prop · H00390 · 2013-03-25 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2012/13:90 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redogör regeringen för samarbetet mellan de nordiska ländernas regeringar, med huvudsaklig inriktning på verksamheten i . Regeringssamarbetet inom har under bidragit till att knyta våra länder närmare varandra. stora rikedom är befolkningen, dess kunskap, kompetens och kreativitet. fungerar ofta som en föregångsregion. Det är därför viktigt att fortsätta att gemensamt vårda och utveckla dessa styrkor i syfte att bli ännu bättre på att synliggöra och använda oss av det vi har. var ordförande för regeringssamarbetet i . Ordförandeskapet var inriktat på välfärd i och har särskilt belyst frågor om arbete, grön tillväxt, kunskap och innovation samt förutsättningar för nordisk samhörighet. För del präglades året av förberedelserna inför ordförandeskapet i 2013. presenterade det svenska ordförandeskapsprogrammet Den nordiska modellen i en ny tid vid höstsession i kommer särskilt att prioritera frågor om hur vi bekämpar utanförskap, inte minst arbetslöshet bland unga och hur vi ökar konkurrenskraften som vi skapar ett hållbart samhälle med höga välfärdsambitioner. Det kommer också att handla om hur vi hanterar demografiska utmaningar när en allt mindre andel av befolkningen ska försörja allt fler. Samarbetet har resulterat i två viktiga nyheter , införandet av en prioriteringsbudget och beslut om tematiska visionsdiskussioner i samband med samarbetsministermötena. Syftet med prioriteringsbudgeten är att skapa större dynamik i det nordiska samarbetet och att ge utrymme för innovativa satsningar som är nödvändiga för ett levande och väl fungerande nordiskt samarbete. På motsvarande sätt ska samarbetsministrarnas diskussioner bidra till att utveckla den politiska visionen i samarbetet. blir det första ordförandelandet som får möjlighet att använda sig av prioriteringsbudgeten och har valt att prioritera fyra projekt, som rör ungdomsarbetslöshet, gruvnäring, arbetsplatsförlagt lärande och klimatföroreningar. Undanröjande av gränshinder fortsätter att vara ett högt prioriterat mål för det nordiska regeringssamarbetet. Ett antal konkreta gränshinder har fått en lösning och arbetet med att finna former för förebyggande av uppkomsten av nya gränshinder fortsätter. genomfördes i samtliga nordiska parlament en temadiskussion om gränshinder. har en översyn inletts av formerna för både gränshindersamarbetet och samarbetet med närområdena. Resultatet av detta arbete kommer att presenteras 2013. Det nordiska samarbetet bygger i hög grad på en kulturell värdegemenskap där kultursamarbetet är en av hörnstenarna. Det nordiska kultursamarbetet är också en plattform för att öka kännedomen om och intresset för de nordiska länderna i vår omvärld. har varit ordförande i och detta uppdrag sträcker sig även vidare in i 2013. 2013 att överta rollen som samordnare i det nordiska och nordisk- 2012/13:90 baltiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet. Vidare har lämnat över ordförandeposten i Helsingforskonventionen (HELCOM) till . Det bilaterala nordiska samarbetet har varit omfattande. Särskilt betydande har samarbetet med varit då aktivt arbetat för att stödja EU-medlemskapsprocess. Den goda dialogen och samverkan med svenska delegation har varit omfattande. genomfördes i den återinförda temasessionen under rubriken . hålls temasessionen i med temat utrikes-, försvars- och säkerhetspolitik samt samhällssäkerhet. 