prop · H10330 · 2013-10-15 00:00:00 — a)Förluster från utlåning där säkerhet ställts genom kommersi ella fastigheter av marknadsvärdet eller av pantlånevärdet, om inte annat beslutats enligt artikel 124.2 överstiger inte av utestående lån där säkerhet ställts genom kommersiella fastigheter. b)De totala förlusterna från utlåning där säkerhet ställts genom kommersiella fastigheter överskrider inte av utestående lån där säkerhet ställts genom kommersiella fastigheter. Om något av gränsvärdena i punkt 3 inte uppfylls ett visst år ska rätten att använda punkt 3 upphöra och villkoret i punkt 2 b ska tillämpas till dess villkoren i punkt 3 åter är uppfyllda ett påföljande år. Europeiska unionens officiella tidning L 176/83 Vid bedömning av om andra exponeringar än de som tas upp i punkt 2 är förknippade med särskilt höga risker ska instituten ta hänsyn till följande egenskaper: Den osäkrade andelen av en post där gäldenären har fal lerat i enlighet med artikel 178 eller, vid hushållsexponeringar, den osäkrade delen av en kreditfacilitet som har fallerat i enlig het med artikel 178, ska åsättas riskvikten a), om specifika kreditriskjusteringar understiger av den del av exponeringen som är utan säkerhet om dessa specifika kreditriskjusteringar inte tillämpades, b) , om specifika kreditriskjusteringar inte understiger av den del av exponeringen som är utan säkerhet om dessa specifika kreditriskjusteringar inte tillämpades. 2.För fastställande av den säkrade andelen av den förfallna posten ska sådana säkerheter och garantier beaktas som är godkända för kreditriskreducerande ändamål enligt kapitel 4. 3.Det exponeringsvärde som återstår efter specifika kredit riskjusteringar av exponeringar som fullt ut är säkrade genom panträtt i bostadsfastigheter i enlighet med artikel 125 ska åsät tas riskvikten om fallissemang i enlighet med artikel 178 har inträffat. 4.Det exponeringsvärde som återstår efter specifika kredit riskjusteringar av exponeringar som fullt ut är säkrade genom panträtt i kommersiella fastigheter i enlighet med artikel 126 ska åsättas riskvikten om fallissemang i enlighet med artikel 178 har inträffat. Poster förknippade med särskilt hög risk 1.Instituten ska åsätta riskvikt för exponeringar med särskilt hög risk, även exponeringar i form av aktier eller an delar i fonder, när så är lämpligt. 2.Exponeringar med särskilt hög risk ska omfatta följande exponeringar: a)Investeringar i riskkapitalföretag. b)Investeringar i alternativa investeringsfonder enligt artikel 4.1 a i direktiv /61/EU, utom sådana där fondens mandat inte ger utrymme för en lägre bruttosoliditet än den som krävs enligt artikel 51.3 i direktiv /65/EG. c)Investeringar i riskkapital. d)Spekulativ finansiering av fast egendom. a)Det finns en hög risk för förlust på grund av fallissemang från gäldenärens sida. b)Det är omöjligt att göra en adekvat bedömning av om ex poneringen omfattas av led a. ska utfärda riktlinjer som specificerar vilka typer av expo neringar som är förknippade med särskilt hög risk och under vilka omständigheter. Dessa riktlinjer ska antas i enlighet med artikel 16 i förordning (EU) nr 1093/2010. Exponeringar i form av säkerställda obligationer För att vara kvalificerade för förmånsbehandling enligt punkterna 4 och 5 ska obligationer avse sådana obligationer som avses i artikel 52.4 i direktiv /65/EG (säkerställda obligationer) som uppfyller kraven i punkt 7 och är säkrade genom någon av följande tillgångar: a)Exponeringar mot eller garanterade av nationella regeringar, ECBS-centralbanker, offentliga organ, regionala regeringar el ler lokala myndigheter i unionen. b)Exponeringar mot eller garanterade av nationella regeringar i tredjeländer, centralbanker i tredjeländer, multilaterala ut vecklingsbanker, internationella organisationer som uppfyller kraven för kreditkvalitetssteg 1 enligt detta kapitel, samt exponeringar mot eller garanterade av offentliga organ i tredjeländer, delstatliga eller lokala självstyrelseorgan