prop · H1031d8 · 2013-09-18 00:00:00 — Exempel på en betydelsefull internationell övning med stort deltagande från Försvarsmakten är Cold Response 12. har ett flertal initiativ tagits för att utveckla det nordiska försvarssamarbetet. De nordiska länderna har också samverkat inom ramen för internationella insatser, bl.a. Vid ministermötet i beslutade de nordiska länderna att genomföra en översyn av försvarssamarbetsstrukturen i sin helhet . uttryckte och sin vilja att delta i luftrumsövervakning av , vilket godkändes av Nato . och deltar i övnings- och träningsverksamhet i samband med luftrumsövervakning av . Regeringens bedömning är att det nordiska försvarssamarbetet ökar interoperabiliteten mellan de nordiska länderna och därigenom stärker ländernas förmåga att verka tillsammans, såväl nationellt som internationellt. Sammantaget bedömer regeringen att det internationella samarbetet lett till stärkt operativ förmåga och ökade förutsättningar för ytterligare fördjupat samarbete. Regeringen bedömer att utvecklingen av ledningsförbanden i allt väsentligt motsvarar beslut (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2009/10:269) och regeringens inriktningsbeslut för perioden –2014. Verksamheten vid lednings- och underrättelseförbanden har i stort genomförts enligt plan , men ett ansträngt personalläge har medfört hård belastning på de flesta ledningsförbanden. har följande lednings- och underrättelseförband vidmakthållits och vidareutvecklats: ett högkvarter med stabsförband, ett rörligt operativt ledningsförband/Force Headquarters (/FHQ), ett it-försvarsförband med Computer Emergency Response Team (CERT), ett telenät- och markteleförband (FMTM), fyra regionala staber, en nationell underrättelseenhet (NUE) samt 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 pågick arbetet med införandet av de fyra regionala staber som ingår i insatsorganisationen. Ledningsförbanden har deltagit i samtliga centrala fältövningar vilket inneburit att såväl förbandens som Försvarsmaktens förmåga inom ledningsområdet utvecklats positivt. De ledningsövningar som genomförts har även utvecklat ledningsförmågan på bataljons- och brigadnivå inom armén. Informationssystemet SWECCIS (Swedish Command and ) har införts inom samtliga stridskrafter, om än bara i vissa delar av förbanden. Detta har medfört ökad ledningsförmåga. Inom marinen har en del av ubåtsflottiljens enheter tillförts ett nytt sambandssystem, HF 2000. Inom flygstridskrafterna har arbetet med att införa krypterad datastridsledning genom Länk 16 fortsatt. Sammantaget bidrar dessa system till ökad sambands- och ledningsförmåga såväl nationellt som internationellt. Ledningsförbanden har bidragit med stöd till de internationella insatserna i och Kosovo samt till nationell incidenthantering. har följande ledningsförband varit anmälda till internationella styrkeregister med 360 dagars beredskap: ett rörligt operativt ledningsförband/Force Headquarters (/FHQ), ett kompani ur ledningsbataljon samt har bl.a. följande materiel tillförts ledningsförbanden: Införande av SWECCIS till organisationen för vakthavande befäl, ledningshytter och expanderbara ledningscontainrar, radio och sambandsutrustning samt Materielleveranserna möjliggör en förbättrad ledningsförmåga och informationshantering. Exempelvis bidrar SWECCIS till att förbättra Försvarsmaktens ledningsförmåga och underlättar kommunikationen med andra myndigheter. Regeringen bedömer att utvecklingen av logistikförbanden i allt väsentligt motsvarar beslut (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2009/10:269) och regeringens inriktningsbeslut för perioden –2014. Verksamheten vid logistikförbanden har i stort bidragit till att uppfylla regeringens mål. Vissa specialistkompetenser är fortsatt svåra att rekrytera till befattningar för tillfällig tjänstgöring. har följande logistikförband vidmakthållits och vidareutvecklats: en operativ ledningsteknisk bataljon, en teknisk bataljon, ett transportledningskompani (MOVCON-kompani), Försvarsmaktens