prop · H1031d2 · 2013-09-18 00:00:00 — Antalet nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningar har länge legat högre för kvinnor än män, men 2004–2010 minskade nybeviljandet kontinuerligt för båda könen (se diagram 2.14). har dock nybeviljandet av sjuk- och aktivitetsersättning börjat öka och ökningen är något större för kvinnor än för män. Eftersom nybeviljandet av sjuk- och aktivitetsersättning varit högre för kvinnor än män är det fler kvinnor än män som har rätt till ersättning. Det kommer sannolikt att dröja innan det nya mönstret för nybeviljande för kvinnor och män återspeglas i utvecklingen av det totala antalet personer med sjuk- och aktivitetsersättning. Kvinnors historiskt sett ökade sjukfrånvaro kan inte förklaras av ökade könsskillnader i självskattad hälsa eller av försämrad arbetsmiljö.39 Att kvinnor är sjukfrånvarande i större utsträckning än män är inte unikt för utan gäller även för andra länder, i synnerhet i länder som i likhet med har en hög kvinnlig sysselsättningsgrad t.ex. och . Eventuellt kan den ökade sjukfrånvaron för kvinnor ha ett samband med den ökande andelen kvinnor som arbetar heltid. Forskning visar att förekomsten av barn i hushållet är förknippad med högre sjukfrånvaro för förvärvsarbetande kvinnor, men inte för förvärvsarbetande män. efter första barnets födelse är kvinnors sjukfrånvaro dubbelt så hög som mäns. Denna skillnad finns kvar efter födseln (se diagram 2.15). Resultaten visar vidare att effekten av familjebildning på sjukfrånvaron beror på kvinnans inkomstutveckling efter första barnet. Sämre inkomstutveckling leder till ökad sjukfrånvaro. Detta kan möjligtvis förklaras av att mammornas sämre förankring i arbetslivet sänker tröskeln för sjukfrånvaro.40 2013/14:1 BILAGA 3 Diagram 2.15 Sjukdagar för kvinnor och män som fick sitt första barn 1995 Sjukdagar år efter barnets födelse Källa: utvärdering. En annan förklaring till kvinnors högre sjukfrånvaro kan vara skillnader i preferenser mellan könen. En studie på svenska data finner att kvinnor och män har olika beteende vid sjukdom och att kvinnor agerar mer förebyggande t.ex. genom att oftare uppsöka sjukvården och utnyttja sjukförsäkringen. Ett resultat av detta kan vara tidigare upptäckt av hälsoproblem och eventuellt en förklaring till kvinnors längre förväntade livslängd jämfört med män.41 Frånvaron påverkar både inkomst och lön Att kvinnor är föräldralediga mer än män och erhåller ohälsorelaterade ersättningar i högre utsträckning kan delvis förklaras med ekonomiska argument. Eftersom en man ofta har högre lön än en kvinna i samma hushåll förlorar hushållet mindre ekonomiskt på att låta kvinnan ta huvuddelen av till exempel föräldraledigheten. visar en studie från att kvinnor som har högre inkomst än sina män ändå tar ut merparten av föräldrapenningdagarna, vilket skulle kunna tyda på att kön har större betydelse för fördelningen av föräldrapenningdagar än hushållets ekonomi.42 Att män i genomsnitt har högre lön än kvinnor innebär också att fler män har löner över inkomsttaket i exempelvis sjukförsäkringen. 39Angelov m.fl., Kvinnors och mäns sjukfrånvaro (IFAU 2011:2). 40Angelov m.fl., Kvinnors större föräldraansvar och högre sjukfrånvaro (IFAU 2013:7). 41Avdic och , Könsskillnader i preferenser för sjukfrånvaro (IFAU 2013:13). 42De jämställda föräldrarna (Socialförsäkringsrapport 2013:8). 2013/14:1 BILAGA 3 betyder att män i genomsnitt förlorar mer vid sjukdom än kvinnor. Socialförsäkringarna och frånvaro från arbete påverkar inte bara inkomsterna direkt utan även indirekt via lönebildningen. Resultat från forskningslitteraturen indikerar tydligt att det finns en negativ effekt på lönen förknippad med föräldraledighet. Även sjukfrånvaro förefaller ha en negativ effekt på lönen. Effekten är mindre för kvinnor än för män, både vad gäller föräldraledighet och sjukfrånvaro. Att den negativa effekten är större för män än för kvinnor brukar förklaras med att männen i betydligt mindre