prop · H003127 · 2013-04-17 00:00:00 — Betänkande 2010/11: FiU42 för finanspolitiken. Ds 2010:37 Arbetsutbudseffekter av ett förstärkt jobbskatteavdrag och förändrad statlig inkomstskatt. (2012) Beräkningskonventioner 2012, En rapport från skatteekonomiska enheten i . (2012) Utvecklad bedömning av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet, bilaga till ekonomiska vårproposition. Häggroth, (2005) Staten och kommunerna. (2012) ekonomi Ett långsiktsscenario fram . (2012) beräkning av de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet, Nr 18 2012. IPSASB (2011) Proposed Recommended Practice Guideline, Reporting on the Long-Term Sustainability of a , Exposure Draft 46. Proposition 2011/12:100 ekonomiska vårproposition. Proposition 2011/12:1 Budgetpropositionen . Proposition 2007/08:100 ekonomiska vårproposition. Regeringens skrivelse 2010/11:79 för finanspolitiken. Regeringsformen (SFS 1974:52). Regeringsrätten RÅ 2000 ref. 19. Riksdagsförordningen (SFS 1974:153) Tilläggsbestämmelser 3.2.1. RiR 2007:16 Regeringens uppföljning av kommunernas ekonomi. SCB (2012) framtida befolkning 20122060. Demografiska rapporter 2012:2. DEN KOMMUNALA EKONOMIN OCH HÅLLBARA OFFENTLIGA FINANSER SCB Räkenskapssammandrag för kommuner och landsting 2011. SOU 2007: 11 Staten och kommunerna uppgifter, struktur och relation. SOU 2004:19 /04. Sørensen, (2010) Swedish Tax Policy: Recent Trends and . Rapport till 2010:4. Yttrande 1989/90: KU9y Tillfällig begränsning av kommuners rätt att ta ut skatt. , (2010) Regeringsformen en kommentar. IMF (2007) Manual on Fiscal Transparency. , (2011) Kommunala befogenheter en redogörelse för kommuners och landstings allmänna befogenheter enligt lag och rättspraxis. : , sjunde upplagan. Rodden, (2002) The Dilemma of Fiscal Federalism: Grants and Fiscal Performance around the World, , 46, No.3, 2002, pp 670687. Rådet för redovisning (2000), Förutsättningar för redovisning och finansiell bedömning, En idéskrift om innebörden och konsekvensen av särart. Sørensen, (2011) Measuring the deadweight loss from taxation in a small open economy, A general method with an application to . Standard & Poors (2011) Overview: Swedish Local and Regional SKL (2012) Ekonomirapporten, om kommunernas och landstingens ekonomi . SKL (2010) Framtidens utmaning Välfärdens långsiktiga finansiering. , (2000) Kommunerna. : , andra upplagan. Beräkningsunderlag från avseende långsiktskalkyler i den ekonomiska vårpropositionen 2012. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Använda termer och begrepp Arbetsutbud är ett mått på det totala antal timmar som utförs öppet på arbetsmarknaden mot betalning. Kommunsektorns balanskrav innebär att kommuner och landsting ska upprätta budgeten för nästa kalenderår så att intäkterna överstiger kostnaderna. Om underskott ändå uppstår ska det negativa resultatet balanseras med motsvarande överskott under de tre närmast följande åren. Det taxerade beloppet vid inkomstbeskattning exklusive grundavdraget. Baumols kostnadssjuka, eller Baumoleffekten (efter . Baumol) kallas fenomenet med stigande löner i (offentliga) branscher med svag produktivitetstillväxt på grund av ökade lönekrav till följd av stigande löner i andra (privata) branscher med starkare produktivitetstillväxt. Marginell dödviktsförlust är skillnaden mellan det belopp som skulle behövas för att kompensera skattebetalarna för en höjning av en viss skattesats och den offentliga sektorns nettointäkt från skattehöjningen. Skillnaden mellan inkomster och utgifter enligt SCB:s sektorräkenskaper, som är en del av Nationalräkenskaperna. Ett mått på inkomstfördelning. Gini-koefficienten kan anta värden mellan 0 och 1. Om alla i en grupp har samma inkomst är koefficenten 0; om alla inkomster går till endast en person är koefficienten 1. DEN KOMMUNALA EKONOMIN OCH HÅLLBARA OFFENTLIGA FINANSER Nationell utjämning av skatteunderlaget i kommuner och landsting genom att med bidrag och avgifter utjämna kring ett skatteunderlag per invånare som motsvarar av riksgenomsnittet. Villkoret att de offentliga finanserna på lång sikt måste kunna finansieras på annat sätt än genom upplåning. Detta kan mer precist