logistik (FMLOG) stab samt tre nationella logistikstödsenheter (National Support Element, NSE). Effektiviseringen av försvarslogistiken, som bl.a. innebär verksamhetsövergång av förråd, service och verkstäder från Försvarsmakten till , är under genomförande. Införandet av det integrerade resurs- och ekonomiledningssystemet PRIO har inneburit störningar i Försvarsmaktens reservmaterielsförsörjning . Vidtagna åtgärder medförde att kapaciteten mot årets slut närmade sig normal nivå. Tre enheter ur logistikförbanden har varit insatta vilket medfört en utveckling av deras förmåga att stödja förband i insatsområden. Delar av logistikförbanden har genomfört planering och utbildning för den omstruktureringsstyrka som påbörjade sin tjänstgöring i den internationella säkerhetsstyrkan i . Vidare har logistikförband bidragit med nationellt stöd till genomförda insatser. har följande logistikförband varit anmälda till internationella styrkeregister med 90 dagars beredskap: en teknisk pluton samt har regeringen fattat beslut om att anskaffa materiel till ett sjukhuskompani och ett sjukvårdsförstärkningskompani. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Följande större materiel har beställts : rullflakstankar 10 kubik samt Följande viktigare materiel har tillförts logistikförbanden: tankbil 21 för tankning av stridsflygplan och helikoptrar, dispenserbil för tankning av flygplan, elverk, för nationellt och internationellt bruk, sjukvårdsmateriel till sjukvårdssystemet. Dessa anskaffningar fortsätter moderniseringen och utvecklingen av logistikförbanden och bidrar därmed till att öka övriga stridskrafters uthållighet och förmåga. Regeringen bedömer att utvecklingen av arméförbanden i allt väsentligt motsvarar beslut (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2009/10:269) och regeringens inriktningsbeslut för perioden –2014. Verksamheten inom arméstridskrafterna har i stort genomförts enligt plan , dock med vissa avvikelser för enstaka förband. Avvikelserna beror främst på hög belastning på förbanden, reservdelsförsörjningen och materielförsörjningen. fattade 2006 beslut om regeringens proposition Renovering och modifiering av artillerisystemet Haubits 77B, det vill säga anskaffningen av artillerisystemet (prop. 2005/06:132, bet. 2006/06:FöU10, rskr. 2005/06:264). är ansvarig myndighet för anskaffningen. I syfte att på ett kostnadseffektivt sätt säkerställa den långsiktiga förmågan till indirekt eld har tidigare Haubits 77B överlämnats till leverantören för att byggas om till . Av Försvarsmaktens underlag framgår att leveranserna av de renoverade och modifierade pjäserna har försenats i förhållande till den ursprungliga tidplanen, vilket medfört att artilleribataljonerna i högre utsträckning tvingas att använda andra, mindre effektiva system som ersättning . Regeringen ser allvarligt på den försening som uppkommit, och avser att fortsatt följa frågan. har följande förband vidmakthållits: sex mekaniserade bataljoner, en luftburen bataljon, ett CBRN-kompani (förband för skydd mot kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära stridsmedel), livbataljonen (under utveckling). Avseende personalförsörjningen har särskilt fokus legat på att rekrytera GSS/T. Arméstridskrafterna har även genomfört ett antal krigsförbandsövningar med personal som vid tillfället tecknat interimskontrakt. Den första större personalomsättningen med frivilligt rekryterade gruppbefäl och soldater har påbörjats då delar av personalen som har varit anställd valt att avsluta sin anställning. har arméstridskrafterna genomfört ett relativt stort antal ledningsövningar, vilket har stött utvecklingen av försvarsförmågan och utvecklat förmågan på bataljons- och brigadnivå. Arméstridskrafterna har genomfört verksamhet till stöd för insatserna i och Kosovo. En strategisk reserv om ett kompani har stått i beredskap och vidmakthållits. De internationella insatserna bidrar alltjämt till förmåge- och materielutvecklingen, särskilt vad avser vissa specifika förmågor. Arméstridskrafterna