utsträckning förväntas vara borta vilket ger en större signaleffekt. En tolkning av detta är att kvinnornas löner är lägre redan innan de är frånvarande eftersom de förväntas vara det, medan männens löneutveckling påverkas först när de är borta.43 I detta avsnitt redogörs för kvinnors genomsnittliga lön i relation till mäns. Lönerna som beskrivs i avsnittet är uppräknade till motsvarande heltid.44 Eftersom kvinnor arbetar deltid och är frånvarande från arbetet i högre utsträckning än män blir skillnaderna i faktisk arbetsinkomst större än de skillnader i månadslön som redovisas i detta avsnitt. Detta framkommer i tabell 3.1 som visar att kvinnors arbetsinkomst uppgår till av männens. Löneskillnaden mellan kvinnor och män uppgick kvinnors månadslön i genomsnitt till av männens vilket innebär att det totala lönegapet mellan könen var (se tabell 2.8). Lönegapet har varierat något , men jämfört med har lönegapet i hela ekonomin minskat (se diagram 2.16). Diagram 2.16 Totalt lönegap mellan kvinnor och män efter sektor 1992–2012 Det totala lönegapet kan förklaras av en mängd faktorer. Könsuppdelningen mellan olika yrken är den enskilt viktigaste förklaringen till att det totala lönegapet mellan kvinnor och män är stort. Gapet uppstår eftersom den genomsnittliga lönen varierar mellan olika yrken och kvinnor är överrepresenterade i yrken där den genomsnittliga lönen är låg. För att ta hänsyn till att män och kvinnor fördelar sig olika avseende vissa lönepåverkande egenskaper som t.ex. utbildning, arbetslivserfarenhet, yrke och sektor är det vanligt att göra en s.k. standardvägning (se sista kolumnen i tabell 2.8). Tabell 2.8 Genomsnittliga månadslöner 2012 Kvinnors lön i procent av Anm.: Tabellen visar en månadslöner uppräknade till heltid. Standardvägningen tar hänsyn till att kvinnor och män arbetar i olika yrken och sektorer samt har olika utbildningsnivå, arbetstid och ålder. 43Frånvaroeffekter på lönen för kvinnor och män (, Specialstudie Nr 27 2011). 44Uppgifterna baseras på lönestrukturstatistiken där alla löner är uppräknade till motsvarande heltidslön. Genom detta erhålls ett oförklarat lönegap. Om samtliga lönepåverkande faktorer var observerbara för analys skulle det oförklarade lönegapet representera ett mått på hur stor inverkan individens kön har på lönen. Det är dock inte möjligt att mäta och kvantifiera alla egenskaper, t.ex. engagemang, idérikedom och social förmåga, som troligtvis påverkar individens lön. Dessutom finns inte samtliga chefsnivåer och arbetets svårighetsgrad i den officiella statistiken. Det är därför inte möjligt att avgöra om det oförklarade lönegapet enbart beror på individens kön eller om det beror på skillnader i egenskaper eller arbetsuppgifter mellan könen. Det oförklarade lönegapet har långsamt sjunkit och låg 2012 på sett till samtliga sektorer (se diagram 2.17). har det oförklarade lönegapet minskat mest för arbetare i privat sektor, där det har skett en minskning med 1,9 procentenheter.45 Trots denna nedgång är det oförklarade lönegapet betydligt större i den privata sektorn än i den offentliga sektorn, framför allt till följd av ett stort lönegap bland tjänstemännen i den privata sektorn. Diagram 2.17 Lönegap efter sektor 2005–2012 Oförklarat lönegap efter standardvägning, procent En förklaring till det större lönegapet bland tjänstemännen är att det är större lönespridning i denna grupp. Tjänstemännen förhandlar också i högre utsträckning om sin lön individuellt, vilket ökar lönespridningen. Forskning visar dessutom att kvinnor är mer återhållsamma i sina löneanspråk jämfört med män. Därutöver antyder forskningen att kvinnor och män bedöms olika i en förhandlingssituation. Både kvinnor och män i chefsposition är mer 45 Yrkesklassificeringen gjordes om 2005 och är betydligt mer detaljerad än tidigare, vilket försvårar jämförelser bakåt i tiden. 