eller myndigheter i tredjeländer som getts riskvikt som expone ringar mot institut eller nationella regeringar och centralban ker i enlighet med artikel 115.1, 115.2, 116.1, 116.2 eller 116.4 och som uppfyller kraven för kreditkvalitetssteg 1 enligt detta kapitel, samt exponeringar enligt detta led som minst uppfyller kraven för kreditkvalitetssteg 2 i enlighet med detta kapitel, förutsatt att de inte överstiger av det nominella beloppet för de emitterande institutens utes tående säkerställda obligationer. c)Exponeringar mot institut som uppfyller kraven för kredit kvalitetssteg 1 enligt detta kapitel. Den totala exponeringen av detta slag får inte överstiga av det nominella belop pet för det emitterande institutets utestående säkerställda obligationer. Exponeringar mot institut i EU med en löptid av ska inte omfattas av kraven för steg 1, men dessa institut ska minst uppfylla kraven för kreditkva litetssteg 2 i detta kapitel. L 176/84 Europeiska unionens officiella tidning d)Lån mot säkerhet i i)bostadsfastighet upp till det lägsta nominella beloppet av panträtterna kombinerade med eventuella panträtter med bättre rätt och av värdet av de intecknade fastighe terna, eller ii)bättre rangordnade andelar utfärdade av franska Fonds Communs de Titrisation eller av likvärdiga organ för vär depapperisering som omfattas av lagstiftningen i en med lemsstat om värdepapperisering av exponeringar i bostad Om sådana bättre rangordnade andelar an vänds som säkerhet ska den särskilda offentliga tillsyn för att skydda obligationsinnehavare, som fastställs i arti kel 52.4 i och rådets direktiv /65/EG garantera att de underliggande tillgångarna för sådana andelar, ständigt som de ingår i de tillgångar som fungerar som säkerhetsmassa, till åt minstone består av panträtt i bostadsfastigheter till sammans med eventuella panträtter med bättre rätt upp till det lägsta nominella belopp som förfaller enligt ande larna, det nominella beloppet av panträtterna och av värdet av de intecknade fastigheterna, att andelarna uppfyller kraven för kreditkvalitetssteg 1 enligt detta ka pitel och att sådana andelar inte överskrider av det nominella beloppet av de utestående värdepappren. e)Bostadslån som fullt ut garanteras av en godtagbar tillhan dahållare av kreditriskskydd enligt artikel 201 och som upp fyller kraven för minst kreditkvalitetssteg 2 enligt detta ka pitel, då den andel av varje lån som används för att uppfylla kravet i denna punkt för att säkra den säkerställda obligatio nen inte utgör av värdet på den motsvarande bostadsfastigheten i , och då en lån/inkomstkvot motsvarar högst när lånet har beviljats. Det ska inte finnas någon panträtt i bostadsfastigheten när lånet beviljas, och för lån som beviljas ska låntagaren genom avtal förbinda sig att inte ge sådana panträtter utan samtycke från det kreditinstitut som beviljade lånet. Lån/inkomstkvoten motsvarar den del av låntagarens bruttoinkomst som täcker återbetalningen av lånet, inklusive ränta. Tillhandahållaren av kreditriskskydd ska vara antingen ett finansiellt institut som auktoriserats och övervakas av behöriga myndigheter och omfattas av tillsynskrav som i fråga om soliditet är jämförbara med dem som tillämpas för institut, eller ett institut eller ett försäkringsföretag. Till handahållaren av kreditriskskydd ska inrätta en ömsesidig garantifond eller ett liknande skydd för försäkringsföretag för att absorbera kreditriskförluster, vars kalibrering ska ses över regelbundet av de behöriga myndigheterna. Såväl kredit institutet som tillhandahållaren av kreditriskskydd ska göra en bedömning av låntagarens kreditvärdighet. f)Lån mot säkerhet i i)kommersiella fastigheter upp till det lägsta nominella be loppet av panträtterna kombinerade med eventuella tidi gare panträtter med bättre rätt och av värdet av de intecknade fastigheterna, eller ii)bättre rangordnade andelar utfärdade av franska Fonds Communs de Titrisation eller av likvärdiga organ för vär depapperisering