har genomfört skydd och bevakning samt upprätthållit nationell beredskap med bl.a. insatsberedda skyddsstyrkor i enlighet med operativa behov. Avseende Hemvärnet och de nationella skyddsstyrkorna har målen uppnåtts. Den nya modellen för hemvärnssoldaternas tjänstgöring bedöms ge högre kompetensnivå samt bättre samtränade förband. Dock finns problem i Hemvärnets personalförsörjning rörande direktrekrytering via grundläggande militär utbildning, GMU. Endast en liten del av Försvarsmaktens planerade behov av 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 hemvärnssoldater har rekryterats genom GMU. Hemvärnets stöd till samhället omfattar totalt . Större insatser har varit stöd efter flyghaveriet vid med ett norskt samt stöd för att hantera följderna av höga vattenflöden. var följande förband anmälda till internationella styrkeregister med 90 dagars beredskap: en mekaniserad bataljon, har regeringen fattat beslut om följande anskaffningar: ny insatsförmåga luftvärn, efter riksdagsbemyndigande (prop. 2012/13:1, 2012/13:FöU1, rskr. 2012/13:93). Följande större materiel har beställts under förberedelser för renovering av , skydd och säkerhetsåtgärder pansarterrängbil 203 samt har bl.a. följande materiel tillförts arméstridskrafterna: ingenjörsfordon 120/T, bärgningsbandvagn 120 B, automatkarbin Ak 5D, artilleri- och granatkastarammunition samt De materiella begränsningarna har främst utgjorts av leverans- och kvalitetsproblem med artillerimateriel och bristande tillgång till vissa fordonstyper. De brister i reservdelsförsörjningen som följt av införandet av det integrerade resurs- och ekonomiledningssystemet (PRIO) har påverkat både redan uttagen materiel och materiel som ska tillföras. Till exempel har tillförseln av fordon försenats. Särskilda åtgärder har vidtagits för att säkerhetsställa 5:e manöverbataljonens behov eftersom denna bataljon är avsedd att utgöra kärnan i den bataljonsstridsgrupp som ska stå i hög beredskap . Regeringen konstaterar att avvikelserna för arméns förband, i förhållande till planen för utvecklingen, är färre än föregående år. Beslutade anskaffningar och genomförda leveranser kommer att förbättra förbandens rörlighet och skydd samt bidra till att säkerställa Försvarsmaktens förmågebredd. Regeringen bedömer att utvecklingen av marinstridskrafterna i allt väsentligt motsvarar beslut (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2009/10:269) och regeringens inriktningsbeslut för perioden –2014. Verksamheten inom marinstridskrafterna har i stort genomförts enligt plan , men vakanssituationen vid hälften av de krigsförbanden har reducerat förbandens möjligheter till samövning. Tillförseln av Visbykorvetter har väsentligt förbättrat marinens operativa förmåga. Regeringen bedömer att genomförd insats- och övningsverksamhet, nationellt och internationellt, har bidragit till de stridskrafternas förmågeutveckling. har följande förband vidmakthållits: en ubåtsflottilj med ledning, en marin basbataljon samt Samarbetet med övriga kustländer i inom sjöövervakning har utvecklats vidare genom fördjupning av projekten (SUCFIS) och Sea Surveillance Coperation Baltic Sea (SUCBAS). Projekten möjliggör ökad interoperabilitet inom sjöövervakningen. förband har upprätthållit incidentberedskap samt övrig beredskap i enlighet med operativa krav. Insatser har vid behov genomförts för att hävda territoriell integritet. Minröjningsoperationer har bl.a. genomförts i och 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 där ett större antal minor från världskrigen röjts, samt i den internationella minröjningsoperationen Open Spirit. Multinationellt samarbete inom minröjning har genomförts inom ramen för Nordefco och samarbetet . Marinen har genom röjdykardivisionen och den amfibiska manöverbataljonen bidragit till det svenska styrkebidraget i den internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF). Amfibieregementet är huvudansvarigt för uppsättandet av rotation till (FS 25), vilket präglat verksamheten. har marinen vidtagit