2013/14:1 BILAGA 3 återhållsamma med att tillmötesgå kvinnors löneanspråk och den negativa effekten för kvinnor som förhandlar mer aggressivt är större.46 Detta innebär sammantaget att även det oförklarade lönegapet blir större. I den statliga sektorn uppgick det oförklarade lönegapet till 2012, vilket var en minskning . En närmare analys visar att då hänsyn tas till mer detaljerad information om bl.a. arbetets svårighetsgrad kvarstår i oförklarat lönegap.47 Lönegapet i den statliga sektorn kan därmed i stor utsträckning förklaras av att män och kvinnor har arbetsuppgifter med olika omfång och komplexitet. Att det oförklarade lönegapet är så litet innebär att den direkta lönediskrimineringen sannolikt är liten i denna sektor. Att män och kvinnor innehar olika befattningar och arbetsuppgifter kan däremot bero på s.k. fördelningsdiskriminering – att kvinnor och män har olika möjligheter att stiga i befattning eller att få vissa tjänster. Lönegapet är större högre upp i lönefördelningen Att möjligheterna att ta sig upp i hierarkierna är mindre för en särskild grupp kallas i bland för glastak, vilket innebär att det finns en slags osynlig barriär som hindrar denna grupp från avancemang över en viss nivå. Ett tecken på förekomsten av ett sådant glastak är att storleken på lönegapet accelererar vid högre nivåer i lönefördelningen. Enligt vissa forskare uppstod ett sådant glastak för kvinnor i . De visade att förekomsten av glastak främst var kopplad till kön, för utrikes födda syntes exempelvis inga accelererande löneskillnader gentemot inrikes födda. En förklaring till glastaket som framförs i studien är att kvinnors och mäns egenskaper värderas olika på arbetsmarknaden. Detta kan bero på att kvinnor deltar 46 , Are women asking for low wages? Gender differences in competitive bargaining strategies and ensuing bargaining success, reviderad version av Working paper 2007:7, , 2011. 47 Utvecklingen av löneskillnaden mellan statsanställda kvinnor och män åren 2000–2012 (2013:7). Denna rapport bygger på annan statistik än de uppgifter som publiceras av SCB och och är därmed inte helt jämförbar. 2013/14:1 BILAGA 3 i arbetskraften i mindre utsträckning än män genom mer deltidsarbete och högre frånvaro.48 verkar glastakseffekten för kvinnor i ha minskat något i betydelse. har beräknat det oförklarade lönegapet mellan kvinnor och män för olika delar av lönefördelningen inom olika sektorer 2000 och 2011.49 Lönegapet ökar tydligt över fördelningen både i den privata och i den offentliga sektorn. Mest dramatisk ökning är det för tjänstemännen i den privata sektorn (se diagram 2.18). har dock både lönegapet och glastakseffekten minskat Diagram 2.18 Oförklarat lönegap för olika percentiler i lönefördelningen respektive 2011 Tjänstemän i privat sektor, procent Källa: , Lönebildningsrapporten . Lönegapet ökar med åldern De genomsnittliga lönerna för unga kvinnor och män ligger nära varandra i början av yrkeskarriären, men löneutvecklingen går långsammare för kvinnor, vilket leder till att lönegapet blir större med åldern.50 En studie på svenska data har analyserat hur lönegapet inom par som skaffar barn tillsammans utvecklas före och efter det första barnets födelse. Innan första barnets födelse finns små skillnader i inkomst- och löneutveckling mellan kvinnan och mannen. har lönegapet ökat med 10 procentenheter.51 Att lönegapet ökar med åldern skulle därmed till stor del förklaras av skillnader i föräldraansvar. 2.5Sverige jämställt i ett internationellt perspektiv Under förklaras en stor del av tillväxten inom OECD-området av en ökad sysselsättning bland kvinnor. har uppskattat att hälften av tillväxten av arbetsutbudet, och en fjärdedel av den ekonomiska tillväxten, förklaras av den minskade skillnaden mellan kvinnors och mäns förvärvsdeltagande. Inom är kvinnors ökade utbildningsnivå den faktor som bidragit mest till att minska gapet mellan könen när det gäller arbetskraftsdeltagande och lönenivå.52 () har, på uppdrag av Europeiska kommissionen, utarbetat Gender Equality Index. I indexet bedöms kvinnors och mäns villkor i medlemsländerna