formuleras som att den initiala nettoförmögenheten tillsammans med nuvarande och framtida kostnader ska vara tillräckligt stora för att finansiera de offentliga utgifterna . Den kommunala inkomstskatten är en proportionell inkomstskatt på arbete och beskattningsbara transfereringar. I kommunalskatten ingår både skatt till kommunen och till . Den skattesats för inkomstskatt som betalas av folkbokförda fysiska personer i en kommun. Den totala, eller sammanräknade, kommunala skattesatsen är summan av skattesats till primärkommun och skattesats till landsting. ingick även en församlingsskatt. Den genomsnittliga skattesatsen i riket vägs samman utifrån kommunernas skattekraft. Nationell utjämning av strukturellt betingande kostnader mellan kommuner och mellan landsting. Långtidsutredningarna analyserar utmaningar och möjligheter för den svenska ekonomin på lång sikt och vad de betyder för den ekonomiska politikens utformning. Långtidsutredningarnas huvudbetänkande utarbetas av tjänstemän på . Till skillnad från andra statliga utredningar har regeringen inte fastställt några direktiv för de olika långtidsutredningarna. Utredningen väljer själv de ämnen och de metoder som den bedömer bäst svarar mot utredningens syfte: att tjäna som underlag för den ekonomiska politiken och att bidra till den ekonomisk- politiska debatten. GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Finansiellt sparande exklusive kapitalinkomster och utgiftsräntor. Den förändring av produktionen (förädlingsvärdet) som inte kan hänföras till en ökning eller minskning av insatta resurser (produktionsfaktorer). Vanligen mätt som produktionsvolym per arbetade timmar, så kallad arbetsproduktivitet. Förenklat har produktiviteten i offentlig sektor traditionellt mätts genom att likställa värdet av producerade tjänster med insatserna i form av arbete och kapital, vilket i stort sett gav en produktivitetsutveckling lika med noll (kostnadsmetoden). beräknar SCB i stället delar av produktionen i offentlig sektor (den individuella tjänsteproduktionen) med hjälp av volymindikatorer som exempelvis baseras på antalet elevtimmar eller sjukvårdsbehandlingar. Självfinansieringsgraden för en skattesänkning definieras som den andel av det direkt statiska intäktsbortfall som ersätts i och med att skattebaserna växer till följd av beteendeeffekter orsakade av den lägre skattesatsen. Benämning på det som ligger till grund för beskattning. Skattebaserna delas vanligen in i arbetsinkomster, kapitalinkomster och konsumtion. Skattekraften utgör ett mått på skatteunderlaget per invånare i en kommun, dvs. det totala skatteunderlaget dividerat med antalet boende i kommunen. Kommunalt skatteunderlag utgörs av summa beskattningsbar förvärvsinkomst för fysiska personer. Ett mått på långsiktig betalningsförmåga som visar hur stor del av tillgångarna som har finansierats med egna medel. Soliditeten uttrycks som kvoten mellan eget kapital och totalt kapital. DEN KOMMUNALA EKONOMIN OCH HÅLLBARA OFFENTLIGA FINANSER GRANSKAR: OFFENTLIGA FINANSER Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? 2011:2 Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor 2011:3 Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor 2011:4 IT inom statsförvaltningen har myndigheterna på ett rimligt sätt prövat frågan om outsourcing bidrar till ökad effektivitet? 2011:5 Statliga IT-projekt som överskrider budget 2011:6 Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? 2011:7 Trafikverkens produktivitet hur mycket infrastruktur för pengarna? 2011:8 Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter 2011:9 Myndigheternas insatser för finansiell stabilitet Lärdomar i ljuset av utvecklingen i 20052007 2011:10 Biodrivmedel för bättre klimat Hur används skattebefrielsen? 2011:11 Tydlighet och transparens i budgetpropositionen ? Redovisningen av finans- och sysselsättningspolitiska ramverk 2011:12 Statens stöd till studieförbunden En granskning av försvarets internationella materielsamarbeten 2011:14 Svenska bidrag till internationella insatser 2011:15 Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser 2011:16 Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning förutsägbara, ändamålsenliga och effektiva? 