förberedelser för att kunna delta i EU:s insats utanför 2013. var följande förband anmälda till internationella styrkeregister med 90 dagars beredskap: del av en amfibiebataljon. Följande viktigare beställningar har gjorts : radarstation PS 640, införande av elektroniskt sjökort, omsättning av zonrör till torped 62, anskaffning av ubåtsjaktsmål. har bl.a. följande materiel tillförts marinstridskrafterna: korvett typ med integrerad sjömålsrobot, installation av ledningssystem för ubåt typ , autonoma undervattensfarkoster för hantering av explosiva föremål (EOD) samt mobilt system för att mäta fartygs undervattenssignatur (MOUSE). på bevakningsbåt typ 80 återställts efter att tidigare varit belagd med gångförbud på grund av materiella förslitningsproblem. Regeringen bedömer att utvecklingen av Försvarsmaktens flygförband i allt väsentligt motsvarar beslut prop. 2008/09:140, 2008/09:FöU10, rskr. 2008/2009:292. och regeringens inriktningsbeslut för perioden – 2014. Verksamheten inom flygstridskrafterna har i stort genomförts enligt plan . Personalläget är dock fortsatt ansträngt, i synnerhet inom basförbanden och stridslednings- och luftbevakningsbataljonen. har följande flygförband vidmakthållits: en stridslednings- och luftbevakningsbataljon, fyra stridsflygdivisioner JAS 39, en transport- och specialflygsenhet, bestående av transportflygdivision Tp 84, ledningsflyggrupp ASC 890, signalspaningsdivision S 102B, central transportflygdivision samt den svenska kontingent som ingår i Heavy Airlift Wing inom ramen för SAC (Strategic Airlift Command). Flygtidsproduktionen för stridsflygdivisionerna har inte nåtts fullt ut. Skälen till det är huvudsakligen brister i reservdelsförsörjningen och brister på flygtekniker. Flygvapenförbanden deltog bl.a. i de internationella övningarna och Cold Response. Gränsöverskridande övningsverksamhet, Cross Border Training, pågår frekvent med och i norr och har även inletts med i söder, som en del av det nordiska försvarssamarbetet. Flygvapenförband har kontinuerligt övervakat det svenska luftrummet och har upprätthållit ålagd incidentberedskap för att uppfylla verksamhetens målsättningar. Förbanden har även genomfört insatser för att hävda territoriell integritet. Försvarsmakten har genomfört ett antal transportflygningar med Tp 84 till och från pågående insatser i Kosovo och . var följande förband anmälda till internationella styrkeregister med 90 dagars beredskap: stridsflygdivision JAS 39 med basförband, transportflygdivision Tp 84 med basförband samt har ytterligare flygplan, uppgraderade från JAS 39 A/B till JAS 39 C/D, levererats till Försvarsmakten i enlighet med den 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 s.k. handlingsplanen för Gripensystemet (prop. 2006/07:100, bet. 2006/07:FiU 21, rskr. 2006/07:222). Försvarsmakten har även bl.a. mottagit leveranser av bildutvärderingssystem och målutpekningskapslar till stridsflygsystemet. Brister i försörjningen av utbytesenheter och reservdelar har enligt Försvarsmakten bidragit till att stridsflygförbanden inte till fullo nått upp till de angivna produktionsmålsättningarna. Vidare har en modifiering av skolflygplan SK 60 resulterat i kvalitetsbrister, vilket har påverkat utbildningen av flygförare. Slutligen har begränsningar i reservdelsförsörjningen som felaktiga utfall på främst det taktiska transportflygplanet 84 påverkat transportflygverksamheten. Regeringen bedömer att målen för materielförsörjningen till flygförbanden delvis har uppnåtts. Regeringen följer noga Försvarsmaktens arbete med att åtgärda ovan redovisade brister. Utvecklingen av Försvarsmaktens helikopterförband motsvarar enligt regeringens bedömning i allt väsentligt beslut (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292) och regeringens inriktningsbeslut för perioden –2014. Regeringen bedömer att läget för helikopterförbanden med hänsyn till pågående förbandsuppbyggnad och materiell omsättning är godtagbart. Regeringen anser det dock vara angeläget att Försvarsmakten snabbt kommer