utifrån kategorier som arbete, pengar, kunskap, tid, makt och hälsa. I indexet innebär siffran 100 att ett land är jämställt. har det bästa resultatet med 74,3, följt av och . Genomsnittet i EU ligger på 54. I detta avsnitt jämförs sysselsättningsgrad, arbetstid och lönegap för EU:s medlemsländer. Ur välfärdssynpunkt är det angeläget med högt arbetskraftsdeltagande, få deltidsarbetande och höga löner för såväl kvinnor som män. Ju mindre skillnad det är mellan dessa variabler, desto mindre blir skillnaden i arbetsinkomster mellan könen. Skillnaderna mellan olika länder är betydande. Länder med hög sysselsättningsgrad bland kvinnor har ofta en större andel deltidsarbetande kvinnor och ett större lönegap. har den högsta sysselsättningsgraden för kvinnor inom EU, är andelen deltidssysselsatta hög och lönegapet ligger nära genomsnittet jämfört med övriga EU-länder. 48Albrecht, m.fl., Is there a glass ceiling in ?, , 2003. 49Se Lönebildningsrapporten () för lönegapen inom de andra sektorerna. 50Vad säger den officiella lönestatistiken om löneskillnaden mellan kvinnor och män 2010 (). 51Angelov, m.fl., Det envisa könsgapet i inkomster och löner – Hur mycket kan förklaras av skillnader i familjeansvar? (IFAU 2013:2). 52Gender and sustainable development. Maximising the Economic, Social and Environmental Role of Women (2008). 2013/14:1 BILAGA 3 Hög sysselsättningsgrad för kvinnor i Sysselsättningsgraden inom EU är genomgående högre för män än för kvinnor. har en internationellt sett hög sysselsättningsgrad, i synnerhet för kvinnor. I är sysselsättningsgraden för kvinnor högre än för män i många av EU:s medlemsstater. har sysselsättningen inom EU ökat snabbare för kvinnor än för män. ökade sysselsättningsgraden för kvinnor till . var männens sysselsättningsgrad 2012 betydligt högre (70,). Det finns stora skillnader mellan olika medlemsstater. Mindre än hälften av kvinnorna i förvärvsaktiv ålder i , och är sysselsatta, medan är det i och . Den ekonomiska krisen har generellt påverkat arbetsmarknaden negativt i EU-länderna. minskade sysselsättningsgraden med för EU som helhet. Nedgången i sysselsättningsgraden har främst drabbat män, för vilka den har minskat , jämfört med en nedgång om för kvinnor. Variationen inom EU är dock stor. Värst drabbade är och . I dessa länder har sysselsättningsgraden minskat för män och för kvinnor. Andra länder, exempelvis och , har klarat sig bättre. I dessa länder har i stället sysselsättningsgraden ökat för både kvinnor och män. I har sysselsättningsgraden minskat för män. För kvinnor var sysselsättningsgraden på samma nivå som när krisen inleddes . Den ovan nämnda utvecklingen avspeglas också i arbetslösheten, som har ökat mer för män än för kvinnor inom EU. Detta är ett förväntat mönster eftersom män i högre grad än kvinnor arbetar i konjunkturkänsliga branscher. var arbetslösheten för kvinnor och för män. var den ungefär lika hög för båda könen, för kvinnor och för män. Även i ökade arbetslösheten mer för män än för kvinnor . Tabell 2.9 Sysselsättningsgrad och löneskillnader inom EU 2012 Personer 15–, procent Anm.: Resultaten baseras på enkätuppgifter. Uppdelningen i heltids- och deltidsarbete bygger inte på någon formell definition utan på respondenternas spontana svar. Löneskillnaden avser ej standardvägda timlöner (brutto) i företag med minst tio anställda och avser senaste . Hög andel deltidsarbetande kvinnor i Andelen kvinnor som arbetar deltid är högre än andelen män i samtliga EU-länder. Kvinnors ökade arbetskraftsdeltagande består till stor del av deltidsarbete.53 arbetade 53 Deltid kan betyda olika saker i olika länder eftersom uppgifterna bygger på enkäter där de som svarar sjäva får definiera sina arbeten som hel- eller deltidsarbeten. I några länder anges dock en tröskel för vad som ska betraktas som deltid. 