prop · H1031d11 · 2013-09-18 00:00:00 — En handlingsplan med insatser som kan stödja vården avses tas fram inom . Regeringen har också tagit initiativ till en särskild satsning för att utveckla patientmedverkan inom kvalitetsregister för kronisk eller långvarig sjukdom. I satsningen ingår bl.a. att utveckla gemensamma mått på patientrelaterade utfall och patientnöjdhet. Därutöver avser regeringen att tillsätta en särskild utredare som ska föreslå en ändamålsenlig organisering av vården för långvarigt eller kroniskt sjuka patienter. Utredaren ska även föreslå hur kompetensförsörjningen ska säkras när det gäller vården av personer med långvarig eller kronisk sjukdom. Regeringen satsar på vården av personer med långvariga eller kroniska respektive 2017, varav är permanenta. Satsningen på de mest sjuka äldre fortsätter Regeringens insatser för att förbättra samordningen, helhetsperspektivet och kontinuiteten i vården och omsorgen om de äldre har medfört ett ökat fokus på detta hos landsting och kommuner. Målet är att det intensiva arbete som pågår i landsting och kommuner ska leda till att man som äldre ska ha lätt att få kontakt med vården och omsorgen och känna sig trygg i att man får den vård och omsorg man behöver. Den enskilde ska få information och ges möjlighet till delaktighet i sin egen vård. Dessutom ska hembesök och samordning av vård- och omsorgsinsatser ordnas om behov finns. Genom att arbeta för och premiera ökad samordning mellan vårdens och omsorgens olika aktörer både på politisk och på vårdgivarnivå vill regeringen att landsting och kommuner aktivt arbetar för ett bättre omhändertagande av de mest sjuka äldre. Vård och omsorg för personer med psykisk ohälsa är fortsatt prioriterat Regeringens särskilda satsning på förbättringar för personer med psykisk ohälsa fortsätter. genomför regeringen en omfattande satsning på att åstadkomma konkreta och varaktiga förbättringar för personer med psykisk ohälsa. Regeringen avsätter ca i syfte att förebygga psykisk ohälsa och att förbättra vården och omsorgen för personer med psykisk ohälsa. Barn och unga samt personer med omfattande eller komplicerad problematik prioriteras. Myndigheten för vårdanalys har i uppdrag att följa upp och utvärdera satsningen. Inom pågår arbete för att ta fram ett underlag som ska kunna komplettera förslag i betänkandet Psykiatrin och lagen (SOU 2012:17). Aspekter som enligt regeringens bedömning behöver analyseras rör bl.a. säkerhet på rättspsykiatriska kliniker. Missbruks- och beroendevården omfattar både och hälso- och sjukvården. Från ska huvudmännen ingå överenskommelser om samarbete i fråga om personer som missbrukar alkohol, narkotika, andra beroendeframkallande medel, läkemedel eller dopningsmedel. Området beskrivs i avsnitt 7.5.6. Patienter ska ha tillgång till en säker vård. Regeringen har initierat ett genomgripande reformarbete med särskilt fokus på patientsäkerhet (avsnitt 4.8.1). Regeringen avser att fortsätta på den inslagna vägen med ett arbete som kännetecknas av kontinuitet och successiv ambitionshöjning. Patientsäkerhetslagen (2010:659), som trädde i kraft , är en viktig grund för regeringens insatser på patientsäkerhetsområdet. Lagen stärker patientens ställning i patientsäkerhetsarbetet och slår fast att vården är skyldig att förebygga vårdskador. I budgetpropositionen föreslogs en särskild satsning på patientsäkerhet –2014 på totalt ca . Regeringen anser att utmaningar kvarstår och att förbättringsarbetet på patientsäkerhets- området även fortsättningsvis måste bedrivas långsiktigt och systematiskt. De framsteg som levereras inom ramen för patientsäkerhetssatsningen behöver tas om hand inom ramen för ordinarie strukturer. Fortsatt arbete för en jämlik vård Regeringen har presenterat en samlad strategi för en jämlik vård. En jämlik vård är en vård som erbjuder alla invånare god kvalitet, hög tillgänglighet och möjlighet till delaktighet och inflytande, oavsett kön, könsidentitet eller könsuttryck, sexuell läggning, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning och ålder och oavsett bostadsort, utbildning och ekonomiska förutsättningar. Den vård som erbjuds ska utformas med utgångspunkt i den enskilda patientens behov och i möjligaste mån önskemål. Regeringens inriktning för en mer jämlik vård är fortsatt genomförande av Strategin för en god och mer jämlik vård 2012–2016. Strategin syftar till att synliggöra och undanröja samt följa utvecklingen av omotiverade skillnader i resultat och bemötande inom vården. För att vidareutveckla detta arbete krävs fortsatta insatser som t.ex. fortsatt utveckling av kvalitetsregister och öppna jämförelser. Även befolkningsundersökningar och uppföljningen av invånares och patienters erfarenheter och syn på vården, bl.a. genom den nationella patientenkäten, är en viktig del i arbetet med ökad kunskap om vården. Utbildningspaketet för vårdpersonal avseende bemötandeaspekter ska testas och utvärderas och de nationella riktlinjerna utvecklas så att de i ökad utsträckning tar sin utgångspunkt i ett jämlikhetsperspektiv. Överenskommelsen om fortsatta insatser för en god och mer jämlik vård uppmärksammar utveckling av metoder och strategier för att uppnå en mer jämlik vård i första linjens vård med fokus på resurssvaga områden. Överenskommelsen avslutas och resultaten av arbetet kommer att spridas bl.a. genom en nationell konferens om jämlik vård . slutbetänkande Ansvarsfull hälso- och sjukvård (SOU 2013:44), som lämnades , innehåller bl.a. överväganden avseende jämlik vård ur regionalt, system- och individperspektiv och lyfter fram möjliga vägar framåt för arbetet med skillnader i vård och behandling. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 förslag och överväganden bereds i . Regeringen () avser vidare att fortsätta dialogen och samverkan med hälso- och sjukvårdens aktörer och företrädare för olika patientgrupper om utmaningar i arbetet för en jämlik vård. Andra exempel på insatser för en mer jämlik vård är regeringens arbete med att stärka beslutsoförmögna personers ställning, förbättra situationen för personer med sällsynta diagnoser samt förbättra vård och behandling för bl.a. transsexuella. När det gäller arbetet med att stärka beslutsoförmögna personers ställning i hälso- och sjukvård, tandvård, socialtjänst och forskning har regeringen tillsatt en utredning som ska redovisa förslag på området . fått i uppdrag att stärka kunskapsstödet för vård och behandling av bl.a. transsexuella samt initiera och samordna ett myndighetsövergripande samarbete i syfte att minska den administrativa bördan för en person som ändrat könstillhörighet. Uppdraget ska slutredovisas . I propositionen Ändrad könstillhörighet (prop. 2011/12:142) redovisade regeringen även sin bedömning att möjligheterna att öka regional samordning, t.ex. genom regionala utrednings- och behandlingsteam, bör övervägas och att bör tillföras medel även för detta ändamål. Regeringen gör bedömningen att dessa frågor bör värderas mot bakgrund av det samlade kunskapsunderlag som arbete genererar och som bl.a. ska innehålla rekommendationer om vilka åtgärder som ska ingå vad gäller vård och behandling. I propositionen Ändrad könstillhörighet (prop. 2011/12:142) gjorde regeringen bedömningen att frågan om den nuvarande åldersgränsen för ändring av könstillhörigheten bör ändras, behöver utredas ytterligare. Frågan bereds i . Satsningen på en förbättrad cancervård fortsätter Regeringen avser fortsätta den breda satsningen på svensk cancervård inom ramen för den nationella cancerstrategin. Målsättningen med strategin är att minska risken för insjuknande i cancer, att förbättra kvaliteten i omhändertagandet av patienter och att förlänga överlevnadstid efter en diagnos, samt att åstadkomma en mer jämlik cancervård 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 En central del av cancerstrategin är att skapa sex regionala cancercentrum (RCC), ett i varje sjukvårdsregion. RCC ska bl.a. verka för att stärka patientens ställning i cancervården genom att stödja arbetet med att ta fram