tillrätta med de brister som redovisats. har helikopterbataljonen varit under fortsatt utveckling. Flygtidsuttaget har ökat jämfört med men är fortfarande lägre än planerat. Det beror främst på att helikopterförbanden, i likhet med övriga flygförband, har påverkats av bristerna i försörjningen av utbytesenheter och reservdelar. Även långa väntetider på reservdelar från olika leverantörer har påverkat verksamheten, främst med och . Regeringen har fattat beslut om en omfattande investering i bl.a. helikopterhangarer vid flygflottiljen F 17 i . Beslutet ger förutsättningar för Försvarsmakten att genomföra den planerade uppbyggnaden av helikopterförmåga. Helikopterförbanden har genomfört insats med en helikopterenhet för medicinsk evakuering i den internationella säkerhetsstyrkan i (ISAF) och fortsatt insatsen med det nya helikoptersystemet 16. Likaså har insats med helikopter i inom ramen för det svenska militära bidraget till EU:s insats operation förberetts. och har Försvarsmakten mottagit det nya medeltunga helikoptersystemet, . Införandet har gått enligt plan och systemet blev operativt och sattes in i . Anskaffningen har följt de principer för materielförsörjningen som fastslog i samband med försvarspolitiska inriktningsproposition (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292). Regeringen bedömer att visar på fördelarna med anskaffningar av befintliga och beprövade system. har till följd av förseningar omförhandlat avtalet med leverantören av . Regeringen bedömer att målen för materielförsörjningen till helikopterförbanden i stort har uppnåtts, men konstaterar att det finns fortsatta osäkerheter i leveranserna av . Regeringen bedömer att insatsverksamheten på ett positivt sätt har bidragit till helikopterbataljonens förmågeutveckling. Samtidig förbandsproduktion, materielomsättning och insats har dock medfört en hög belastning. Det ansträngda personalläget är fortsatt bekymmersamt och har i vissa avseenden varit gränssättande för verksamheten. Regeringen följer denna utveckling noga. Regeringen har i proposition 2008/09:140 Ett användbart försvar och proposition 2009/10:160 Modern personalförsörjning för ett användbart försvar redovisat sin syn på principerna för den framtida personalförsörjningen. En bärande princip är att den ska bygga på frivillighet. Förändringarna inom personalförsörjningsområdet är av stor omfattning och kommer att ta tid att genomföra i sin helhet. Regeringen beslutade proposition 2011/12:11 Soldatanställningar i Försvarsmakten. Den nya lagen (2012:332) om vissa försvarsmaktsanställningar trädde i kraft . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 möjlighet att anställa gruppbefäl, soldater och sjömän i längre tidsbegränsade anställningar , med möjlighet till förlängning. beslutade regeringen direktiv för en särskild utredare att se över lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. (dir. 2012:40). Syftet med utredningen är att modernisera och förändra bestämmelserna om disciplinansvar för att de bättre ska passa det reformerade försvarets nya uppgifter. lämnades betänkandet Disciplinansvar i ett reformerat försvar till regeringen. Betänkandet bereds i . I tabell 3.3 redovisas hur antalet anställda har förändrats och . Tabell 3.3 Personella förändringar i Försvarsmakten 8 424 (1 (varav aktiva) - varav med interims- avtal totalt (2 28 456 (3 1)Av ovan redovisade officerare var cirka 3 500 placerade på befattningar för specialistofficerare. 2)Andelen kvinnor/män finns inte redovisat för tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän då dessa avser antalet interimsavtal och inte antalet anställda. 3)I totalen är inte tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän redovisade p.g.a. att statistiken för dessa avser antalet interimsavtal och inte antalet anställda. 4)Minskningen beror huvudsakligen på verksamhetsövergång från Försvarsmakten till inom ramen för en effektivare försvarslogistik. 