2013/14:1 BILAGA 3 av de yrkesverksamma kvinnorna deltid, att jämföra av männen. Jämfört med genomsnittet i EU arbetar en förhållandevis hög andel kvinnor deltid i (38,). Lägst andel deltidsarbetande kvinnor (och män) finns i och . Högst andel deltidsarbetande kvinnor (och män) finns i , där tre fjärdedelar av alla sysselsatta kvinnor är deltidsarbetande. Lönegapet större i länder med en hög andel förvärvsarbetande kvinnor Lönegapet mellan könen var inom EU . Lönegapet är generellt sett större i länder med en hög andel förvärvsarbetande kvinnor. I dessa länder finns kvinnor på alla lönenivåer och därmed blir lönespridningen för kvinnor större. I länder med låg sysselsättningsgrad bland kvinnor är det framför allt de relativt högutbildade kvinnorna som förvärvsarbetar. Den totala löneskillnaden mellan kvinnor och män i (15,) hamnar nära EU-snittet (16,).54 Det förklaras sannolikt av den höga kvinnliga förvärvsfrekvensen och av att många kvinnor arbetar deltid. 3Disponibel inkomst för kvinnor och män Skillnader i yrken, arbetstid och karriärutveckling bidrar till att män har högre förvärvsinkomster än kvinnor. Om man tar hänsyn till skatter och transfereringsinkomster utjämnas emellertid skillnaderna mellan könen till viss del.55 Arbetsinkomsterna är ofta styrande för ersättningsnivåerna från välfärdssystemen, systemen är dock utformade på ett sätt som minskar skillnaderna i ersättningsnivån, bl.a. genom att endast arbetsinkomster upp till en viss nivå ger 54Jämförbara siffror för standardvägda löneskillnaderna mellan könen saknas. 55SCB följer regelbundet inkomstfördelningen i genom undersökningen av hushållens ekonomi (HEK). Analysen i följande avsnitt grundar sig huvudsakligen på denna undersökning. Den senaste versionen av HEK avser 2011 och i populationen ingår ca 39 000 individer fördelade på ca 17 000 hushåll. Se underbilagan för en beskrivning av datamaterialet. rätt till ersättning. Genom att arbetsinkomsterna även ligger till grund för ålderspensionens nivå kvarstår inkomstskillnaderna även efter den förvärvsaktiva perioden, vilket bl.a. medför att kvinnliga pensionärer har lägre inkomster än manliga. påverkar ersättningsnivåerna i välfärdssystemen arbetsutbudet och i förlängningen kvinnors och mäns arbetsinkomster. Detta medför att höga ersättningar från välfärdssystemen i vissa fall kan få negativa effekter på arbetsinkomsterna och vice versa (se avsnitt 4). Ur ett jämställdhetsperspektiv är det viktigt att studera hur stor disponibel inkomst kvinnor respektive män förfogar över. En egen inkomst medför ekonomisk självständighet.56 I detta avsnitt fokuseras därför på begreppet individuell disponibel inkomst, som definieras som summan av individens egna marknadsinkomster, transfereringar och skatter. Hushållsrelaterade transfereringar (exempelvis barnbidrag och bostadsbidrag) fördelas vid beräkningen av den individuella disponibla inkomsten lika mellan sammanboende.57 3.1Disponibel inkomst i förvärvsaktiv ålder Den individuella disponibla inkomsten är lägre för kvinnor än för män i samtliga åldersgrupper (se diagram 3.1). Mätt i kronor är skillnaden mellan individer störst i förvärvsaktiv ålder. 56Detta kan härledas till målet om ekonomisk jämställdhet, som säger att kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. 57För att beskriva levnadsstandardens fördelning är justerad disponibel hushållsinkomst ett lämpligare begrepp, eftersom detta inkluderar utjämning inom hushållen och tar hänsyn till stordriftsfördelar i hushåll med flera personer. Se underbilagan för en mer ingående förklaring av detta begrepp. Ur ett jämställdhetsperspektiv är detta mindre intressant då det definitionsmässigt förutsätter att alla i ett och samma hushåll har samma ekonomiska standard. Diagram 3.1 Individuell disponibel inkomst i olika åldrar 2011 Medianinkomst priser, 1 000-tal kronor Anm.: Serien är utjämnad på grund av få observationer i vissa åldrar. Källor: och egna beräkningar. var den genomsnittliga individuella disponibla inkomsten ca för kvinnor och för män i åldern 20– (se tabell 3.1). Jämfört med 2010 var detta en ökning för kvinnor och för