individuella vårdplaner för varje cancerpatient. Regeringen satsar för fortsatt utveckling av den svenska cancervården. Ökat fokus på donation och transplantation Behovet av organ för transplantation i är avsevärt större än tillgången. Regeringen har därför tillsatt en offentlig utredning som ska göra en översyn av vissa donations- och transplantationsfrågor i syfte att skapa en så ändamålsenlig och patientsäker verksamhet som möjligt och därmed bidra till en ökad tillgång på organ (dir. 2013:25). Viktiga områden för översynen är bl.a. hur man bättre kan nå ut med information om donation och transplantation till allmänheten samt hur förutsättningarna för enskilda personer att göra sin vilja känd i donationsfrågor kan förenklas. En ny organisationslag inom hälso- och sjukvården Regeringen anser att det finns behov av att se över den nuvarande hälso- och sjukvårdslagens (1982:763; HSL) struktur och utformning. har därför haft i uppdrag att göra en översyn av lagen. I slutbetänkandet Ansvarsfull hälso- och sjukvård (SOU 2013:44) föreslår utredningen att HSL ska upphävas och ersättas av en ny lag – lagen om organisation av hälso- och sjukvårdsverksamhet (organisationslagen). Den nya lagen ska, precis som HSL, vara en ramlag och samla generella bestämmelser om organisation och ansvarsförhållanden inom hälso- och sjukvården. De flesta bestämmelserna i organisationslagen föreslås föras över från HSL och enbart ett fåtal bestämmelser är nya. Befintliga bestämmelser har setts över och moderniserats där så varit lämpligt, bl.a. föreslås nya definitioner av begreppen huvudman och vårdgivare. Regeringen anser att HSL är ålderdomlig och svåröverskådlig och kommer därför återkomma till med ett förslag till ny organisationslag inom hälso- och sjukvården. Ansvarsförhållandena inom hälso- och sjukvården kommer dock vara desamma i den nya lagen. tillsammans med övriga nordiska länder ligger i framkant vad gäller användning av it-stöd för vårdens dokumentation och processer, t.ex. när det gäller journaler och elektroniska recept. Stora investeringar har gjorts för att uppnå detta. Det finns dock områden som behöver utvecklas ytterligare för att vården ska ha tillgång till behövlig information vid rätt tillfälle, t.ex. möjligheter att dela information mellan vårdgivare eller mellan huvudmän. En enskild person som rör sig inom och mellan hälso- och sjukvården och möter allt fler vårdgivare och utförare. Därför är det viktigt att behörig personal inom hälso- och sjukvården och har tillgång till personuppgifter om den enskilde och relevant information om de insatser som den enskilde fått tidigare. Utan rätt information ökar risken för att felaktiga beslutsunderlag leder till felbehandlingar eller allvarliga interaktioner mellan läkemedel och andra insatser. Regeringen har vidare tillsatt en utredning som kommer att granska hälso- och sjukvårdens och behov av information i förhållande till den enskildes personliga integritet (dir. 2011:111). I uppdraget ingår bl.a. att utreda om det är lämpligt att införa regler i patientdatalagen som gör att personer som saknar förmåga att motsätta sig eller samtycka till nödvändig behandling av personuppgifter kan ingå i sammanhållen journalföring. Mot bakgrund av att Datainspektionen förelagt vissa vårdgivare att upphöra med registrering av personer som varaktigt saknar beslutsförmåga i gav regeringen i ett tilläggsdirektiv till utredningen i uppdrag att se över denna fråga specifikt i ett särskilt betänkande. Utredningen lämnade betänkandet Rätt information – kvalitet och patientsäkerhet för vuxna med nedsatt beslutsförmåga (SOU 2013:45). I betänkandet föreslås bl.a. att det i situationer då det är tillåtet att ge vård till någon som inte kan samtycka till själva åtgärden, bör lagstiftningen även göra det tillåtet för den som ska ge vården att ta del av den information som behövs för en god och säker vård. Regeringen avser att återkomma i frågan om beslutsoförmögna personers situation när det gäller kvalitetsregister och sammanhållen journalföring efter remissförfarandet och beredning inom . I tilläggsdirektiven fick utredningen även ett uppdrag att till i en delredovisning beskriva de möjligheter som befintlig lagstiftning ger för att praktiskt kunna utbyta uppgifter inom och mellan hälso- och sjukvård och socialtjänst, samt förlängd tid till för avlämning av slutbetänkandet. 