prop · H10337 · 2013-11-05 00:00:00 — Regeringens proposition 2013/14:37 Tillgänglighet och deltagande i val Regeringen överlämnar denna proposition till . Vallokaler ska vara tillgängliga för var och en. Den nuvarande möjligheten för kommuner att använda förtidsröstningslokaler som inte uppfyller kraven på tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning tas därför bort med förslaget. Vidare föreslås ändringar i vallagen för att underlätta för utländska unionsmedborgare att ställa upp som kandidater i val till . Det föreslås bl.a. även ändringar i kommunallagen och vallagen som innebär att utländska unionsmedborgare med diplomatisk immunitet ska kunna delta i val till , kommunfullmäktige och . Ändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i kommunallagen (1991:900) .......................................................................... 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2001:183) om behandling av personuppgifter i verksamhet med val Förslag till lag om ändring i vallagen (2005:837) .............. Ärendet och dess beredning ............................................................ Bestämmelser om Europaparlamentsval ......................................... Primärrätten i EU ............................................................. Rådets direktiv /109/EG ............................................... Rådets direktiv /1/EU ............................................... Rådets direktiv /80/EG ................................................. Upplysning om valperioden ändras................................................. Det administrativa förfarandet underlättas...................................... Krav på intyg från hemstaten slopas ................................ 6.2Komplettering av kandidatförsäkran och Utbyte av upplysningar om valbarhet............................... En anmälan av kandidater ska inte beaktas i vissa fall..... Rätten att rösta och vara valbar i kommunala val och i val till Behandling av personuppgifter ....................................................... Tillgänglighet till röstmottagningsställen ....................................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... 12.1Förslaget till lag om ändring i kommunallagen (1991:900) ........................................................................ 12.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:183) om behandling av personuppgifter i verksamhet med val och folkomröstningar.................................................. 12.3 Förslaget till lag om ändring i vallagen (2005:837) ......... Bilaga 1 Sammanfattning av vallagskommittés betänkande E-röstning och andra valfrågor (SOU 2013:24).................... Betänkandets lagförslag (SOU 2013:24) .............................. Förteckning över remissinstanserna (SOU 2013:24) ........... Sammanfattning av promemorian Informationsutbyte vid Bilaga 6 Förteckning över remissinstanserna (promemorian)............ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde .... 2013/14:37 1 Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i kommunallagen (1991:900), 2.lag om ändring i lagen (2001:183) om behandling av personuppgifter i verksamhet med val och folkomröstningar, 3.lag om ändring i vallagen (2005:837). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i kommunallagen (1991:900) Härigenom föreskrivs att 4 kap. 2 § kommunallagen (1991:900)1 ska ha följande lydelse. Rösträtt vid val av ledamöter och ersättare i kommunfullmäktige har den som är folkbokförd i kommunen, senast på valdagen fyller och 1.är medborgare i eller i någon annan av Europeiska unionens medlemsstater (unionsmedborgare), 2.är medborgare i eller , eller 3.för det fall de är andra utlänningar, har varit folkbokförda i i följd före valdagen. Rösträtt vid val av ledamöter och ersättare i kommunfullmäktige har också en unionsmedborgare som är bosatt i kommunen men som, enligt 5 § andra stycket folk- bokföringslagen (1991:481), inte ska folkbokföras där. Denna lag träder i kraft . 