2 Målsättning och resultat Gränshinder har stått högt på den politiska dagordningen. medverkade nordiska samarbetsministern i en temadebatt om gränshinder i . Sådana debatter hölls i de parlamentariska församlingarna i hela . Gränshindersforum har fortsatt sitt arbete med nordiska gränshindersfrågor. Med anledning av att mandatet för Gränshindersforum löper ut har de nordiska samarbetsministrarna beslutat att utarbeta en handlingsplan för det framtida nordiska gränshindersarbetet. Arbetet med de nya formerna för gränshindersarbetet påbörjades i en nordisk arbetsgrupp . Vid den nordiska sessionen i redovisade de nordiska samarbetsministrarna ett flertal lösta gränshinder. Bland de lösta hindren fanns en ändring i den svenska trafikförordningen för att möjliggöra för tunga lastbilar att passera på väg till annat nordiskt land. En expertgrupp med representanter för nordiska myndigheter, tillsatt på initiativ av för arbetsliv (ÄK-A) samt för social- och hälsofrågor (ÄK-S), lämnade sin slutrapport. I rapporten ingår problembeskrivning och lösningsförslag för 35 gränshinder som rör arbetsmarknaden, sociala frågor och social trygghet. Rapporten har varit uppe till diskussion vid de nordiska social- och hälsoministrarnas möte och vid de nordiska arbetsministrarnas möte . Arbetet med att försöka finna lösningar på de kartlagda gränshindren kommer att följas upp under det svenska ordförandeskapet. Den nya reviderade nordiska konventionen om social trygghet undertecknades i Bergen och regeringen lade fram en proposition om godkännande av konventionen. Förutom nödvändiga anpassningar till har även behovet av att lösa vissa gränshinder i varit en utgångspunkt för ändringarna i den nordiska konventionen. började och att tillämpa de moderniserade samordningsreglerna i EU-förordning (EG) 883/2004 om samordning av social trygghet och dess tillämpningsförordning Skr. 2012/13:90 987/2009. I och med detta tillämpar samtliga nordiska länder samma europeiska regelverk på detta område. Genom ändringar i EU-förordningen 883/2004 är det nu möjligt för arbetspendlare att ha upp till 25 procents bisyssla i bosättningslandet. Enligt tidigare regler var det inte minst i svårt för gränsarbetare att ha bisyssla i hemlandet. har, på svenskt initiativ, ett antal byggregler i kartlagts och analyserats med syfte att se på möjligheterna till harmonisering av byggregelverken i . Förutom arbetet med att harmonisera byggregler handlar samarbetet om att se hur man ska gå tillväga för att framtida EU-regler och standarder på byggområdet ska genomföras på ett likvärdigt sätt i . På skatteområdet har de nordiska Finansministrarna låtit göra en analys av beskattningsmetoder som är av betydelse för det nordiska dubbelskatteavtalet. Finansministerierna fann inga starka argument att frångå den beskattningsmetod som används i avtalet. Deponering av moms vid införsel av arbetsmaskiner till och från är ett problem för många företagare. Det norska skatteverket har fått i uppdrag att utarbeta ett förslag på lösning av denna fråga. För att få ett så likartat regelverk som möjligt vid genomförande av EU:s nya kapitaltäckningsdirektiv arbetar de nordiska finansmyndigheterna med att se över möjligheten att nå en gemensam nordisk syn på genomförandet av direktivet. deltog statsrådet tillsammans med finländska ministerkollegan vid invigningen av gränstjänst i /. Därmed finns det nu regionala informationstjänster längs gränserna till tre grannstater. Statssekreterare deltog i markerandet av att svensk-norska Grensetjänsten verkat . Samtliga nordiska länder omfattas av EU:s/EES inre marknad. SOLVIT hanterar företags och privatpersoners anmälningar om hinder för den fria rörligheten på EU:s inre marknad. Det svenska har behandlat 16 ärenden angående den fria rörligheten i , varav nio ärenden rörde . 2012/13:90 välfungerande lösningar på välfärdsproblemen i . Programmet innehåller ett antal projekt inom tre insatsområden: Utbildning för arbete och välfärd, Hälsa och välfärd för alla samt Infrastruktur för hälsa och välfärd. De nordiska miljöministrarna har tillsammans varit mycket aktiva i det internationella förhandlingsarbetet på miljöområdet inte minst inför och under FN:s globala miljökonferens i och klimatkonventionens möte i , . Statsministrarnas globaliseringsinitiativ har fullföljts inom bl.a. området textil och plastavfall. De nordiska ländernas välfärd kommer i hög grad att påverkas av den hänsyn vi vill och måste ta till miljö och