4.10.2Investeringar i framtidens hälso- och sjukvård Regeringens ambition för hälso- och sjukvårdspolitiken är en effektiv vård som ger goda medicinska resultat, är evidensbaserad och där uppföljning och kunskapsstyrning ger möjlighet till kostnadseffektiv användning av resurser. Forskning, innovation och utveckling är viktigt för att nya bättre metoder för behandling, bemötande, omvårdnad, förebyggande och hälsofrämjande insatser ska komma vården och patienterna till del. Ett långsiktigt perspektiv i politiken är nödvändigt för att forskning och innovation ska ges goda förutsättningar. Samarbetet mellan vård och omsorg, universitet och högskolor, näringsliv, ideell sektor, myndigheter och patienter är viktigt för att kunna bedriva klinisk forskning men också för att forskningsresultat ska kunna omsättas i klinisk vardag. Även innovationsförmåga – att kunna omsätta kunskap, kompetens och idéer i nya lösningar – ställer krav på delaktighet från alla aktörer. För att stimulera förnyelse genom innovation är det viktigt att huvudmännen utvecklar upphandlingskompetens, metoder för att mäta och definiera kvalitet och resultatuppfyllelse samt ersättningssystem som stödjer och stimulerar utveckling. Det är också viktigt att vårdgivarna avsätter tid och resurser för forsknings- och innovationsarbete som långsiktigt utvecklar vården. arbetar med att se över förutsättningarna för utveckling av vården och omsorgen genom forskning och innovation. Innovationskraft hos nya aktörer Genom ett utökat vårdval tillkommer nya vårdgivare. Det innebär en utökad valfrihet, men också ett tillfälle att ta till vara den utvecklingskraft som finns hos tillkommande vårdgivare. Ett syfte med vårdval är också att stimulera innovationer. Det kan handla om att vårdgivarna, såväl offentligt som privat och ideellt drivna, i 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 utökad omfattning tar fram nya arbetssätt och erbjuder patienterna en större mångfald av tjänster. Valfriheten förväntas stimulera vårdgivare att utveckla nya sätt att erbjuda vård. Genom att låta också privata aktörer, både företag och ideella aktörer, verka inom vården på samma villkor som offentliga aktörer skapas en vitaliserande förändringskultur. Utgångspunkt i professionernas kunskap och ansvar Hälso- och sjukvården vilar i hög grad på professionernas kunskap, förmåga och omdöme. De stödstrukturer som finns ska underlätta för professionerna att utföra sitt arbete. Likaså ska professionerna ges goda möjligheter till uppföljning, förbättringsarbete, vidareutbildning, forskning och innovation. Regeringen kommer även fortsättningsvis att ha en nära dialog om kommande satsningar med representanter för vården och professioner såsom läkare, sjuksköterskor, sjukgymnaster och psykologer. Efterfrågan på högskoleutbildad personal inom hälso- och sjukvård samt tandvård har länge varit större än tillgången. Regeringen har därför under hela mandatperioden satsat på en utbyggnad av läkar-, tandläkar- och sjuksköterskeutbildningarna. För att möta det framtida behovet föreslår regeringen i årets budgetproposition medel för en ytterligare ökning av antalet nybörjarplatser inom dessa utbildningar (utgiftsområde 16 avsnitt 4.7.2). Efterfrågan på kursplatser överstiger tillgången på specialistkurser. Det försvårar för läkare att bli färdiga med sin specialiseringstjänstgöring (ST) inom avsedd tid och påverkar hälso- och sjukvårdens tillgång på specialistkompetens. Regeringen genomför därför en förstärkning på området som syftar till att fler läkare ska kunna genomföra sin ST inom avsedd tid. En effektivisering av användandet av professionernas resurser är nödvändigt för att