prop · H1031 · 2013-09-18 00:00:00 — I 12 § anges att med utveckling avses i lagen systematiskt och kvalificerat arbete med att i kommersiellt syfte använda resultatet av forskning för att utveckla nya varor, tjänster eller produktionsprocesser eller väsentligt förbättra redan existerande sådana. För nedsättning av arbetsgivaravgifterna enligt förslaget i 2 kap. 31 § ska arbetet avse antingen forskning eller utveckling. Gemensamt för arbete med forskning respektive utveckling är i detta sammanhang att det ska vara fråga om arbete som utförs systematiskt och som är Att arbetet ska vara systematiskt innebär att det ska undersöka, genomföra eller följa upp fakta enligt en viss metod (en plan). Med att arbetet ska vara kvalificerat avses att arbetet ska ha reellt forsknings- eller utvecklingsinnehåll, dvs. att stödet är begränsat till faktiskt och direkt arbete med forskning eller utveckling. Olika stöd- och kringfunktioner är således uteslutna. För att arbete ska utgöra forskning krävs enligt 11 § att arbetet avser framtagande av ny kunskap. Med ny kunskap avses kunskap som inte varit känd. Kravet på att kunskapen ska vara ny betyder dock inte att forskningen inte kan utgå från resultatet av tidigare forskning och bygga vidare på denna. Det centrala är att det genom det systematiska arbetet tillkommer ny kunskap. För att arbete ska utgöra utveckling krävs enligt 12 § att utvecklingen avser nya eller väsentligt förbättrade varor, tjänster eller produktionsprocesser (nedan används ordet produkter som omfattande alla dessa tre). Med nya produkter avses att ta fram produkter som inte funnits. Med att en produkt väsentligt förbättras avses att den genomgår en förändring som leder till en väsentlig förbättring med avseende på exempelvis kvalitet, användning, utformning, tillverkning och tillhandahållande. Utvecklingsarbetet ska vidare utgå från användningen av resultatet av forskning, vilket betyder att forskningsresultat ska vara en avgörande förutsättning för utvecklingen av en produkt. Till utvecklingsarbete hör således normalt inte arbete med att löpande utveckla en befintlig produkt, såsom att den förfinas, justeras eller anpassas, eftersom detta oftast varken grundar sig på forskning eller leder till några väsentliga förbättringar av produkten. En förutsättning för att det ska vara fråga om forskning eller utveckling är vidare att arbetet har ett kommersiellt syfte. Detta innebär att forsknings- eller utvecklingsarbetet ska göras av kommersiella skäl, det vill säga med ett vinstsyfte. Exempel på sådant forsknings- och utvecklingsarbete kan vara allt från mer grundläggande forskning och utveckling av betydelse för verksamheten, till mer direkt utveckling av en produkt som direkt kan säljas med vinst. Eftersom det är syftet som är avgörande ska det inte i efterhand göras någon bedömning av om det specifika forsknings- eller utvecklingsarbetet verkligen resulterade i någon vinst. När det gäller projekt i vinstdrivande företag bör utgångspunkten vara att forsknings- och utvecklingsarbetet har ett kommersiellt syfte. Om en person arbetar i ett forsknings- eller utvecklingsprojekt som bedrivs av ett vinstdrivande företag innebär detta i regel att kommersialiseringskravet är uppfyllt, oavsett om personen är anställd i det företag där forskning eller utveckling bedrivs eller i något annat företag. Detsamma gäller om personen är anställd av en offentlig arbetsgivare. Omvänt gäller att om en person arbetar i ett forsknings- eller utvecklingsprojekt som bedrivs i offentlig regi är kommersialiseringskravet i regel inte uppfyllt, oavsett om personen är anställd i ett företag eller av en offentlig arbetsgivare som bedriver forskning och utveckling eller av en annan offentlig arbetsgivare. Bedömningen av om arbetet utgör forskning respektive utveckling ska göras utifrån omständigheterna i det enskilda fallet med utgångspunkt både i de arbetsuppgifter som den enskilde personen utför och i det större sammanhang som arbetet ingår. Vidare ska bedömningen av en persons forsknings- eller utvecklingsarbete göras med utgångspunkt från det forsknings- eller utvecklingsprojekt som personen arbetar i. Det saknar betydelse om personen är anställd i det