prop · H003121 · 2013-03-21 00:00:00 — menar att Skolinspektionens prövning ska motsvara den funktion som en gatekeeper har. Som bedömningsgrund för att avgöra om prövningen om godkännande av enskild som huvudman är likvärdig har utgått ifrån förvaltningslagen (1986:223). Av förvaltningslagen framgår att all handläggning inom den statliga förvaltningen ska genomsyras av insyn och transparens, beslutsmotivering och möjlighet till överprövning.10 Som bedömningsgrund för att granska om Skolinspektionen har uppfyllt sitt informationsuppdrag har använt förordningen med instruktion för Statens skolinspektion.11 I förordningens 5 § anges att Skolinspektionen ska sprida kunskap om vad som krävs för att bedriva fristående skola. Granskningens iakttagelser och slutsatser grundar sig på intervjuer, dokument- och litteraturstudier, en enkät till enskilda som ansökt om godkännande som huvudman, en enkät till samtliga handläggare på Skolinspektionens enhet för tillståndsprövning samt en granskning av akter som innehåller ansökningar från enskilda som ansökt om godkännande att starta fristående skola. Under granskningen har genomfört semistrukturerade intervjuer med tjänstemän på Skolinspektionen, tjänstemän vid , kommuner och landsting, , samt . Syftet med intervjuerna har varit att fördjupa och komplettera den information som framkommit genom dokumentstudier, aktgranskning samt enkäterna. Totalt har vi genomfört 17 intervjuer. har genomfört två enkäter inom ramen för denna granskning. Den ena enkäten riktade sig till samtliga handläggare vid Skolinspektionens enhet för tillståndsprövning. Syftet med enkäten var att få handläggarnas syn på syftet med godkännandeprövningen och handläggningen av ansökningar. Enkäten skickades till och besvarades av samtliga 19 handläggare på enheten. Se bilaga 1 för enkätens upplägg och resultat. 1047§§, 17§ och 2042§§.Förvaltningslagen (1986:223). 11Förordning (2011:556) med instruktion för . SKOLINSPEKTIONENS PRÖVNINGAR AV ANSÖKNINGAR FRÅN ENSKILDA SOM VILL BLI SKOLHUVUDMÄN Den andra enkäten ställdes till samtliga enskilda som ansökt om godkännande som huvudman under ansökningsomgång 2010 och 2011. Syftet med enkäten har varit att kartlägga de sökandes upplevelser av hur godkännandeprövningen fungerade samt att få deras åsikter om den information som finns tillgänglig från Skolinspektionen. Utskick skedde till 335 e-postadresser till enskilda som ansökt om godkännande som huvudman och av dessa svarade 139 stycken. Mer information om enkäten finns i bilaga 2. har granskat 308 akter med ansökningar om godkännande som huvudman från ansökningsomgång 2011, vilket är av alla ansökningar från . Dessa akter innehåller ansökan, korrespondens mellan den sökande och Skolinspektionen, kommunens eller kommunernas yttrande över ansökan samt Skolinspektionens beslut. har således granskat akter innehållande ansökningar från en ansökningsomgång då prövningen gjorts i enlighet med den nu gällande skollagen. Syftet med aktgranskningen har varit att undersöka om handläggningen av ärenden utförs på ett likvärdigt sätt. För att praktiskt och resursmässigt kunna genomföra aktgranskningen har vissa delar av akterna valts ut och granskats. har alltså inte tittat på samtliga frågor och svar som ingår i Skolinspektionens ansökningsblankett. Vi har valt att granska frågor där Skolinspektionens interna stödmaterial, enligt bedömning, är tydligt. Detta för att kunna granska handläggningen mot en norm. Aktgranskningen finns beskriven i bilaga 3. Inom ramen för denna aktgranskning har även valt ut 35 av dessa 308 akter, för att delvis titta djupare på andra områden i ansökningsblanketten. Den fördjupade aktgranskningen beskrivs utförligare i bilaga 4. har genomfört dokumentstudier av bland annat lagar och förarbeten, och regeringens beslut, Skolinspektionens interna dokument såsom stödmaterial till handläggare, med mera. Vidare har tagit del av Skolinspektionens skrivelser till regeringen om vissa frågor. Syftet har varit att förstå intentionerna med prövningsverksamheten och Skolinspektionens arbete med att godkänna enskilda som huvudmän. har gått igenom en del forskning om framgångsrika skolor för att kunna få en bild av hur Skolinspektionen använder sig av sådan forskning i sitt arbete. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Skolinspektionen har bedrivit sin verksamhet . Det är Skolinspektionens prövning, arbetsmetoder och interna processer från och med detta datum som ligger till grund för granskning. Vad gäller den aktgranskning som har genomfört så har denna enbart avsett ansökningsomgång. Vidare är det processen fram till dess att Skolinspektionen genomfört den så kallade förstagångstillsynen som har varit föremål för granskning, inte hur skolorna har utvecklats efter förstagångstillsynen. har inte granskat hur hela systemet med fristående skolor fungerar. Granskningen avser bara Skolinspektionens arbete med prövning av enskilda som huvudmän. Enligt ett regeringsdirektiv ska en parlamentariskt tillsatt kommitté bland annat överväga om Skolinspektionen ska ges utökad möjlighet att granska om godkännandet av enskild som huvudman även fortsättningsvis är uppfyllt i de fall det sker ett ägarbyte vid en fristående skola.12 I och med att frågan om ägarbyte tas upp i kommittédirektivet berörs den frågan inte i denna granskning. I den här granskningen behandlas inte heller frågan om handläggningstider inom prövningen. Skälet är att frågan är utredd . Som en lösning på problemet med långa handläggningstider och sena beslut föreslog regeringen i propositionen Bidragsvillkor för fristående verksamheter en tidigareläggning av för ansökan till Skolinspektionen om att få bedriva skolverksamhet.13 I samma proposition föreslogs att Skolinspektionen ska fatta beslut om ansökningarna . Skolinspektionen kan dock i undantagsfall fatta beslut senare än . har beslutat i enlighet med regeringens förslag, och de nya bestämmelserna trädde i kraft Granskningen innefattar inte en prövning av om Skolinspektionen gör rättsligt korrekta bedömningar. kan konstatera att Skolinspektionen har låg ändringsfrekvens på de ärenden som överklagas. Granskningen avgränsar sig till att enbart omfatta godkännande av enskild som huvudman för och gymnasieskolan. 12Kommittédirektiv (Dir. 2011:68), tilläggsdirektiv (Dir. 2012:101). 2009/10:157, bet. 2009/10:UbU22, rskr. 2009/10:322. SKOLINSPEKTIONENS PRÖVNINGAR AV ANSÖKNINGAR FRÅN ENSKILDA SOM VILL BLI SKOLHUVUDMÄN Kapitel två beskriver bakgrunden till det system med fristående skolor som finns i . Kapitlet beskriver också Skolinspektionens roll, uppdrag och organisation samt regeringens styrning av prövningen. Kapitel tre behandlar hur ansökningsprocessen går till. Kapitel fyra ägnas åt informationen till de sökande. Det femte kapitlet behandlar hur Skolinspektionen inhämtar och prövar det beslutsunderlag som ligger till grund för beslut om godkännande av enskild som huvudman. även upp hur Skolinspektionen använder sig av lärande i prövningen samt hur myndigheten kan använda information som styrmedel. Slutligen presenteras slutsatser och rekommendationer i kapitel sex. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Fristående skolor har funnits i sin nuvarande form . I propositionen Om valfrihet och fristående skolor lade regeringen fram ett förslag som gav enskilda huvudmän som fått tillstånd att bedriva skolverksamhet förutsättningar att verka på i stort sett samma villkor som kommunala huvudmän.14 Den äldre skollagen innebar att de fristående skolorna skulle följa viss reglering och att utbildningen i övrigt skulle ge kunskaper och färdigheter som till art och nivå väsentligen svarade mot de kunskaper och färdigheter som förmedlades inom det offentliga skolväsendet. I och med den nya skollagens införande gäller numera samma krav på huvudmän för fristående skolor som för kommunala huvudmän.15 /11 gick av eleverna i i en skola med enskild huvudman. Motsvarande siffra för eleverna i gymnasieskolan var 24 procent.16 /12 fanns det totalt 761 fristående grundskolor och 499 fristående gymnasieskolor i Sverige.17 Ett system med skolor som drivs av både allmänna och enskilda huvudmän ställer krav på att staten har en effektiv organisation för att kunna följa upp skolverksamheten och utöva tillsyn över skolorna. Det är också viktigt att prövningen av enskilda som vill bli godkända som huvudmän fungerar som gatekeeper för att syftet med de fristående skolorna som ett gott alternativ till det allmänna skolväsendet ska uppnås. trädde en ny myndighetsstruktur på skolområdet i kraft. Enligt den nya strukturen har ansvar för föreskrivande, uppföljande och utvecklande uppgifter och Skolinspektionen ansvar för tillsyn, kvalitetsgranskning och prövning av enskilda som huvudmän. Skolinspektionen har vid sidan av bemyndigats att meddela de föreskrifter som behövs om ansökningsförfarandet då enskilda ansöker om godkännande som huvudman.18 1991/92:95, bet. 1991/92:UbU22, rskr. 1991/92:346. 152 kap. 8 § skollagen (2010:800). 16Skolverket (2012c). Skolor och elever i 2011/2012. 2012a., . Skolor och elever i gymnasieskolan 2011/2012. 18SKOLFS (2011:154). SKOLINSPEKTIONENS PRÖVNINGAR AV ANSÖKNINGAR FRÅN ENSKILDA SOM VILL BLI SKOLHUVUDMÄN Ett av skälen till att den nya organisationen infördes var att man ville skapa en mer effektiv och lättöverskådlig ansvarsfördelning mellan skolmyndigheterna och renodla deras uppgifter. Ett annat skäl var att regeringen menade att de nationella kvalitetsgranskningarna behövde förbättras. Man menade också att tillsynen över skolans insatser behövde stärkas genom en förstärkt skolinspektion.19 Regeringen anförde i propositionen Nya skolmyndigheter att det ur effektivitetssynpunkt är lämpligt att förena tillståndsgivning och tillsyn.20 Regeringen menade dessutom att en sådan förening är vanligt förekommande hos andra statliga tillsynsmyndigheter. Regeringen ansåg därför, i likhet med majoriteten av de remissinstanser som yttrade sig i frågan, att Skolinspektionen förutom tillsyn över och kvalitetsgranskning av skolväsendet med mera också ska svara för ärenden som kan beskrivas som prövning. Detta innebär godkännande av och rätt till bidrag för utbildningar som motsvarar förskoleklassen som bedrivs av enskilda huvudmän och fristående skolor som motsvarar eller särskolan och internationella skolor på grundskolenivå. Det innebär också att återkalla sådant godkännande och sådan rätt. Regeringen menade också att Skolinspektionen bör pröva ärenden om rätt till bidrag till fristående skolor motsvarande gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan och internationella skolor på gymnasienivå, samt återkallande av sådan rätt. Eftersom fick ansvar för föreskrifter inom skolområdet såg såväl utredningen som regeringen behovet av att och Skolinspektionen samverkar. menar att samverkan mellan är viktigt för att enskilda huvudmän ska kunna godkännas på ett transparent och förutsägbart sätt. Samverkan är också viktigt för att undvika att och Skolinspektionen gör skilda bedömningar av skolverksamheten och av vad som krävs av huvudmännen. 19Proposition 2006/07:1, utgiftsområde 16 och proposition 2007/08:1, utgiftsområde 16. 2007/08:50, 2008/08:UbU13, rskr 2007/08:161. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Av skollagen framgår att Skolinspektionen ansvarar för att pröva om en enskild ska godkännas som huvudman samt för tillsyn och kvalitetsgranskning av skolväsendet.21 För alla dessa uppgifter får Skolinspektionen ett förvaltningsanslag. Till följd av ett stort inflöde av ansökningar om godkännande som huvudman och att prövningen av varje ansökan blivit alltmer komplicerad fick Skolinspektionen i budgetpropositionen en ökning av anslaget med som ska användas till den verksamheten.22 Skolinspektionens verksamhet bedrivs inom fem regionala inspektionsavdelningar. Dessa är placerade i , , , och . Huvudkontoret i ger stöd till övriga avdelningar och består av en avdelning för verksamhetsstöd, ett rättssekretariat, ett kommunikationssekretariat och också av ett analys- och statistiksekretariat. Analys- och statistikverksamheten låg tidigare inom avdelningen för verksamhetsstöd. På inspektionsavdelningarna utförs den regelbundna tillsynen och kvalitetsgranskningen. Inspektionsavdelningarna hanterar också anmälningsärenden. Inom inspektionsavdelningen i finns en enhet som handlägger anmälningsärenden och enheten för tillståndsprövning.23 Samtliga prövningar av ärenden om godkännande av enskild som huvudman sker alltså vid inspektionsavdelningen i . 2.2Antal ansökningar och startade skolor ökade antalet ansökningar om att få starta fristående skolverksamhet . sjönk däremot antalet ansökningar åter till samma nivå som för att sedan öka igen . inkom totalt 506 ansökningar om att starta fristående skola, 2010 var antalet 686, 2011 inkom 789 ansökningar och 2012 inkom 364 ansökningar om att starta fristående skola.24 Totalt har det inkommit 958 ansökningar om att starta grundskolor, förskoleklasser, fritidshem samt grundsärskolor och 1 293 ansökningar om att starta gymnasieskolor samt gymnasiesärskolor. Dessa siffror illustreras i figur 2.1 nedan. var kostnaden per beslutat ärende 24 900 kronor.25 212 kap. 7 § och 26 kap 3 och 19§§ skollagen (2010:800). 2011/12:1, utgiftsområde 16. 23Skolinspektionen (2011b). 25Skolinspektionen (2011b). SKOLINSPEKTIONENS PRÖVNINGAR AV ANSÖKNINGAR FRÅN ENSKILDA SOM VILL BLI SKOLHUVUDMÄN Enligt Skolinspektionen är en orsak till det lägre antalet ansökningar 2012 den negativa demografiska utvecklingen avseende ungdomar i gymnasieåldern. Denna utveckling beräknas fortsätta, sett till hela riket, fram . väntas antalet elever i denna åldersgrupp vara närmare 100 000 färre än 2008. kommer antalet elever i åldersgruppen återigen öka och förväntas att uppgå till ungefär 400 000 vilket motsvarar nivån . När det gäller antalet elever i grundskoleåldern ser den demografiska utvecklingen lite annorlunda ut. Antalet grundskoleelever minskade , men utvecklingen vände 2011. Enligt nuvarande prognoser väntas en stadig uppgång som håller i sig . Enligt uppskattningen ska det då finnas närmare 300 000 fler barn i åldern än 2011.26 Det totala antalet ansökningar minskade alltså . Däremot förekommer det fler ansökningar om att bli godkänd som huvudman för att kunna ta över skolverksamhet som redan bedrivs av en annan enskild huvudman. Skolinspektionen menar att denna utveckling beror på att det i vissa kommuner inte finns ett tillräckligt elevunderlag för att starta nya fristående skolor och att det finns fler enskilda huvudmän som av olika anledningar är intresserade av att sälja sin skolverksamhet. Skolinspektionen har utfärdat tillstånd till 299 grundskolor, förskoleklasser och fritidshem samt till 289 gymnasieskolor.27 26Statistiska centralbyrån (2012). 27Skolinspektionen presenterar dessa skolformer tillsammans i sin statistik. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Anmärkning: Respektive stapel visar en sammanhållen ansökningsomgång, från att ansökan inkom till myndigheten till dess att skolan startade. hade de huvudmän som blivit godkända på sig att utnyttja sitt tillstånd. Vilket innebär att vissa av de skolor som startade och 2010 kan ha fått tillstånd mellan 20072009. Som framgår av figur 2.1 är det många enskilda som ansöker om att bli godkända som huvudmän. Det är dock ganska få som blir godkända. Figuren visar också att det inte är alla huvudmän som blivit godkända som faktiskt startar skola. Bara ungefär hälften av alla huvudmän som blivit godkända startar skolverksamhet. Det går också att notera att antalet godkända huvudmän som valt att starta skolverksamhet är ganska stabilt över perioden, även när antalet ansökningar varit mycket högt. 28Skolinspektionen (2010), Skolinspektionen (2011a), Skolinspektionen (2011c), Skolinspektionen. 2012b., Skolinspektionen. SKOLINSPEKTIONENS PRÖVNINGAR AV ANSÖKNINGAR FRÅN ENSKILDA SOM VILL BLI SKOLHUVUDMÄN Skolinspektionen kan själv, inom gränserna för den ramlagstiftning som finns, utforma prövningen om godkännande av enskild som huvudman. I myndighetens instruktion hänvisas till att det i skollagen finns bestämmelser om att myndigheten prövar ärenden om godkännande. Någon närmare beskrivning av hur denna prövning ska gå till finns dock inte.29 I regleringsbreven för åren 20082010 samt fick Skolinspektionen i uppdrag att särskilt redovisa myndighetens insatser för en effektiv och likvärdig handläggning av tillståndsärenden. Myndigheten fick också, exempelvis i regleringsbrevet , i uppdrag att redovisa en analys av utvecklingen av antalet ansökningar om tillstånd för fristående skolor, myndighetens beslut samt resultatet av överklaganden av Skolinspektionens beslut. Enligt tjänstemän vid innebär likvärdig, i detta sammanhang, att samma relevanta omständigheter ska prövas utifrån samma utgångspunkter i samtliga fall. De menar att frågan om hur Skolinspektionen arbetar med att göra likvärdiga bedömningar i all sin verksamhet är en viktig och ofta återkommande fråga i dialogen mellan departementet och myndigheten. Med en effektiv prövning, i detta sammanhang, avses att handläggningen av ansökningarna inte ska ta . Återrapporteringen rörande området effektiv handläggning av tillståndsärenden är enligt bedömning god. att återrapporteringen kring likvärdig handläggning skulle kunna utvecklas. Myndigheten beskriver inte tydligt hur de arbetar med att förbättra likvärdigheten i prövningen.30 Tjänstemän vid uttrycker dock att de anser sig fått tillräcklig information angående detta från myndigheten. 2.4Varför behöver enskilda huvudmän godkännas? Syftet med tillstånd är ofta att det offentliga vill få kontroll över verksamhet som bedrivs av enskilda.31 För viss verksamhet får utförarna bidrag för att bedriva verksamheten vilket också kan vara skäl till att tillstånd krävs. Andra skäl att kräva tillstånd kan vara att kvalitet i verksamheten måste kunna garanteras, att utföraren ska kunna följa ett särskilt regelverk, att verksamheten är skyddsvärd eller allmänfarlig eller att verksamheten kan skada folkhälsan. 29Förordning (2011:556) med instruktion för . 30Skolinspektionen (2009a), Skolinspektionen (2009b), Skolinspektionen (2011b), Skolinspektionen (2011f). 31Strömberg, H. & , B. (2011). GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Att enskilda som vill driva skolverksamhet behöver godkännas beror bland annat på att skolor finansieras av det allmänna, att utföraren måste kunna följa gällande lagar och regler och att det finns krav på en viss kvalitet i utbildningen. Eftersom skolor som drivs av enskilda huvudmän ska bidra till ett väl fungerande skolsystem behövs också en myndighet som prövar de långsiktiga förutsättningarna för att det ska fungera för de offentliga skolhuvudmännen. Att avgöra om en sökande ska få starta skola är