klimat, energiförsörjning, naturresursanvändning, livsmedelsförsörjning, samhällssäkerhet, ohälsa och åldrande. En hållbar utveckling ställer krav på samverkan mellan olika samhällssektorer, kunskapsområden och även över nationsgränser. antogs den reviderade nordiska strategin för hållbar utveckling som syftar till att främja tvärsektoriellt samarbete inom ministerrådet. Strategin ger långsiktiga riktlinjer för ministerrådets verksamhet samt definierar prioriterade frågor 2018 inom följande tvärsektoriella områden: den nordiska välfärdsmodellen, livskraftiga ekosystem, ett förändrat klimat, hållbart nyttjande av jordens resurser samt utbildning, forskning och innovation. Dessutom ska ha ett förnyat nordiskt indikatorset för hållbar utveckling. Ett framgångsrikt genomförande av hållbarhetsstrategin förutsätter att de berörda fackministerråden tar ansvar för det gemensamma arbetet och omsätter målsättningar i strategin till konkreta åtgärder med mätbara mål. Med utgångspunkt i strategin för hållbar utveckling har ett seminarium arrangerats inom ramen för för fiskeri, vattenbruk, jordbruk, livsmedel och skogsbruk (MR-FJLS), to New Rural Economy, i anslutning till . Syftet var bl.a. att visa hur en regional satsning som Ny Nordisk Mat kan initiera och främja utvecklingen av nya, hållbara lokala ekonomier genom ökade krav på lokal produktion av råvaror. Vid seminariet diskuterades hur man kan utveckla en landsbygdsekonomi för att ta sig an frågor om hållbarhet i relation till livsmedelssäkerhet, landsbygdsutveckling, genetiska resurser/biodiversitet och klimatföränding. Diskussionerna tog avstamp i erfarenheterna och filosofin bakom konceptet Ny Nordisk Mat. Fortsatta framsteg har gjorts i arbetet med initiativet Harmonisering av den nordiska elmarknaden. Målet är att 2015 realisera en gemensam nordisk slutkundsmarknad för el, så att konsumenten fritt kan välja elleverantör i hela . Arbetet bedrivs av de nordiska tillsynsmyndigheterna för elmarknaden (NordREG), som bl.a. utarbetat en färdplan för det fortsatta arbetet. och transport avser att bidra till att göra till en ledande region när det gäller utveckling, testning och användning av hållbara transportlösningar. Programmet har fokus på elektriska transporter och hållbara varutransporter och sammanlagt är 13 projekt finansierade. Initiativet avslutades , men verksamheten kommer att pågå till för att alla projekt ska hinna färdigställas och resultaten kommuniceras. , som går under namnet Skr. 2012/13:90 Nordic Built (/nordicbuilt), har utvecklats lanserades , en tävling vars mål är att uppmuntra innovation och utveckling av hållbara och skalbara renoveringskoncept för vanligt förekommande byggnader i . Tävlingen baseras på den lanserade Nordic Built Charter, där 10 principer och målsättningar för den nordiska byggsektorn presenteras. har för kultur bistått mest centrala kulturinstitution i förberedelserna inför den omfattande i D.C. En röd tråd inom det nordiska jämställdhetssamarbetet var frågan om ett aktivt deltagande av män och pojkar inom jämställdhetspolitiken och arbetet med jämställdhetsintegrering. På temat män och jämställdhet genomfördes en konferens om maskulinitet, kön, makt och hälsa i till denna togs en forskningsrapport om manspolitiken i fram. På samma tema genomfördes en konferens om män och rekrytering till omsorgsyrken i och en konferens om män, antifeminism och främlingsfientlighet i den 29 . arbetade fram en modell för hur man framöver ska arbeta med jämställdhetsintegrering internt i som ska genomföras 2013 i de olika fackministerråden. Jämställdhet är av betydelse för hållbar tillväxt och ett seminarium om detta genomfördes vid miljötoppmötet i . 