vid utlandsstudier. och med vilka belopp studiemedel för sådana studier får lämnas. Bestämmelser om studiemedel under sjukdom och ledighet finns i 24 §. 1.Denna lag träder i kraft och tillämpas i fråga om studiemedel som lämnas för studier som bedrivs efter . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för studiemedel som avser tid före ikraftträdandet. 1 Senaste lydelse 2005:613. Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över betänkandet Studiemedel för gränslös kunskap (SOU 2011:26) Efter remiss har yttrande över betänkandet avgetts av Kammarrätten i , , Förvaltningsrätten i , Justitiekanslern, , , , , , , , , , , , , , Myndigheten för , Internationella programkontoret för utbildningsområdet, , , , , , , , , Kungl. Tekniska högskolan, , , , , , , , , kommun, , , , Akademikers , , Studentråd, , , , i , Rörelsefolkhögskolornas och . Följande instanser har inga synpunkter eller har angett att de avstår från att lämna synpunkter: ombudsmän, , , , , , , Kammarkollegiet, Verket för högskoleservice, , Kungl. i , , i , , , Kommuner och Landsting och i . Spontana remissvar har inkommit från , i Världen, , och Vuxenutbildning i Samverkan. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , Adelsohn , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 2012/13:152 Studiemedel i en globaliserad värld.