män, vilket innebar en viss relativ förbättring av kvinnornas position. Skatter och transfereringar jämnar ut inkomstskillnaden mellan kvinnor och män Jämfört med män är kvinnors arbetsinkomster lägre och inkomstspridningen mindre. Å andra sidan betalar kvinnor i genomsnitt lägre skatt och har högre transfereringsinkomster. Skatter och transfereringar bidrar därför till att minska såväl inkomstskillnaderna mellan könen som inkomstspridningen. Kvinnor och män får i viss utsträckning sina inkomster från olika källor (se tabell 3.1). Andelen kvinnor i åldern 20–med löneinkomst var 2011 något lägre än för män, 84 jämfört . Även andelen individer med inkomst från företagande var högre för män (jämfört för kvinnor). Kvinnor hade 2011 i genomsnitt av mäns lön och företagarinkomster, men av den individuella disponibla inkomsten (se tabell 3.1). Detta beror delvis på att männens, i genomsnitt, högre förvärvsinkomst innebar att de betalade en högre andel skatt. Skattesystemets progressivitet bidrog därmed till att minska inkomstskillnaderna mellan könen. 2013/14:1 BILAGA 3 Tabell 3.1 Individuell disponibel inkomst för personer med olika inkomstslag 2011 Kronor och fördelning i procent, 20–64 år = Lön, företagarink. ersättn., mm Anm.: Medelinkomsten avser dem som har det aktuella inkomstslaget. Detta medför att värdena på summaraderna inte är lika med summan av de redovisade medelvärdena. Källor: och egna beräkningar. Det finns också stora skillnader mellan kvinnors och mäns inkomster från socialförsäkringssystemen. En större andel av kvinnorna hade sådana skattepliktiga ersättningar, , att jämföra för männen. Genom att ersättningsnivåerna i socialförsäkringssystemen baseras på löneinkomsten får kvinnor ofta lägre 2013/14:1 BILAGA 3 ersättning än män räknat i kronor. Å andra sidan har män oftare än kvinnor inkomster som överstiger de tak för intjänande av förmåner som finns i försäkringssystemen, vilket medför att män får lägre ersättning räknat i procent. Kvinnor har något oftare familjestöd. Kvinnor är oftare ensamstående föräldrar och har därför mer ersättningar som är förknippade med föräldraskap, såsom bostadsbidrag, barnbidrag och erhållet underhållsstöd. Bostadsstöd i form av bostadsbidrag går ofta till ensamstående mödrar och bostadstillägg till pensionärer i hög grad till ensamstående kvinnliga pensionärer. Fler kvinnor än män studerar och studiestöd i form av lån och bidrag vid högskolestudier går därför i större utsträckning till kvinnor än till män. har den individuella disponibla inkomsten utvecklats något snabbare för kvinnor i förvärvsaktiv ålder jämfört med för män (se diagram 3.2). uppgick medianvärdet för kvinnors individuella disponibla inkomst till av männens. var motsvarande andel . Diagram 3.2 Individuell disponibel inkomst för kvinnor och män i förvärvsaktiv ålder 1991–2011 Medianinkomst priser, 1 000-tal kronor och kvinnors andel av mäns lön i procent, 20–64 år Kv/M (höger axel) Källor: och egna beräkningar. Den snabbare utvecklingen av kvinnors individuella disponibla inkomst beror på en snabbare ökning av arbetsinkomsten bland kvinnor jämfört med män (se diagram 3.3). uppgick medianvärdet för kvinnornas arbetsinkomst till av männens, vilket 2011 stigit till . Kvinnornas ökade arbetsinkomst i förhållande till männens kan till stor del förklaras av deras ökade arbetstider i förhållande till männens. Diagram 3.3 Arbetsinkomst för kvinnor och män i förvärvsaktiv ålder 1991–2011 Medianinkomst priser, 1 000-tal kronor respektive kvinnors andel av mäns inkomst i procent, 20–64 år Kv/M (höger axel) Källor: och egna beräkningar. Individuell disponibel inkomst i förvärvsaktiv ålder, olika hushållstyper De individuella disponibla inkomsterna skiljer sig åt också inom respektive kön, med avseende på ålder och familjesituation. I tabell 3.2 redovisas uppgifter för några olika hushållstyper. En första observation är att män har högre individuell disponibel inkomst än kvinnor oavsett hushållstyp.