som omfattas av lagstiftningen i en med lemsstat om värdepapperisering av exponeringar i kom mersiella fastigheter. Om sådana bättre rangordnade an delar används som säkerhet ska den särskilda offentliga tillsyn för att skydda obligationsinnehavare, som fastställs i artikel 52.4 i direktiv /65/EG, garantera att de underliggande tillgångarna för sådana andelar, ständigt som de ingår i de tillgångar som fungerar som säkerhetsmassa, till åtminstone består av pan trätt i kommersiella fastigheter tillsammans med eventu ella panträtter med bättre rätt upp till det lägsta nomi nella belopp som förfaller enligt andelarna, det nominella beloppet av panträtterna och av värdet av de inteck nade fastigheterna, att andelarna uppfyller kraven för kre ditkvalitetssteg 1 enligt detta kapitel och att sådana an delar inte överskrider av det nominella beloppet av de utestående värdepappren. Lån mot säkerhet i kommersiella fastigheter är godtagbara om belåningsgraden på överskrids upp till maximalt , om värdet av de totala tillgångar som ställts som säkerhet för de säkerställda obligationerna överstiger det no minella utestående beloppet på den säkerställda obligationen med och obligationsinnehavarnas fordran upp fyller de krav på rättslig förutsebarhet som anges i kapitel 4. Obligationsinnehavarnas fordran ska prioriteras före alla an dra fordringar på den ställda säkerheten. g)Lån mot säkerhet i fartyg (panträtt i fartyg) upp till högst skillnaden mellan av värdet av det intecknade fartyget och värdet på eventuella tidigare panträtter i fartyg. Vid tillämpningen av första stycket leden c, d ii och f ii ska exponeringar som uppstår på grund av överföring och förvalt ning av gäldenärernas betalningar av, eller behållning efter lik vidation för, lån mot säkerhet i bättre rangordnade andelar av intecknade fastigheter eller skuldebrev inte tas med i beräk ningen av de gränser som avses i dessa led. De behöriga myndigheterna får, efter samråd med , delvis avstå från att tillämpa första stycket led c och tillåta kreditkva litetssteg 2 för av den totala exponeringen för det nominella beloppet av det emitterande institutets utestående täckta obligationer, under förutsättning att man kan påvisa be tydande potentiella koncentrationsproblem i de berörda med lemsstaterna på grund av att kravet för kreditkvalitetssteg 1 som avses i det ledet tillämpas. De situationer som avses i punkt 1 a–f ska även innefatta säkerheter som av lagstiftningen begränsas till att uteslutande skydda obligationsinnehavare mot förluster. Europeiska unionens officiella tidning L 176/85 3.När det gäller fast egendom som ställs som säkerhet för säkerställda obligationer ska instituten uppfylla kraven i arti kel 208 och värderingsreglerna i artikel 229.1. 4.Säkerställda obligationer för vilka det finns en kreditvär dering från ett utsett kreditvärderingsinstitut ska åsättas en risk vikt i enlighet med tabell 6a som motsvarar kreditvärderingen från det externa kreditvärderingsinstitutet i enlighet med arti kel 136. Säkerställda obligationer för vilka det inte finns någon kreditvärdering från ett utsett kreditvärderingsinstitut ska åsättas en riskvikt på grundval av den riskvikt som åsatts icke efter ställda exponeringar utan säkerhet mot det institut som givit ut dem. Följande samband mellan riskvikterna ska gälla: a)Om exponeringen mot institutet åsätts riskvikten ska den säkerställda obligationen åsättas riskvikten . b)Om exponeringen mot institutet åsätts riskvikten ska den säkerställda obligationen åsättas riskvikten . c)Om exponeringen mot institutet åsätts riskvikten ska den säkerställda obligationen åsättas riskvikten . d)Om exponeringen mot institutet åsätts riskvikten ska den säkerställda obligationen åsättas riskvikten . 