företag som bedriver projektet eller i ett annat företag, t.ex. ett konsultföretag. Detta innebär att den prövning som ska göras, bl.a. avseende arbetets kvalifikationsnivå, om det är fråga om framtagande av ny kunskap, nya eller väsentligt förbättrade produkter eller om det finns ett kommersiellt syfte, ska göras utifrån det företag där forsknings- eller utvecklingsprojektet bedrivs och innehållet i och syftet med detta projekt. Nedan följer några exempel på arbeten som normalt omfattas respektive inte omfattas av termerna forskning och utveckling. Arbete som forskare och kvalificerad produktutvecklare är exempel på arbeten som i regel omfattas av termerna forskning och utveckling. Tekniska eller medicinska experter som med sin kunskap och erfarenhet utför uppgifter som ett led i forsknings- eller utvecklingsverksamheten bör också normalt omfattas. Även arbete med mer rutinartade moment som utförande av enklare tester och sammanställande av information eller resultat kan omfattas, om det ingår som en central del i ett kvalificerat forsknings- eller utvecklingsprojekt. Arbete med stödfunktioner av olika slag såsom ekonomi, administration, IT-stöd och service (exempelvis lokalvård, vaktmästeri och underhåll) omfattas inte, oavsett om det uteslutande stöder verksamhet med forskning eller utveckling eller också stöder andra delar av verksamheten. I allmänhet faller också arbete som är hänförligt till löpande drift, underhåll och utveckling av företagets verksamhet utanför tillämpningsområdet. Hit hör exempelvis arbete med kontroll, kvalitetssäkring och uppföljning av löpande verksamhet, produktion, organisationsutveckling, kompetensutveckling, utbildning, marknadsföring, samt kund- och marknadsundersökningar (exempelvis enkätundersökningar). Gemensamt för arbeten av de slag som här inte uppfyller kravet är att arbetet avser annat än direkt arbete med forskning eller utveckling och ofta inte heller uppfyller kravet på att vara tillräckligt kvalificerat. Efter synpunkter från Lagrådet har 11 § i lagrådsremissen av tydlighetsskäl delats upp i två paragrafer och formulerats om. Paragrafen, som är ny, föranleds av förslaget i avsnitt 6.9 om nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling. Paragrafen innehåller en definition av termen koncern. avses vid tillämpningen av den föreslagna 2 kap. 31 § en koncern av sådant slag som anges i 1 kap. 4 § årsredovisningslagen (1995:1554), förkortad ÅRL. Förenklat innebär detta att en juridisk person ingår i en koncern om mer än hälften av rösterna innehas av en fysisk eller juridisk person som direkt eller indirekt omfattas av en årsredovisning, en koncernredovisning eller en delårsrapport. Det finns även några andra i ÅRL beskrivna sätt att skapa ett koncernförhållande. Att koncernen ska vara av sådant slag som anges i 1 kap. 4 § ÅRL innebär att även utländska koncerner omfattas, om företagen upprätthåller förbindelser mellan varandra motsvarande vad som anges i ÅRL. Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.14 om reformerade inkomstskatteregler för ideell sektor. I paragrafen regleras att ersättning till en idrottsutövare är avgiftsfri om den betalas ut av en inskränkt skattskyldig idrottsförening om ersättningen från föreningen inte har uppgått till ett halvt prisbasbelopp enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken. Ändringen är dels språklig, dels föranledd av hur de nya reglerna i 7 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, har utformats och av den nya lydelsen av ändamålskravet i 7 kap. 4 § IL. Någon ändring i sak är inte avsedd. Paragrafen, som är ny, föranleds av förslaget i avsnitt 6.9 om nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling. Paragrafen anger när avdrag ska få göras på begäran av den avgiftsskyldige. För att avdrag ska få göras krävs enligt första stycket att det ska vara fråga om avgiftspliktig ersättning som den avgiftsskyldige har utgett till en person som arbetar med forskning eller utveckling. Vad som avses med forskning respektive utveckling framgår av förslagen i 1 kap. 11 och 12 §§. Hur avdraget beräknas följer av förslaget i 31 §. Av andra stycket framgår det att vid tillämpning av första stycket ska viss