även fortsatt ska kunna erbjuda en hälso- och sjukvård av hög kvalitet. Regeringen anser därför att det finns behov av att analysera hur professionens resurser kan användas på det mest ändamålsenliga sättet och för rätt uppgifter. Det kan t.ex. handla om att se över hur läkarna använder sin tid och ansvarsfördelningen mellan olika yrkeskategorier samt värdera vilken 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 administration som krävs i vården utifrån verksamheternas syften och mål. Det bör även analyseras vilka tänkbara åtgärder som kan vidtas på nationell och regional nivå för att uppnå en högre effektivitet. En del i effektiviseringen handlar om att använda bästa tillgängliga kunskap för att säkerställa att bästa möjliga vård och omsorg ges till patienterna. Det har därför gjorts flera satsningar på olika kunskapsstöd, som t.ex. Kunskapsguiden och elektroniskt expertstöd vid läkemedelsförskrivning (EES). Därutöver har () genomfört en förstudie om ett nationellt hälsobibliotek (se avsnitt 4.5.1). Regeringen anser att frågan om ett nationellt hälsobibliotek kräver ytterligare analys. Sammanhållna vårdkedjor och förbättrade ersättningsystem Regeringen anser att det är viktigt med väl fungerande ersättningssystem i vården. Bättre fungerande ersättningssystem ökar kvaliteten för patienterna som resurserna används mer ändamålsenligt och effektivt. Regeringen har satsat på att öka huvudmännens förutsättningar att skapa en mer integrerad vårdkedja och på att öka vårdgivarnas helhetsansvar för patienten. Genom en utveckling av ersättningssystemen ska primärvården och den specialiserade vården premieras för ökat samarbete kring vårdtunga grupper, vilket leder till ett mer patientcentrerat, sammanhållet och kostnadseffektivt omhändertagande av dessa patienter. Regeringen kommer fortsätta att stödja landstingen i deras arbete med att utveckla ersättningssystemen. Flera projekt kommer att initieras, bl.a. ett projekt avseende ersättningssystem som tar sikte på kopplingen mellan hemsjukvård inom kommunerna och landstingens akutvård. Uppföljning och systematisk förbättring Regeringen anser att det är viktigt att öppet redovisa hälso- och sjukvårdens resultat. Detta är en viktig förutsättning för att verksamheterna inom dessa områden kontinuerligt ska kunna förbättras. Det övergripande syftet med öppna jämförelser inom hälso- och sjukvården är att stimulera huvudmännen att analysera sina verksamheter, lära av varandra, och förbättra såväl kvaliteten som effektiviteten och därmed ytterst bidra till förbättrad hälsa och livskvalitet för befolkningen. Centrala områden som jämförelserna ska belysa bör i möjligaste mån vara kopplade till de mål som finns formulerade i lagstiftningen. När det gäller hälso- och sjukvården handlar det om att den ska vara patientcentrerad, tillgänglig, säker, kunskapsbaserad, jämlik och effektiv. Ett annat syfte är att genom öppna jämförelser öka transparensen för patienter, brukare och medborgare. De ska därmed successivt kunna ligga till grund för medborgarnas val av vårdgivare. Regeringen ser över den nationella strategin för kvalitetsutveckling av öppna jämförelser som beslutades . Syftet är att utveckla arbetet och att förtydliga roller och ansvarsfördelning. Resultaten ska bli mer tillgängliga för medborgare, patienter, beslutsfattare m.fl. Data ska kontinuerligt uppdateras och tillgängliggöras med mindre fördröjning än . En sådan utveckling stödjer landstingens strategiska ledningsarbete, verksamheternas förbättringsarbete samt medborgarnas insyn och patienternas fria val. Internationella jämförelser och samarbete I en allt mer globaliserad värld blir det viktigare att kunna jämföra olika länders sjukvårdssystem. Det finns flera aktörer, bl.a. WHO och , som tar fram jämförelser mellan länder. Också inom EU finns flera initiativ som syftar till detta, med det övergripande syftet att förbättra hälsan i EU:s medlemsländer. leder en grupp av medlemsstater inom EU som har som uppdrag att ta fram rekommendationer om hur