6.Säkerställda obligationer som givits ut före den 31 decem ber 2007 omfattas inte av kraven i punkterna 1 och 3. Den förmånsbehandling som anges i punkterna 4 och 5 kan till lämpas på dessa tills de löper ut. 7.Exponeringar i form av säkerställda obligationer är kvali ficerade för förmånsbehandling, förutsatt att det institut som investerar i den säkerställda obligationen kan styrka för de be höriga myndigheterna att a)det får portföljinformation om åtminstone i)värdet på de tillgångar som fungerar som säkerhetsmassa och utestående säkerställda obligationer, ii)den geografiska fördelningen och typen av säkerställda tillgångar, lånets storlek, ränta och valutarisker, iii)de säkerställda tillgångarnas och säkerställda obligationer nas löptidsstruktur, och iv)procentandelen lån som är obetalda efter förfallodagen, b)emittenten åtminstone varje halvår gör den information som avses i led a tillgänglig för institutet. Poster som utgör positioner i värdepapperisering Riskvägda exponeringsbelopp för positioner i värdepapperise ring ska fastställas enligt kapitel 5. Exponeringar mot institut och företag med kortfristig kreditvärdering Exponeringar mot institut och mot företag för vilka det finns en kortfristig kreditvärdering från ett utsett kreditvärderingsinstitut ska åsättas en riskvikt i enlighet med tabell 7, som motsvarar kreditvärderingen från det externa kreditvärderingsinstitutet i enlighet med artikel 136. Exponeringar i form av andelar eller aktier i fonder 1.Exponeringar i form av andelar eller aktier i företag för kollektiva investeringar (nedan kallade fonder) ska åsättas risk vikten om inte institutet använder kreditvärderingsmeto den i punkt 2, eller gör en genomgång enligt punkt 4, eller använder metoden för genomsnittlig riskvikt i punkt 5 om vill koren i punkt 3 är uppfyllda. 2.Exponeringar i form av andelar eller aktier i fonder för vilka det finns en kreditvärdering från ett utsett kreditvär deringsinstitut ska åsättas en riskvikt i enlighet med tabell 8 som motsvarar kreditvärderingen från det externa kreditvär deringsinstitutet i enlighet med artikel 136. Instituten får fastställa riskvikten för en fond i enlighet med punkterna 4 och 5, om följande kriterier är uppfyllda: a)Fonden förvaltas av ett företag som står under tillsyn i en medlemsstat eller, om det avser en fond i tredjeland, om följande villkor är uppfyllda: L 176/86 Europeiska unionens officiella tidning i)Fonden förvaltas av ett företag som omfattas av tillsyn som anses motsvara de krav som anges i unionsrätten. ii)Samarbetet mellan de behöriga myndigheterna är tillräck ligt säkerställt. b)Fondens prospekt eller motsvarande dokument innefattar i)de tillgångskategorier som fonden har tillstånd att inve stera i ii)om investeringsbegränsningar tillämpas, gränsvärdena i fråga och metoderna för att beräkna dem. c)Fondens verksamhet ska rapporteras minst en gång för att möjliggöra bedömning av tillgångar och skulder, in komster och verksamhet . Vid tillämpning av led a får kommissionen, genom genomföran deakter och efter det granskningsförfarande som avses i arti kel 464.2, anta ett beslut om huruvida ett tredjeland tillämpar tillsyns- och regleringssystem som minst motsvarar de system som tillämpas i unionen. Utan ett sådant beslut får instituten, till , fortsätta att tillämpa den metod som anges i denna punkt med avseende på exponeringar i form av andelar eller aktier i fonder från ett tredjeland, om de relevanta behöriga myndigheterna före har bedömt att detta tredjeland är lämpligt för denna metod. 4.Om institutet känner till fondens underliggande expone ringar kan det gå igenom dessa underliggande exponeringar för att beräkna en genomsnittlig riskvikt för exponeringarna i form av andelar eller aktier i fonder med hjälp av de metoder som anges i detta kapitel. Om en underliggande exponering för fon den i sig själv är en exponering i form av andelar i en annan fond som uppfyller kriterierna i punkt 3, får institutet göra en genomgång av den andra fondens underliggande exponeringar. 