2011:17 Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning Ett (o)lösligt problem? 2011:18 Brottsutsatt Myndigheternas hantering av ekonomisk kompensation på grund av brott 2011:19 Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? 2011:20 Vad blev det av de misstänkta bidragsbrotten? 2011:21 Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning 2011:22 och järnvägen längs hur har det blivit och vad har det kostat? 2011:23 Lika betyg, lika kunskap? En uppföljning av statens styrning mot en likvärdig betygssättning i 2011:24 Statliga myndigheters tjänsteexport 2011:25 It-stödet i rättskedjan DEN KOMMUNALA EKONOMIN OCH HÅLLBARA OFFENTLIGA FINANSER 2011:26 Stabilitetsfonden Gör den skäl för namnet? 2011:27 Att hantera brottmål effektivt En utmaning för regeringen och rättsväsendet 2011:28 Medfinansiering av statlig infrastruktur 2011:29 Miljökrav i offentlig upphandling är styrningen mot klimatmålet effektiv? 2011:30 Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket. Regeringens redovisning i budgetpropositionen 2012 2012:1 Klimatrelaterade skatter Vem betalar? 2012:2 Svensk klimatforskning Vad kostar den och vad har den gett? 2012:3 DO och diskrimineringsfrågorna 2012:4 Att styra självständiga lärosäten 2012:5 Besparingar i försvarets materielförsörjning. 2012:6 Regelförenkling för företag regeringen är fortfarande långt från målet 2012:7 Infrastrukturplanering på väg mot klimatmålen? 2012:9 Effektivitetsmätning som metod för att jämföra arbetsförmedlingskontor 2012:10 Statens försäljningar av apotek 2012:11 Den nordiska stridsgruppen Nordic Battlegroup 2011 2012:12 Tandvårdsreformen 2008 når den alla? 2012:13 Skattekontroll av företag urval, volymutveckling och uppföljning 2012:14 upphandling av vägar och järnvägar leder den till hög produktivitet? 2012:15 Staten på spelmarknaden når man målen? 2012:16 Vem tar ansvar? Statens tillsyn av information på Skolinspektionens prövningar av ansökningar från enskilda som vill bli skolhuvudmän 2012:18 Bemanningen av marinens och flygvapnets stående insatsförband 2012:19 mervärde, mångfald och konkurrens? 2012:20 Statens insatser inom ambulansverksamheten 2012:21 Statens satsningar på transportinfrastruktur valuta för pengarna? 2012:22 Mer att förenkla! 2012:23 Början på något nytt Etableringsförberedande insatser för asylsökande 2012:24 Regeringens redovisning i budgetpropositionen tydlig och transparent? DEN KOMMUNALA EKONOMIN OCH HÅLLBARA OFFENTLIGA FINANSER Kostnaderna för offentligt finansierade välfärdstjänster väntas stiga . Mer parten av dessa tjänster finansieras med kommunala skattemedel och med statsbidrag till kommunsektorn. har därför granskat om regeringen har identifierat och analyserat kommunsektorns långsiktiga finansieringsproblem. Granskningen visar att regeringen inte rapporterar sin bedömning av kommunsektorns långsiktiga finansiella situation till . Detta är en brist mot bakgrund av de ut maningar som kommunsektorn står inför. Av regeringens interna beräkningsunderlag går det att härleda potentiella kommunala obalanser som inte redovisas till . I regeringens långsiktskalkyler finansieras obalanserna genom omfattande ökningar av statsbidrag som inte heller redovisas till . Kommuner och landsting är självstyrande och kan tvingas att höja de kommu nala skattesatserna för att intäkter och kostnader ska balansera. utan kompenserande statliga åtgärder kan leda till färre arbetade timmar. Därmed riskerar underlaget för offentliga skatteinkomster att urholkas på lång sikt. Därför rekommenderar regeringen att presentera en bedömning av kommunsektorns finanser på lång sikt och öppet redovisa de antaganden kring den kommunala ekonomin som görs i samband med långsiktskalkylerna för den offentliga sektorn. Regeringen bör även tydliggöra effekterna på de offentliga finanserna av olika handlingsalternativ för att lösa kommunsektorns långsiktiga finansieringsproblem. nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , Adelsohn , , , , , , , , Hatt, Ek, , , Regeringen beslutar skrivelse 2012/13:127 om den kommunala ekonomin och hållbara offentliga finanser