2012/13:90 Utbytet inom ramen för de nordisk-baltiska mobilitetsprogrammen har fortsatt. Mobilitetsprogrammet för offentlig förvaltning är öppet också för kommunförbund. Målet är att nå en ännu bredare målgrupp för programmet och stödja ett närmare samarbete mellan de nordisk-baltiska länderna på lokal och regional nivå. Ett samförståndsavtal (Memorandum of Understandning) inom utbildning och forskning slöts mellan och i . Mot bakgrund av Nordiska ministerrådets strävan att utveckla samarbetet med grannländer i väst har det tilldelats medel för att stödja projekt inom ramen för detta ändamål. in Renewable Energy and Energy Efficiency genomfördes med hjälp av Nordiska ministerrådets kontor i . Den var en mycket konstruktiv plattform för det nordisk-baltiska samarbetet och bidrog till informationsutbyte mellan de nordiska och baltiska länderna och internationell kompetens genom bl.a. Europeiska kommissionen och (). Genom det nordiska miljöfinansieringsbolaget () har de nordiska länderna bidragit till en positiv utveckling av miljösituationen i våra östliga grannländer, särskilt och , genom en stor mängd investeringsprojekt när det gäller energihushållning, biobränslen, avloppsrening och miljövänlig produktion. Det finns en koppling mellan investeringsprojekten och miljösamarbetet i och miljöinsatser i det Arktiska området där NEFCO kommit långt med att inrätta ett särskilt arktiskt investeringsinstrument (PSI). Inom ramen för Barentsamarbetet där är ordförande 2012 2013 har fortsatt arbete gjorts inom: Naturskydd, Vatten, Sound Consumption och Hot Spot Exclusion. Projekten inom hotspotsarbetet har visat goda resultat och avskrivningsarbetet har varit prioriterat. Dessutom har fortsatt arbete gjorts kring klimatförändringar och beslut har tagits om att inrätta en särskild rådgivartjänst vid det internationella . Nordplus är ett samarbete mellan de åtta nordiska och baltiska länderna. Nordplus har fortsatt att ge ekonomiskt stöd till olika typer av utbildningssamarbete. har arbetet med att ta fram ett nytt samarbetsprogram inom arbetslivsområdet genomförts. Det nya programmet kommer att gälla under 20132016. Samarbetsprogrammet kommer att fokusera på de långsiktiga utmaningar som följer av globaliseringen och den demografiska utvecklingen, men samarbetet prioriterar även vid behov mer konjunkturellt betingade utmaningar som uppstår. Att främja arbetsutbudet och minska den strukturella arbetslösheten för både kvinnor och män är en huvudprioritering liksom att främja säkerhet, sundhet och välfärd inom arbetsmiljöområdet. Inom arbetsrättsområdet är en huvudprioritering att följa upp den nordiska modellens villkor, utmaningar och anpassningar samt att utveckla den i förhållande till ett ständigt mer globaliserat arbets- och näringsliv. anordnades ett ministermöte med de nordiska arbetsministrarna på . Under ministermötet diskuterades ländernas nya politiska initiativ på arbetslivsområdet. Utöver detta anordnades ett flertal temadiskussioner med arbetsmarknadens parter som bl.a. behandlade de nordiska välfärdsstaternas utmaningar, ungdomsarbetslösheten samt kvinnors deltagande i arbetslivet. En strategi för det nordiska kultursamarbetet 20132020 diskuterades med en rad berörda aktörer och antogs sedan av kulturministrarna. Strategin syftar till att slå vakt om samarbetets kontinuitet och fokus, och fem särskilt relevanta teman har formulerats: Det hållbara , Det kreativa , Det interkulturella , Det unga och Det digitala . Strategin ska förverkligas främst genom arbetet i ministerrådet för kultur och de nordiska institutionerna, samarbetet mellan de nationella kulturmyndigheterna samt satsningarna i de nordiska ordförandeskapens sektorprogram för kultur. De nordiska kulturministrarna enades om ett lyft för nordisk barn- och ungdomslitteratur 20132015, som omfattar bl.a. nyinstiftade nordiska barn- och ungdomslitteraturpris, författarskola för unga, översättningsstöd samt aktiviteter under den nordiska biblioteksveckan. var också temat för Bok- och biblioteksmässan i , då medverkade med en monter med omfattande program där nordisk litteratur lyftes fram och diskuterades. genomfördes en studie om ökad tillgänglighet för nordisk kultur i grannländerna, med utgångspunkt i en dialog mellan kulturministrarna och parlamentariker. Rapporten