rapportering avseende olika länders hälso- och sjukvård kan utformas så att de på ett mer tydligt sätt kan utgöra underlag för beslutsfattare i EU:s medlemsländer, när de utformar åtgärder och insatser på hälso- och sjukvårdsområdet. Förslagen, som avses läggas fram , kan också förväntas leda till ett ökat samarbete mellan WHO, och EU när det gäller insamling och rapportering av data. medverkar tillsammans med 13 andra jämförbara länder i den internationella studien (International ) som genomförs av . kommer även fortsättningsvis att medverka i undersökningen, som bidragit med intressanta data för jämförelse. undersökning intervjuas befolkningen i de olika länderna om förtroende och upplevd effektivitet i respektive hälso- och sjukvårdssystem. planeras undersökningen fokusera särskilt på hur vården fungerar för personer med långvariga eller kroniska sjukdomar, utifrån bl.a. koordinerade och sammanhållna vårdprocesser. spelar en viktig roll för den svenska hälso- och sjukvårdens utveckling. Registren är också ett värdefullt verktyg för forskningen. Väl uppbyggda och använda kvalitetsregister medför en bättre sjukvård och minskat lidande för patienten, som det kan innebära kostnadsbesparingar för samhället. En utveckling av kvalitetsregistren är nödvändig för att öka användarvänligheten och minska dubbelregistreringen i vården. Det leder i sin tur till ökad produktivitet genom att professionerna ges mer tid till att möta patienter i en ökad utsträckning än . Staten och sjukvårdshuvudmännen avser att fortsätta den långsiktiga gemensamma satsningen på utveckling och finansiering av kvalitetsregistren för att realisera den outnyttjade potentialen som kvalitetsregistren utgör för utveckling, uppföljning och forskning inom vården. Som ett led i regeringens arbete med att stärka patientens ställning pågår inom ramen för kvalitetsregistersatsningen ett arbete med att utveckla patientrapporterade utfallsmått för flera register. Patientrapporterade utfallsmått innebär att patienten på förhand själv bedömer och registrerar t.ex. grad av smärta och symtom. Detta medför att patienten i högre grad involveras i sin egen vård, som det frigör tid för mer värdeskapande möten mellan patient och vårdpersonal. För satsningen på avsätts sammantaget ca för perioden –2016. Staten står för av finansieringen. Effekten av satsningen ska bli bättre analyser och återkoppling som stöd för förbättringsarbete, ökad kvalitet på data, ökad öppenhet och tillgång till data för patienter och ökad användning av kvalitetsregistren för forsknings- och innovationsändamål. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 gripande målet är en hälso- och sjukvård med hög kvalitet för den enskilda patienten. En myndighetsstruktur som stödjer hälso- och sjukvårdens och folkhälsans utveckling Regeringen har påbörjat angelägna organisationsförändringar av den statliga myndighetsstruktur som styr och stödjer hälso- och sjukvården. Ett led i detta arbete är inrättandet av Myndigheten för vårdanalys, som oberoende granskar vården ur ett patientperspektiv. Regeringen har därefter tagit initiativ till ytterligare myndighetsförändringar som beskrivs nedan. En myndighet för tillsyn Regeringen anser att en väl fungerande tillsyn är viktig för att säkerställa att medborgarna får vård och omsorg som är säker, har god kvalitet och bedrivs i enlighet med gällande lagar och andra föreskrifter. Som ett led i att stärka tillsynen inrättades en ny tillsynsmyndighet – Inspektionen för vård och omsorg. Skälen för att bilda en renodlad tillsynsmyndighet är bl.a. att tillsynen bör ha en oberoende ställning i förhållande till normering, kunskapsutveckling och bidragsgivning. En fristående tillsynsmyndighet kan också bidra till att tillsynen utövas med mer långsiktig planering, tydligare prioriteringar och ett mer strategiskt inriktat arbete, dvs. möjliggör en effektivare tillsyn. För att förstärka tillsynen av hälso- och sjukvård och äldreomsorg har regeringen satsat och . Verksamheten i övergår till myndighetsform