1 Lagen omtryckt 2004:93. 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2001:183) om behandling av personuppgifter i verksamhet med val och folkomröstningar Härigenom föreskrivs att 2 kap. 3 och 4 §§ lagen (2001:183) om behandling av personuppgifter i verksamhet med val och folkomröstningar ska ha följande lydelse. Beträffande en person som avses i 2 § 1 får i databasen behandlas uppgifter om personnummer, namn, adress, folkbokföringsort, fastighetsbeteckning, valdistrikt, medborgarskap samt tidpunkt för invandring. För en person som inte är folkbokförd i får dess- utom behandlas uppgift om tid- punkt för utvandring och för an- mälan enligt 5 kap. 2 § vallagen (2005:837). När det gäller en person som avses i 2 § 1 får i databasen behandlas uppgifter om födelsetid, personnummer, namn, adress, folkbokföringsort, fastighets- beteckning, valdistrikt, medbor- garskap samt tidpunkt för invand- ring. För en person som inte är folkbokförd i får dessutom uppgift om tidpunkt för utvandring och för anmälan enligt 5 kap. 2 § vallagen (2005:837) behandlas. Beträffande en person som avses i 2 § 2 får i databasen behandlas uppgifter om personnummer, namn, adress, folkbokföringsort, medborgarskap samt partibeteck- ning och övriga uppgifter som avses i 6 kap. 1–3 §§ vallagen (2005:837) på valsedlar där personen är upptagen. När det gäller en person som avses i 2 § 2 får i databasen behandlas uppgifter om födelsetid, personnummer, namn, adress, folkbokföringsort, medborgarskap, födelseort samt partibeteckning och övriga uppgifter som avses i 6 kap. 1–3 §§ vallagen (2005:837) på valsedlar där personen är upp- tagen. Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse 2005:846. 2Senaste lydelse 2005:846. 2.3Förslag till lag om ändring i vallagen (2005:837) Härigenom föreskrivs1 i fråga om vallagen (2005:837) dels att 1 kap. 3 och 5 §§, 2 kap. 11 och 12 §§, 3 kap. 3 §, 4 kap. 20 § samt 5 kap. 3 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas två nya paragrafer, 2 kap. 11 a § och 5 kap. 2 a §, av följande lydelse. Ordinarie val till samt Ordinarie val till och ordinarie val till landstings- och ordinarie val till landstings- och Valdag ska vara den Valdag ska vara den till ska hållas i till ska hållas i unionens råd i ett särskilt fall beslutar det, ska valet i hållas , maj eller juli val- året. Vid omval till bestämmer regeringen vilken dag som ska vara valdag. Vid omval till landstings- och kommunfullmäktige bestämmer den centrala valmyndigheten, efter samråd med , vilken dag som ska vara valdag. Vid extra val enligt 3 kap. 11 § regeringsformen bestämmer regeringen vilken dag som ska vara valdag. Vid extra val enligt 6 kap. 5 § regeringsformen bestämmer talman, efter samråd med den centrala valmyndigheten, vilken dag som ska vara valdag. Vid extra val enligt 5 kap. 5 a § kommunallagen (1991:900) bestämmer landstings- eller kommunfullmäktige, efter samråd med den centrala valmyndigheten och , vilken dag som ska vara val- var och en som har rösträtt enligt var och en som har rösträtt enligt 1Jfr rådets direktiv /109/EG av om fastställande av närmare bestämmelser för rösträtt och valbarhet vid val till för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare (329, 30.12.1993, s. 76, Celex 31993L0109), ändrat genom rådets direktiv /1/EU (EUT L 26, 26.1.2013, s 27, Celex 32013L0001). 