5.Om institutet inte känner till fondens underliggande ex poneringar, får det beräkna en genomsnittlig riskvikt för dess exponeringar i form av en andel eller aktie i fonden i enlighet med de metoder som beskrivs i detta kapitel, under antagandet att fonden först investerar i exponeringsklasserna med de högsta kapitalkraven till dess att den maximala gräns som företagets regler medger för denna kategori är uppnådd, och att det där efter fortsätter att i fallande ordning investera i de efterföljande exponeringsklasserna till dess att den maximala totala investe ringsgränsen är nådd. Instituten får förlita sig på följande tredje parter vid beräkning och rapportering av riskvikt för fonden, i enlighet med meto derna i punkterna 4 och 5: a)eller fondens finansiella inlånings institut förutsatt att fonden enbart investerar i värdepapper och deponerar alla värdepapper i detta inlåningsinstitut eller finansiella institut. b)Fondens förvaltningsbolag, om fondföretaget inte omfattas av led a och förutsatt att fondens förvaltningsbolag uppfyller kriterierna i punkt 3 a. En extern revisor ska bekräfta att den beräkning som anges i första stycket är korrekt. Följande exponeringar ska klassificeras som aktieexpone ringar: a)Icke-räntebärande exponeringar som medför en efterställd residualfordran på emittentens tillgångar eller intäkter. b)Räntebärande exponeringar och andra värdepapper, partner skap, derivat eller andra instrument som till sin ekonomiska substans är likartade med de exponeringar som avses i led a. 2.Aktieexponeringar ska åsättas riskvikten om de inte måste dras av i enlighet med del två, åsättas riskvikten i enlighet med artikel 48.4, åsättas riskvikten 1 i enlighet med artikel 89.3 eller behandlas som högriskposter i enlighet med artikel 128. 3.Investeringar i aktier eller andra instrument som kan räk nas in i kapitalbasen utgivna av institut ska klassificeras som aktiefordringar, om de inte dras av från kapitalbasen eller åsätts riskvikten i enlighet med artikel 48.4 eller behandlas om högriskposter i enlighet med artikel 128. Materiella anläggningstillgångar i den mening som avses i artikel 4.10 i direktiv /635/EEG ska åsättas riskvikten . Europeiska unionens officiella tidning L 176/87 Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter för vilka ett institut inte kan fastställa någon motpart enligt direktiv /635/EEG ska åsättas riskvikten . A v s n i t t 3 G o d k ä n n a n d e o c h i n d e l n i n g a v k r e d i t r i s k v ä r d e r i n g U n d e r a v s n i t t 1 3.Kontanta poster som håller på att uppbäras ska åsättas riskvikten . Kassabehållning och likvärdiga poster ska åsät tas riskvikt. 4.Omyntat guld som förvaras i egna valv eller på tilldelad plats ska åsättas riskvikten i den utsträckning som institutet har förpliktelser i motsvarande form. 5.I fråga om avtal om försäljning och återköp och om rena terminsköp ska den riskvikt åsättas som hänför sig till tillgång arna i fråga och inte de som gäller för motparten. 6.Om ett institut ger kreditriskskydd för ett antal expone ringar på villkor att det n:te fallissemanget bland exponering arna ska utlösa betalning och att denna kredithändelse ska av sluta kontraktet ska den riskvikt åsättas som föreskrivs i kapitel 5, förutsatt att produkten har en extern kreditvärdering från ett externt kreditvärderingsinstitut. Om produkten inte har någon kreditvärdering från ett externt kreditvärderingsinstitut ska risk vikten för exponeringarna i korgen summeras, exklusive n-1- exponeringar, upp till maximalt 1 och multipliceras med det nominella skyddsbeloppet som ges genom kreditderivatet för att bestämma det riskvägda tillgångsbeloppet. De n-1-expo neringar som ska undantas från summeringen ska fastställas på basis av att de ska innefatta de exponeringar som ger upphov till ett lägre riskvägt exponeringsbelopp än det som gäller för någon av de exponeringar som räknats in i summeringen. 