avgiftspliktig ersättning till en person som arbetar med forskning eller utveckling undantas. Det gäller ersättning på vilken avgifter ska betalas enligt 27 eller 28 §. Bestämmelserna i 27 och 28 §§ gäller ersättning till personer som vid årets ingång har fyllt respektive inte har fyllt . Personen som arbetar med forskning eller utveckling måste således vid årets ingång ha fyllt 26 men inte för att avdrag ska kunna ges. Paragrafen, som är ny, föranleds av förslaget i avsnitt 6.9 om nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling. Paragrafen innehåller bestämmelser om arbetstidsvillkor vid avgiftsberäkningen för en person som arbetar med forskning eller utveckling. Enligt första stycket får avdrag bara göras om personen under kalendermånaden har arbetat med forskning eller utveckling hos den avgiftsskyldige under minst tre fjärdedelar och minst av sin faktiska arbetstid. som avses med forskning respektive utveckling framgår av förslagen i 1 kap. 11 och 12 §§. Med faktisk arbetstid avses den tid som personen faktiskt arbetat och således inte tid då personen har varit frånvarande på grund av semester, sjukdom, föräldraledighet eller annan orsak. Detta gäller både för den tid som personen har ägnat sig åt forsknings- eller utvecklingsarbete och den totala arbetstiden. I andra stycket finns bestämmelser som syftar till att avdrag vid avgiftsberäkningen för en person som arbetar med forskning eller utveckling i vissa fall ändå ska kunna göras trots att arbetstidsvillkoret i första stycket inte är uppfyllt. Det gäller om avdrag enligt första stycket har fått göras för personen under var och en av de närmast föregående fyra kalendermånaderna. Detta innebär att om en person under en månad har semester, är sjuk eller föräldraledig i sådan utsträckning att villkoren i första stycket inte är uppfyllda, så kan avdrag ändå göras. Bestämmelsen är utformad så att avdrag enligt detta stycke inte kan göras i en följd. Av tredje stycket följer att avdrag inte får göras enligt andra stycket om orsaken till att villkoren i första stycket inte är uppfyllda är att personen fått ändrade arbetsuppgifter och inte arbetar med forskning eller utveckling. Detta undantag medför att arbetsgivaravgifter som betalas för en person som övergått till andra arbetsuppgifter och inte utför forsknings- eller utvecklingsarbete inte ska omfattas av möjligheten att få göra avdrag. Paragrafen har utformats i enlighet med Paragrafen, som är ny, föranleds av förslaget i avsnitt 6.9 om nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling. Paragrafen anger hur avdraget för en person som arbetar med forskning eller utveckling ska beräknas. Av första stycket framgår att avdrag ska göras av avgiftsunderlaget för en person som arbetar med forskning eller utveckling. Avdraget får dock inte medföra att avgifterna understiger ålderspensionsavgiften enligt 26 §. Vidare får det sammanlagda avdraget för samtliga personer som arbetar med forskning eller utveckling hos den avgiftsskyldige inte överstiga . Vad som avses med forskning respektive utveckling framgår av förslagen i 1 kap. 11 och 12 §§. I andra stycket finns en bestämmelse om vad som gäller om flera avgiftsskyldiga som ingår i en koncern uppfyller villkoren för att få göra avdrag. I så fall ska de vid bedömningen av avdragsrätten enligt första stycket anses som en avgiftsskyldig. Avdraget ska då i första hand göras av moderföretaget. Till den del moderföretaget inte kan utnyttja avdraget, får det utnyttjas av dotterföretagen i den ordning som moderföretaget bestämmer. Vad som avses med koncern framgår av förslaget i 1 kap. 13 §. Paragrafen har formulerats om efter synpunkter från Lagrådet. Lagen föreslås enligt första punkten träda i kraft . Av andra punkten framgår att de nya bestämmelserna i 2 kap. 29–31 §§ tillämpas på ersättning som betalas ut efter . 6.42.16Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter Ändringarna föranleds av förslaget i avsnitt 6.9 om nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling. Ändringen i första stycket anger mot vilka arbetsgivaravgifter avdraget vid beräkningen av arbetsgivaravgifterna för personer som arbetar med forskning eller utveckling ska räknas av och i vilken ordning. I övrigt görs en redaktionell ändring. 