2Senaste lydelse 2010:1416. valbara endast under den ytter- ligare förutsättningen att de enligt 2 kap. 11 § visar att de i sitt hem- land inte förlorat sin valbarhet vid val till . inte är svensk medborgare är dock valbar endast under den ytterligare förutsättningen att han eller hon i sin hemstat inte förlorat sin val- barhet vid val till Europaparla- mentet. Unionsmedborgare som inte är svenska medborgare och som önskar kandidera vid val till skall i en egenhändigt undertecknad försäk- ran till den centrala valmyndig- heten 1.ange sin nationalitet och sin adress i , 2.ange den valkrets eller det område i hemstaten där de senast var upptagna i röstlängd, och 3.förklara att de inte kandiderar vid val till i någon annan stat. Tillsammans med en sådan för- säkran skall unionsmedborgaren lämna ett intyg av den behöriga myndigheten i hemstaten att val- barheten inte gått förlorad där eller att denna diskvalifikations- grund inte finns såvitt myndig- heten vet. En underrättelse om att en unionsmedborgare har förklarat att han eller hon vill kandidera vid val till skall sändas till valmyndigheten i den stat där personen är medborgare. En unionsmedborgare som inte är svensk medborgare och som önskar kandidera vid val till ska i en egen- händigt undertecknad försäkran till den centrala valmyndigheten 1.ange sin nationalitet och sin adress i , sitt födelsedatum och sin födelseort samt den senaste adressen i hemstaten, 2.ange den valkrets eller det område i hemstaten där han eller hon senast var upptagen i röst- 3. förklara att han eller hon inte kandiderar vid val till Europapar- lamentet i någon annan stat och inte genom ett rättsligt avgörande eller administrativt beslut har förlorat sin valbarhet i sin hemstat. När en unionsmedborgare har förklarat att han eller hon vill kandidera vid val till i och att han eller hon inte har förlorat sin valbarhet i hemstaten, ska den centrala valmyndigheten sända en underrättelse om detta till den behöriga myndigheten i den stat där personen är medborgare. I fall som avses i 11 § ska den centrala valmyndigheten begära upplysningar från den behöriga myndigheten i unionsmedbor- garens hemstat om huruvida unionsmedborgaren har förlorat sin valbarhet i hemstaten. Om en behörig myndighet i en annan medlemsstat begär upplys- ningar från den centrala valmyn- digheten om huruvida en svensk medborgare som vill kandidera i val till i den andra staten har förlorat sin val- barhet här, ska den centrala val- myndigheten och senast från det att begäran togs emot lämna den begärande myndig- heten upplysningar om kandida- tens valbarhet i val till Europa- parlamentet i . En anmälan av kandidater skall inte beaktas, om partiet inte kan visa att det har fått kandidaternas samtycke till att anmäla dem. En kandidat som inte visar upp ett intyg enligt 11 § andra stycket får inte kandidera. Om en sådan kan- didat anmäls till ett val, skall an- mälan inte beaktas. En anmälan av kandidater ska inte beaktas om partiet inte kan visa att det har fått kandidaternas samtycke till att anmäla dem. Om en unionsmedborgare som inte är svensk medborgare anmäls som kandidat i val till Europa- parlamentet och den behöriga myndigheten i kandidatens hemstat lämnar upplysningar som visar att han eller hon har förlorat sin valbarhet där, ska anmälan inte beaktas. I varje kommun skall det finnas en valnämnd, som är lokal val- myndighet med ansvar i kommu- nen för frågor om val. Att kommunerna skall se till att det finns en vallokal för varje valdistrikt framgår av 4 kap. 20 §. I val som gäller hela landet an- svarar varje kommun också för att det i kommunen finns röstnings- lokaler som i fråga om öppet- I varje kommun ska det finnas en valnämnd, som är lokal val- myndighet med ansvar i kommu- nen för frågor om val. Att kommunerna ska se till att det finns en vallokal för varje valdistrikt framgår av 4 kap. 20 §. I val som gäller hela landet an- svarar varje kommun också för att det i kommunen finns röstnings- lokaler som i fråga om lokali- 2013/14:37 hållande, tillgänglighet och lokali- sering ger väljarna goda möjlig- heter att rösta. Om en kommun anser att det av särskilda skäl finns behov av att som röstningslokal använda en lokal som inte uppfyller kravet på tillgänglighet, skall saken under- ställas . Kommunen skall ange varför någon annan lokal inte kan användas i stället och vilka åtgärder som kommunen avser att vidta för att