7.Vid leasingavtal ska exponeringsvärdet motsvara nuvärdet av minimileasingbetalningarna. Med minimihyresbetalningar av ses de betalningar som hyrestagaren förpliktas, eller kan förpliktas, att göra samt alla förmånliga köpoptioner som man skäligen kan anta kommer att utnyttjas. Annan part än hyrestagaren kan avkrävas betalning av restvärdet av uthyrda fastigheter och om den betalningsförpliktelsen uppfyller vill koren i artikel 201 när det gäller skyddstillhandahållarnas lämp lighet och även kraven för godkännande av andra slags garantier enligt artiklarna 213–215, kan den betalningsförpliktelsen tas i beaktande som ofinansierat kreditriskskydd enligt kapitel 4. Dessa exponeringar ska hänföras till relevant exponeringsklass i enlighet med artikel 112. Om exponeringen är ett restvärde av uthyrda tillgångar ska de riskvägda exponeringsbeloppen beräk nas enligt följande: 1/t × × restvärdet, där t är det största av 1 och närmast antalet som återstår av hyrestiden. G o d k ä n n a n d e a v e x t e r n a k r e d i t v ä r d e r i n g s i n s t i t u t Användning av kreditvärderingar från externa kreditvärderingsinstitut 1.En extern kreditvärdering får endast användas för att fast ställa riskvikten för en exponering enligt detta kapitel om den har utförts av ett externt kreditvärderingsinstitut eller stöds av ett externt kreditvärderingsinstitut i enlighet med förordning (EG) nr 1060/2009. 2.EBA ska offentliggöra förteckningen över externa kredit värderingsinstitut i enlighet med artiklarna 2.4 och 18.3 i för ordning (EG) nr 1060/2009 på sin webbplats. U n d e r a v s n i t t 2 I n d e l n i n g a v e x t e r n a k r e d i t v ä r d e r i n g s i n s t i t u t s k r e d i t v ä r d e r i n g a r Indelning av externa kreditvärderingsinstituts kreditvär deringar , och ska, genom den gemensamma kom mitté, utarbeta förslag till tekniska standarder för genomförande som för alla externa kreditvärderingsinstitut specificerar vilket av kreditkvalitetsstegen i avsnitt 2 som kreditvärderingarna från ett externt kreditvärderingsinstitut tillhör (indelning, eller "mapp ning"). Dessa bestämningar ska vara objektiva och konsekventa. , och ska överlämna dessa förslag till tekniska standarder för genomförande till kommissionen och ska även när så krävs överlämna omarbetade förslag till tekniska standarder för genomförande. Kommissionen ges befogenhet att anta de tekniska standarder för genomförande som avses i första stycket i enlighet med artikel 15 i förordning (EU) nr 1093/2010, förordning (EU) nr 1094/2010 respektive förordning (EU) nr 1095. Vid indelningen av kreditvärderingarna ska , och uppfylla följande krav: a)För att skilja mellan de relativa risknivåer som uttrycks ge nom varje kreditvärdering ska , och beakta kvantitativa faktorer såsom den långfristiga andelen fallis semang när det gäller alla poster som getts samma kredit värdering. När det gäller etablerade externa kredit värderingsinstitut och sådana som endast hunnit registrera ett fåtal uppgifter om fallissemang ska , och begära att det externa kreditvärderingsinstitutet upp skattar den långfristiga andelen fallissemang för alla poster som fått samma kreditvärdering. L 176/88 Europeiska unionens officiella tidning b)För att skilja mellan de relativa risknivåer som uttrycks ge nom varje kreditvärdering ska , och beakta kvalitativa faktorer såsom den emittentgrupp som det ex terna kreditvärderingsinstitutet täcker, den kreditbetygsskala som kreditvärderingsinstitutet tillämpar, varje kreditvär derings innebörd och kreditvärderingsinstitutets definition av fallissemang. c), och ska jämföra andelen fallissemang för varje kreditvärdering från ett enskilt externt kreditvärderings institut och ställa den i förhållande till ett referensvärde som bygger på den andel fallissemang som andra externa kredit värderingsinstitut registrerat för en emittentpopulation som anses ligga på en likvärdig kreditrisknivå. d)Om andelen fallissemang när det gäller ett enskilt kreditvär deringsinstituts kreditvärdering är väsentligt och systematiskt högre än referensvärdet ska , och placera kreditvärderingsinstitutets kreditbetyg på ett steg i kreditkva litetsskalan som innebär högre risk.