till grannlandskultur i föranledde kulturministrarna att närmare börja undersöka hur digitaliseringen kan bidra till ökad spridning av nordisk kultur i grannländerna. har ministerrådet för utbildning och forskning (MR-U) omorganiserat arbetssätt och organisation i syfte att göra verksamheten mer politiskt intressant. Därtill har arbetet på språkområdet utvärderats och en omorganisation . Den nya organisationen kommer att träda i kraft . Även Nordiskt nätverk för vuxnas lärande (NVL) har utvärderats på uppdrag av och bedömdes ha en viktig roll i det fortsatta arbetet inom det nordiska vuxenutbildningsområdet. redovisade i rapporten till forskning (TemaNord 2011:572) resultatet av en översyn av det nordiska De nordiska utbildnings- och forskningsministrarna har med utgångspunkt i rapporten diskuterat förutsättningarna för det nordiska forskningssamarbetet och arbetat vidare med de förslag som lämnats i rapporten. Nordiska ministerrådets satsning på att stimulera samarbete mellan nordiska universitet och högskolor, Nordic (NMP), har fortsatt . NMP syftar till att stärka som region, bidra till ökad konkurrensförmåga samt attrahera såväl nordiska som icke- nordiska studenter. accepterades fyra nya program. En arbetskommitté har lämnat förslag om NMP:s framtid, denna behandlas . beslutade de fem nordiska ministrarna för forskning och utbildning att förlänga ett avtal om tillträde till högre utbildning. Avtalet ger studenter bosatta i annat nordiskt land möjlighet att studera på likvärdiga villkor som medborgarna i landet. Det land som tar emot nordiska studerande kompenseras ekonomiskt. U-Map, en kartläggning av 112 nordiska universitet och högskolor har genomförts . U-Map är ett verktyg för att jämföra lärosätesprofiler och synliggöra nordiska universitet och högskolors styrkeområden. Nordiska barn- och ungdomskommittén (NORDBUK) är Nordiska ministerrådets rådgivande och koordinerande organ i barn- och ungdomspolitiska frågor och hanterar i projekt- och organisationsbidrag. Syftet är att stärka nordisk identitet bland barn och unga genom kulturella, sociala eller politiska aktiviteter. företräder i NORDBUK, i enlighet med myndighetens regleringsbrev 2012. NORDBUK har verkat för att inom stärka det tvärsektoriella arbetet kring barn och unga där man kommer fokusera på ungdomsarbetslöshet och marginalisering. genomfördes en utvärdering av , NHV (för folkhälsovetenskap), i på initiativ av ÄK-S. Rapporten utgör ett underlag för fortsatta diskussioner om den fortsatta inriktningen av verksamheten vid NHV. De nordiska samarbetsministrarna beslutade om en ny organisation för det nordiska samarbetet i funktionshinderspolitiska frågor. Arbetet med den nya organisationen fortsätter . tog initiativet till ett tjänstemannätverk inom folkhälsoområdet med syfte att skapa en grund för samarbete på området. kommer att bidra till arbetet . Det nordiska samarbetet fortsätter att bidra till förbättringsarbetet på patientsäkerhetsområdet. har , i samband med sitt ordförandeskap, tagit initiativ till att inrätta en arbetsgrupp med sakkunniga inom patientsäkerhetsområdet. avser att bidra till detta arbete . I det nordiska samarbetsprogrammet för närings- och innovationspolitik 20112013 fick ansvar för fyrtornsprojektet som går under namnet . har en styrgrupp för projektet utsetts och en bakgrundsrapport har publicerats. hölls en workshop med fyra fokusområden för diskussion: Global marketing (winning new markets), 2012/13:90 Creating and managing a brand, and near markets och Innovative platforms of the future. Vid en konferens i gavs en förhandspresentation av resultaten i Perspectives, som tillkommit genom ett samarbete mellan institutionen energiforskning (NEF), () och 14 ledande nordiska forskningsinstitutioner. Det är den första regionala upplagan av IEA:s välkända publikation Perspectives och den beskriver hur de nordiska länderna kan uppfylla sina nationella klimatmål och uppnå ett koldioxidneutralt energisystem 2050. De nordiska