komma till rätta med bristen inför senare val. beslutar därefter om kommunen får använda lokalen i fråga för det aktuella valet. sering, tillgänglighet och öppet- hållande ger väljarna goda möjlig- heter att rösta. Varje kommun skall se till att det finns lämpliga lokaler som kan användas som vallokaler och som i fråga om lokalisering, tillgänglig- het och öppethållande ger väljarna goda möjligheter att rösta. För varje valdistrikt skall det finnas en vallokal. Om en kommun anser att det av särskilda skäl finns behov av att använda en vallokal som inte uppfyller kravet på tillgänglighet, skall det förfarande som anges i 3 kap. 3 § sista stycket tillämpas. Varje kommun ska se till att det finns lämpliga lokaler som kan användas som vallokaler och som i fråga om lokalisering, tillgänglig- het och öppethållande ger väljarna goda möjligheter att rösta. För varje valdistrikt ska det finnas en vallokal. Vid val till kommunfullmäktige och ska unionsmedborgare som enligt 4 kap. 2 § andra stycket kommunallagen (1991:900) har rösträtt tas upp i röstlängd om de skriftligen senast före valdagen hos den centrala val- myndigheten 1. anmäler att de vill bli upp- tagna i röstlängden, och 2. anger sin nationalitet, sin adress i samt sin födelse- Väljare som har tagits upp i står kvar där tills de stryks från den på egen begäran eller vill- koren för rösträtt är ska unionsmedborgare som inte är är svenska medborgare tas upp i svenska medborgare tas upp i röstlängd endast om de fyller röstlängd endast om de fyller senast på valdagen, är folkbok- senast på valdagen, är folkbok- förda här i landet och senast 30 förda här i landet eller är bosatta dagar före valdagen skriftligen hos här men, enligt 5 § andra stycket (1991:481), inte ska folkbokföras här och om de senast före valdagen 1. anmäler att de vill bli upptagna i röstlängden, adress i samt, i fråga om den som inte är folkbokförd, sin fall sitt personnummer, 3.anger den valkrets eller det område i hemstaten där de senast var upptagna i röstlängd, och 4.försäkrar att de inte kommer att rösta i en annan medlemsstat. Underrättelse om att någon har tagits upp i röstlängd enligt denna paragraf skall sändas till valmyn- digheten i den stat där väljaren är medborgare. Väljare som har tagits upp i röstlängd enligt denna paragraf kvarstår där till dess de stryks från den på egen begäran eller villkoren för rösträtt är uppfyllda. Underrättelse om att någon har tagits upp i röstlängd enligt denna paragraf ska sändas till den be- höriga myndigheten i den stat där väljaren är medborgare. Väljare som har tagits upp i röstlängd enligt denna paragraf står kvar där till dess de stryks från den på egen begäran eller villkoren för rösträtt är uppfyllda. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning beslutade regeringen att tillkalla en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att göra en översyn av delar av valsystemet (dir. 2011:97). Kommittén antog namnet vallagskommitté (Ju 2011:13). överlämnade kommittén delbetänkandet Proportionalitet i val samt förhandsanmälan av partier och kandidater (SOU 2012:94) och överlämnade kommittén sitt slutbetänkande E-röstning och andra valfrågor (SOU 2013:24). I propositionen behandlas de förslag i slutbetänkandet som avser vissa EU-medborgares rösträtt och valbarhet i kommunala val och val till och möjligheten till dispens från kraven på tillgänglighet till val- och röstningslokaler. En sammanfattning av betänkandet i dessa delar finns i bilaga 1. Lagförslaget i betänkandet i dessa delar finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr Ju2013/3126/L6). Inom upprättades en promemoria med förslag till ändringar i vallagen (2005:837) och lagen (2001:183) om behandling av personuppgifter i verksamhet med val och folkomröstningar (valdatabaslagen). Förslagen rör i första hand frågor om administrativt informationsutbyte och förfarandet vid kontroll av valbarhet för utländska unionsmedborgare vid val till . En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 4. Lagförslaget i promemorian finns i bilaga 5. Förslaget har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. Remissyttrandena finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (dnr Ju2013/4556/L6). 