6.42.17Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet Ändringen föranleds av förslaget i 6.17 om statligt stöd vid korttidsarbete. Bestämmelsen om lagens tillämpningsområde kompletteras på så sätt att det framgår att den gäller även vid behandling av personuppgifter för handläggning enligt lagen om stöd vid korttidsarbete. Ändringen föranleds av förslaget i 6.17 om statligt stöd vid korttidsarbete. Bestämmelsen om beskattningsdatabasens innehåll kompletteras med en ny fjortonde punkt i första stycket, enligt vilken uppgifter får behandlas i databasen om de behövs för handläggning enligt lagen om stöd vid korttidsarbete. 6.42.18Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980) Ändringarna föranleds av förslaget i avsnitt 6.9 om nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling. I paragrafens första stycke görs ett tillägg till den begränsningsregel som ska förhindra att avdraget i något fall medför att arbetsgivaravgifterna understiger ålderspensionsavgiften. Tillägget avser fall när avdrag även ska göras för personer som arbetar med forskning eller utveckling enligt 2 kap. 31 § socialavgiftslagen (2000:980). Begränsningsregeln innebär att avdraget ska beräknas olika beroende på vilken typ av underlag det rör sig om, dvs. om det är sådant underlag för vilket arbetsgivaravgifterna är nedsatta enligt 2 kap. 28 § socialavgiftslagen eller sådant underlag på vilket avdrag ska beräknas enligt 2 kap. 31 § samma lag eller övrigt underlag. I tredje stycket görs en redaktionell ändring. Paragrafen, som är ny, föranleds av förslaget i avsnitt 6.9 om nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling. I paragrafen regleras situationen när avdrag ska göras både enligt denna lag och för personer som arbetar med forskning eller utveckling enligt 2 kap. 31 § socialavgiftslagen. Avdrag ska i sådana fall i första hand göras enligt 2 kap. 31 § socialavgiftslagen. 6.42.19Förslaget till lag om ändring i vägtrafikskattelagen (2006:227) Paragrafen, som är ny, föranleds av förslaget i avsnitt 6.24 om att införa en definition om vad som avses med begreppet skattepliktig . Enligt första stycket avses med skattepliktig den tidpunkt då ett fordon blir skattepliktigt enligt 2 kap. 1 § eller, om lagen (2006:228) med särskilda bestämmelser om fordonsskatt är tillämplig, enligt 3 § den lagen. Av 2 kap. 1 § vägtrafikskattelagen och 3 § lagen med särskilda bestämmelser om fordonsskatt följer att fordon som huvudregel är skattepliktiga om de är eller bör vara registrerade i vägtrafikregistret och inte är avställda eller endast tillfälligt registrerade. Regeln innebär ingen materiell ändring, utan är endast ett förtydligande. Andra stycket tillämpas på fordon som registrerats i ett annat land än . Bestämmelsen innebär att med skattepliktig avses i så fall den tidpunkt då fordonet har registrerats i ett fordonsregister i ett annat land enligt uppgift i vägtrafikregistret. Om ett fordon har varit registrerat i flera länder före det registreras i det , avses således den tidpunkt då fordonet har registrerats i ett utländskt fordonsregister. Av tredje stycket följer att om det vid tillämpningen av andra stycket inte går att fastställa den tidpunkt då fordonet har registrerats i ett annat land, avses med skattepliktig det aktuella fordonsåret enligt 1 kap. 5 §. Se avsnitt 6.24.6. 6.42.20Förslaget till lag om ändring i lagen (2006:228) med särskilda bestämmelser om fordonsskatt Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.24 om att införa en definition om vad som avses med begreppet skattepliktig . Första stycket ändras så att en hänvisning till 1 kap. 6 a § vägtrafikskattelagen (2006:227) läggs till. Ändringen innebär att den nya paragraf som definierar vad som avses med skattepliktig i vägtrafikskattelagen även ska tillämpas vid beskattningen av fordon som omfattas av den viktbaserade fordonsskatten. Se avsnitt 6.24.6. 6.42.21Förslaget till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.14 om reformerade inkomstskatteregler för ideell sektor. I paragrafen finns de undantag från skyldigheten att göra skatteavdrag från kontant ersättning för arbete som på olika sätt är beloppsberoende. Ändringarna i fjärde punkten är dels språkliga, dels föranledda av hur de nya reglerna i 7 kap. inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, har utformats och av den nya lydelsen av ändamålskravet i 7 kap. 4 § IL. Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.14 om reformerade inkomstskatteregler för ideell sektor. Paragrafen reglerar vilka juridiska personer som ska lämna inkomstdeklaration. Ändringen i andra punkten är föranledd av att de tidigare bestämmelserna i 7 kap. 7 och 14 §§ IL återfinns i 7 kap. 3 § IL. Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.14 om reformerade inkomstskatteregler för ideell sektor. I paragrafen anges i vilka fall får ompröva till nackdel för den som beslutet gäller även efter det att har förflutit från utgången av det kalenderår då beskattningsåret har gått ut. Ändringen i femte punkten är föranledd av att den tidigare bestämmelsen i 7 kap. 12 § IL återfinns i 7 kap. 9 § IL. Förlaget till ändringar föreslås träda i kraft och tillämpas första gången på beskattningsår som börjar efter . 6.42.22Förslaget till lag om ändring i lagen (2011:1269) om godkännande av gåvomottagare vid skattereduktion för gåva Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.14 om reformerade inkomstskatteregler för ideell sektor. I paragrafen regleras de grundläggande förutsättningarna för en svensk stiftelse, svensk ideell förening eller svenskt registrerat trossamfund att bli godkänd som gåvomottagare. Ändringarna i första och tredje punkterna är föranledda av att de tidigare bestämmelserna i 7 kap. 3, 7 och 14 §§ inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, återfinns i 7 kap. 3 § IL. Ändringen i andra punkten görs med anledning av att det tidigare kvalificerat allmännyttiga ändamålet hjälpverksamhet bland behövande i stället ska benämnas social hjälpverksamhet. Begreppet social hjälpverksamhet ska ha samma betydelse som i 7 kap. IL. Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.14 om reformerade inkomstskatteregler för ideell sektor. Paragrafen tar sikte på t.ex. de stiftelser som finns i 7 kap. 17 § IL och som alltså vid beskattningen inte prövas enligt de allmänna reglerna i 7 kap. 3 § IL. Ändringarna i paragrafen är föranledda av att de tidigare bestämmelserna i 7 kap. 3, 7 och 14 §§ IL återfinns i 7 kap. 3 § IL. Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.14 om reformerade inkomstskatteregler för ideell sektor. Paragrafen reglerar förutsättningarna för en utländsk sökande att bli godkänd som gåvomottagare. Ändringen i andra stycket är föranledd av att de tidigare bestämmelserna i 7 kap. 3, 7 och 14 §§ IL återfinns i 7 kap. 3 § IL. Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.14 om reformerade inkomstskatteregler för ideell sektor. Paragrafen reglerar när ska återkalla ett godkännande som gåvomottagare. Ändringen i tredje punkten är föranledd av att de tidigare bestämmelserna i 7 kap. 3, 7 och 14 §§ IL återfinns i 7 kap. 3 § IL. Vid tillämpning av 6 § 1, 7 §, 8 § andra stycket och 15 § första stycket 3 ska frågan om inskränkt skattskyldighet för och prövas i förhållande till 7 kap. 3, 7 eller 14 § IL i dessa paragrafers lydelse före . 6.42.23Förslaget till lag om ändring i lagen (2012:681) om ändring i lagen (2010:1823) om ändring i lagen (2009:1497) om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi Se kommentaren till detta lagrum under förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi. Förslaget till lag om ändring i lagen (2012:681) om ändring i lagen (2010:1823) om ändring i lagen (2009:1497) om ändring i LSE förändrar redan beslutade lagändringar med ikraftträdande . 6.42.24Förslaget till lag om ändring i lagen (2012:797) om ändring i lagen (2009:1497) om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi Se kommentaren till detta lagrum under förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi Se kommentaren till detta lagrum under avsnitt förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi. I övrigt görs en smärre redaktionell ändring av rättelsekaraktär. Förslagen förändrar redan beslutad lagändring med ikraftträdande . Ikraftträdandedatumet framgår av ursprungsförfattningen SFS 2009:1497.