EU-länderna arbetar aktivt med att genomföra för . genomförde EU en översyn av för . Allmänna rådet (GAC) antog slutsatser med en tydligare mål- och resultat inriktning med tre övergripande mål: rädda havsmiljön, stärka sammanlänkningen i regionen och öka välståndet. Ett antal underlydande mätbara resultatmål ligger sedan som grund för en reviderad handlingsplan för strategin. Handlingsplanen väntas antas . har aktivt deltagit i översynen av handlingsplanen och har bidragit med såväl kunskap som förslag till ett aktivare deltagande i genomförandet av strategin. MR-FJLS har fortsatt sitt engagemang inom ramen för för . är prioritetsområdeskoordinator för fiskefrågor, och här har ett aktivt arbete bedrivits, liksom på skogsområdet där har ett huvudansvar för ett flertal skogsrelaterade projekt inom strategin. medverkade företrädare för MR-FJLS i ett seminarium i inom ramen för strategin, med syfte att sprida strategins budskap och ge kunskaper till tjänstemän verksamma på ambassader m.m. Högt på agendan för MR-FJLS har frågan ett biobaserat samhälle legat. för lantbruks- och matforskning (NKJ) har tagit ett initiativ till att utarbeta the Nordic Bioeconomy Initiative. Dokumentet har har aktivt involverat SNS, AG-FISK, NordGen, NordForsk och NEF m.fl. Initiaitvet har goda möjligheter att förena den nordiska satsningen på Grön tillväxt med motsvarande aktiviteter inom EU. Arbetet inom SNS har bidragit aktivt till att öka insatserna för bioekonomi i Östersjöstrategin. Insatsen backades för övrigt upp av , vilket bidrog till det genomslag bioekonomi fått i Östersjöstrategin. I samband med att ministerrådet för arbetsliv hade sitt möte på diskuterades några aktuella frågor inom EU och EES, bl.a. tillämpningsdirektivet till det så kallade utstationeringsdirektivet. Inför kommande EU-ministermöten träffades den nordisk-baltisk- polska EU-informationsgruppen inom arbetslivsområdet för att diskutera och informera om ländernas ståndpunkter i olika EU-frågor. 2012/13:90 Vid de nordiska utrikesministrarnas möte , i anslutning till session i , uttryckte och sin beredvillighet att delta i luftrumsövervakning av tillsammans med 2014. De nordiska utrikesministrarna diskuterade även nordiskt ambassadsamarbete och aktuella internationella frågor. Ministrarna kunde också konstatera att etableringen av ett nordiskt kommunikationsnätverk för att öka skyddet mot it-angrepp fortskred. Arbetet med nordisk ambassadsamverkan har fördjupats och vid utrikesministermötet i meddelades att beslut fattats om viss samlokalisering i , , och . , , och har också bestämt att söka samlokalisering av sina ambassader i . Likaså det administrativa samarbetet har fortskridit . Det nordisk-baltiska samarbetet samordnades av . Vid utrikesministermötet i diskuterades bland annat det Östliga partnerskapet och ministrarna kunde konstatera att den nordisk-baltiska kretsen inom ramen för Friends of hade hållit flera gemensamma anföranden. lanserades en gemensam databas med aktuell information om ambassaders fastighetsbestånd för att underlätta eventuellt samlokalisering, uthyrning och liknande mellan de nordiska och baltiska utlandsmyndigheterna. Samarbetet har även konkret uttryckts i att diplomater från ett land har delat lokal med ett annat lands diplomater på några utlandsmyndigheter, exempelvis i och . Det nordiska FN-samarbetet kan också särskilt framhållas. Här kan nämnas tematiskt samarbete inom mänskliga rättigheter, jämställdhet och fredsskapande. har de nordiska länderna exempelvis hållit gemensamma anföranden i om fredsbevarande och kvinnors deltagande i fredsprocesser samt om 1325-frågan kvinnor, fred och säkerhet. 6 Nordiskt samarbete inom försvar och samhällets krisberedskap hade som huvudprioritering fördjupat internationellt samarbete om Skr. 2012/13:90 militära resurser och förmågor, så kallad Pooling & Sharing, att se över det nordiska samarbetet i östra , finna samarbeten gällande och genomföra ett nordiskt industriseminarium med fokus på .