4 Bestämmelser om Europaparlamentsval Grundläggande bestämmelser om val till finns i akten om allmänna direkta val av företrädarna i , som utgör bilaga till rådets beslut av , med senare ändringar, den s.k. valrättsakten (Akten om allmänna direkta val av ledamöter i , EGT L 278, 8.10.1976, s. 5, ändrad genom rådets beslut 93/81/Euratom, EKSG, EEG om ändring av akten om allmänna direkta val av företrädare i , EGT L 33, , s. 15, och rådets beslut /772/EG, Euratom av och av , EGT L 283, 21.10.2002, s. 1). Valrättsakten har samma rättsliga status inom unionsrätten som fördragen. Av bestämmelserna i valrättsakten framgår bl.a. att Europa- parlamentets ledamöter väljs i varje medlemsstat genom allmänna, direkta, fria och hemliga val. Detta kommer även till uttryck i artikel 39.2 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. 2013/14:37 Valsättet ska enligt valrättsakten vara proportionellt (artikel 1). Mandatperioden är (artikel 5). Om inte annat följer av bestämmel- serna i valrättsakten, ska valet genomföras enligt de nationella bestämmelser som gäller för genomförande av val (artikel 8). I valrätts- akten slås fast att ingen får rösta mer än en gång i ett val (artikel 9). Av valrättsakten följer att val ska hållas den dag och den tid som varje medlemsstat fastställer. Denna dag ska infalla i samtliga medlemsstater. Perioden ska börja morgon och sluta närmast (artikel 10). Rådet beslutade att den första valperioden skulle infalla mellan den 7 och (EGT L 205, 29.7.1978, s. 75). Av valrättsakten följer även att de följande valen normalt ska hållas . Rådet kan dock besluta att val ska hållas inom en annan period, om det visar sig omöjligt i medlemsstaterna att hålla valen under den ordinarie valperioden. Ett beslut om ändrad valperiod kräver enhällighet i rådet. Innan rådet fattar ett sådant beslut ska höras om ändringen. Beslut om ändrad valperiod ska fattas före utgången av mandatperioden. Den ändrade valperioden får inte infalla mer än före eller efter den ordinarie valperioden (artikel 11.2). Bestämmelser om unionsmedborgares rösträtt och om valbarhet i val till finns i artikel 22.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 39.1 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Av bestämmelserna framgår att varje unionsmedborgare som är bosatt i en medlemsstat där han eller hon inte är medborgare ska ha rösträtt och vara valbar vid val till i den medlemsstat där han eller hon är bosatt, på samma villkor som medborgarna i den staten. Närmare bestämmelser om rösträtt och valbarhet för unionsmedborgare finns i rådets direktiv /109/EG. 4.2Rådets direktiv /109/EG Principerna för hur rösträtt och valbarhet utövas av en unionsmedborgare i en medlemsstat där han eller hon inte själv är medborgare fastställs i rådets direktiv /109/EG av med avseende på vissa närmare bestämmelser för rösträtt och valbarhet vid val till för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare (329, 30.12.93, s. 34), förkortat direktivet. Enligt artikel 3 i direktivet ska en unionsmedborgare som inte är medborgare i den stat där hon eller han är bosatt men som uppfyller de villkor som gäller för rösträtt för den statens medborgare ha rätt att rösta och vara valbar i val till , om hon eller han inte har förlorat sin rösträtt och valbarhet. Av artikel 8 i direktivet framgår vidare att väljare som vill utöva sin rösträtt i bosättningsstaten ska anmäla att de vill göra det. kontroll av att rösträtten inte har gått förlorad i hemstaten finns i Av artikel 9 i valrättsakten följer att ingen får rösta mer än en gång i Denna princip kommer även till uttryck i direktivet (artikel 