5)Försvarsmaktens redovisningssystem (PRIO) medger inte könsuppdelad statistik för denna kategori. Systemet bedöms medge detta till årsredovisningen . Genomsnittsåldern för yrkesofficerare (officerare och specialistofficerare) ligger kvar . Många är i ett åldersläge där antalet lämpliga befattningar i insatsorganisationen är begränsat. För civilanställda ligger genomsnittsåldern kvar . Andelen yrkesofficerare som är kvinnor har endast ökat marginellt och är . I gruppen officerare är andelen anställda kvinnor medan andelen män är . Bland specialistofficerare har andelen kvinnor ökat något från till medan andelen män är . I gruppen kontinuerligt tjänstgörande soldater har också en ökning av andelen kvinnor skett från till . Andelen män är . Försvarsmaktens personalstruktur är inte i balans med de antals-, ålders- och kompetensmässiga behoven, och det råder obalans mellan andelen kvinnor och män på alla nivåer i organisationen. För att hantera delar av obalanserna i personalstrukturen har Försvarsmakten genomfört ett omstruktureringsarbetesarbete för att inventera personalens kompetens och myndighetens personalbehov samt att matcha dessa. Resultatet av omstruktureringen har bl.a. inneburit att cirka 3 500 officerare ur den tidigare befälsordningen placerats på specialistofficersbefattningar. Försvarsmakten har även vidtagit riktade åtgärder för att övertaliga officerare som inte kunnat placeras på specialistofficersbefattningar ska kunna lämna myndigheten. Cirka 1 200 officerare kvar till ordinarie pensionsavgång gavs möjlighet att ansöka om pensionsersättning med stöd av trygghetsavtalet. Cirka 350 officerare lämnade som ett resultat av detta Försvarsmakten . Vidare har cirka 900 anställda bytt förbandstillhörighet och 170 civila sagts upp på grund av arbetsbrist, varav cirka 55 avslutade sin anställning i Försvarsmakten . Trenden är att Försvarsmaktens bedömning av behovet av personalvolymerna för yrkesofficerare och civilanställda ökar som avvecklingen av personal är begränsad. Försvarsmakten har högre personalkostnader än vad som beräknats för genomförandet av en förändrad personalförsörjning. Minskningen av yrkesofficerare och civilanställda har inte skett i den takt som är en förutsättning för genom- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 förandet av försvarsreformen. Regeringen följer denna utveckling noga, eftersom högre kostnader riskerar leda till att de ekonomiska förutsättningarna att genomföra insatsorganisation 2014 fördröjs. Regeringen har även fattat beslut (nr 5) om åtgärder. Dessa åtgärder beskrivs under avsnitt 3.4. Med utgångspunkt i regeringens proposition 2011/12:86 En effektivare försvarslogistik har bemyndigat regeringen att fatta beslut om försvarslogistikens framtida utformning. Som ett led i effektiviseringen av försvarslogistiken har delar av Försvarsmaktens logistik (FMLOG) överförts till . Totalt har cirka 1 300 civila och cirka 40 officerare överförts från Försvarsmakten till . I tabell 3.4 redovisas Försvarsmaktens löneutgifter. På grund av förändrad redovisning från Försvarsmakten är siffror inte helt jämförbara med senare års redovisning. Tabell 3.4 Löneutgifter i Försvarsmakten Miljoner kronor (löpande priser) 1) I lön och arvoden ingår fasta lönetillägg Rekrytering och grundläggande militär utbildning Den frivilliga personalförsörjningen har i olika grad utvecklats i enlighet med Försvarsmaktens planering. Rekryteringen av kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän har utvecklats så att myndigheten successivt kunnat höja sitt rekryteringsmål. Antalet kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän var t.ex. vid utgången av 2012 cirka 4 500 att jämföra med rekryteringsmålet 3 800. redovisar Försvarsmakten en högre personalomsättning av kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän, definierad som avbruten anställning på egen begäran m.m., än vad myndigheten utgått från i sina planeringsantaganden. Utfallet blev 2012 jämfört med planeringsantagandet . Det bör dock beaktas att det finns ett positivt, men inte tillräckligt återflöde till denna personalkategori.