4.1). Av direktivet följer vidare att ingen får kandidera i mer än en medlemsstat i samma val (artikel 4.2). Villkor för utövandet av rättigheterna Av artikel 6.1 i direktivet följer att en unionsmedborgare som bor i en medlemsstat utan att vara medborgare där inte ska vara valbar till om hon eller han genom ett straffrättsligt eller civilrättsligt beslut har förlorat sin valbarhet enligt bosättningsstatens eller hemstatens lagstiftning. Enligt artikel 6.2 ska en kandidat vägras kandidera om hon eller han inte kan visa upp ett valbarhetsintyg från en behörig myndighet i sin hemstat. Vad som ska framgå av ett sådant intyg regleras i artikel 10.2 i direktivet. I artiklarna 9 och 10 i direktivet finns bestämmelser om villkor för utövande av rösträtten och rätten att kandidera för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare. avge en skriftlig försäkran om att de kommer att utöva sin rösträtt eller sin rätt att kandidera enbart i bosättningsstaten. En utländsk unionsmedborgare som vill kandidera till Europa- parlamentet vid val i sin bosättningsstat ska, vid sidan av sin förklaring att hon eller han inte kommer att kandidera i hemstaten, visa upp ett intyg som visar att kandidaten inte har förlorat sin valbarhet genom ett administrativt eller straffrättsligt förfarande i hemstaten (artikel 10.2). Medlemsstaterna ska utbyta information om medborgare från andra medlemsstater som har upptagits i röstlängden eller kandiderar hos dem. På grundval av den information som hemstaten får från bosättningsstaten ska hemstaten vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att dess medborgare inte röstar mer än en gång eller kandiderar i mer än en medlemsstat (artikel 13). Sådana åtgärder, som ska grundas på den nationella lagstiftningen i hemstaten, kan t.ex. bestå i att medborgaren stryks från röstlängden eller inte godtas som kandidat i valet i hemstaten. Valförfarandet skiljer sig åt i de olika medlemsstaterna. bl.a. information kan lämnas till hemstaten. heterna att identifiera medborgare i nationella register påverkas vidare av vilken information som finns tillgänglig. Med anledning av detta och med hänsyn till att information om väljare och kandidater registreras och utbyts på nationella språk, är informationsutbyte förhållandevis administrativt betungande för de nationella behöriga myndigheterna och inte så effektivt som vore önskvärt. Detta är något som kommissionen poängterat i motiven till sitt förslag till ändring av direktivet, KOM (2006) 791 slutlig. 4.3Rådets direktiv /1/EU Rådet antog direktiv /1/EU om ändring av direktiv /109/EG med avseende på vissa närmare bestämmelser för valbarhet vid val till för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare (26, 26.1.2013, s. 27), förkortat ändringsdirektivet. Det övergripande syftet med bestämmelserna i ändringsdirektivet är att underlätta för unionsmedborgare att kandidera i val till i den medlemsstat där de är bosatta. Av skäl 4 i direktivet framgår att svårigheterna för en unionsmedborgare att få besked om vilka myndigheter som är behöriga att utfärda valbarhetsintyg och få intyget hindrar utövandet av rätten att kandidera och bidrar till att det är få unionsmedborgare som kandiderar i val i den medlemsstat de är bosatta. Syftet med ändringsdirektivet är också att underlätta informationsutbytet mellan medlemsstaternas valmyndigheter i samband med val, främst för att underlätta identifieringen av anmälda väljare och kandidater (skäl 10). Av artikel 1.1.a i ändringsdirektivet följer att artikel 6.1 i direktiv /109/EG ska ändras på så sätt att det där anges att unionsmedborgare som bor i en medlemsstat utan att vara medborgare där och som genom ett rättsligt avgörande eller administrativ beslut har förlorat sin rösträtt inte ska vara valbara till . För att ett administrativt beslut ska kunna utgöra hinder mot valbarhet ställs krav på att sådana beslut kan bli föremål för rättsmedel.