en svår och komplicerad myndighetsuppgift. Det beror dels på att godkännandet ska prövas innan verksamheten finns på plats, dels på att prövningen i stora delar bygger på antaganden eftersom det är en prövning av en plan för en verksamhet. Det är inte heller självklart vad förutsättningar att följa regelverket innebär eller hur kvalitet i utbildningen ska definieras. Av 2 kap. 1 § kommunallagen (1991:900) framgår vad som brukar kallas den allmänna kommunala kompetensen. Den innebär att kommuner själva får ta hand om angelägenheter som är av allmänt intresse, som har anknytning till kommunen och som inte ska handhas enbart av staten, en annan kommun, ett annat landsting eller någon annan. Skola ingår i den kommunala kompetensen och kommunerna är enligt lag skyldiga att erbjuda förskoleklass, grundskola, gymnasieskola och särskola.32 Av detta följer att kommunala huvudmän inte behöver ansöka om tillstånd att starta skolverksamhet. 32 2 kap. 2 § skollagen (2010:800). SKOLINSPEKTIONENS PRÖVNINGAR AV ANSÖKNINGAR FRÅN ENSKILDA SOM VILL BLI SKOLHUVUDMÄN GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET 3Skolinspektionens prövning i praktiken Det här kapitlet beskriver hur prövningen om godkännande av enskild som huvudman går till. Kapitlet beskriver också resultatet av Skolinspektionens etableringskontroller och förstagångstillsyn. 3.1.1Regelverket för prövning om godkännande av enskild som huvudman Skolinspektionen har i uppdrag att pröva ansökningar om att godkänna enskild som huvudman och följa upp sina beslut om godkännande i nära anslutning till att de fattats. Skolinspektionen har valt att följa upp besluten genom en så kallad förstagångstillsyn. sker detta också genom etableringskontroll av den verksamhet som enskilda som godkänts som huvudmän planerar. Myndigheten har även möjligheten att återkalla ett godkännande av enskild som huvudman och rätten till bidrag i vissa fall.33 Etableringskontrollen och förstagångstillsynen är formellt sett en del av Skolinspektionens tillsynsverksamhet. verksamheter en stor betydelse för kvaliteten i myndighetens arbete med att godkänna enskilda huvudmän. Skolinspektionen ska enligt sin instruktion även sprida kunskap om vad som krävs för att starta och bedriva fristående skolverksamhet.34 I skollagen anges att godkännande som enskild huvudman ska lämnas till sådana som har förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för utbildningen och att utbildningen inte innebär påtagliga negativa följder på lång sikt för eleverna eller för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna i den kommun där utbildningen ska bedrivas. Om godkännandet avser gymnasieskola eller gymnasiesärskola ska följderna i närliggande kommuner för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna också beaktas i prövningen. Avser godkännandet förskoleklass, grundskola 3326 kap. 1314 §§ skollagen (2010:800). 34Förordningen (2011:556) med instruktion för . SKOLINSPEKTIONENS PRÖVNINGAR AV ANSÖKNINGAR FRÅN ENSKILDA SOM VILL BLI SKOLHUVUDMÄN eller grundsärskola krävs därutöver att elevunderlaget är tillräckligt för att verksamheten ska kunna bedrivas långsiktigt.35 I korthet går prövningen av godkännande av enskild till så att de sökande skickar in sina ansökningshandlingar till Skolinspektionen året innan den sökande avser starta skolan. Därefter behandlas ansökan och beslut ska om möjligt fattas före året innan skolan ska starta.36 Figur 3.1 Godkännandeprövningsprocessen. 3.1.2Innehållet i ansökan och prövningen När Skolinspektionen fått in ansökningarna skickas alltid alla ansökningar till berörda kommuner i syfte att de ska ges tillfälle att yttra sig.37 Om Skolinspektionen behöver någon ytterligare information ber de om kompletterande information från den sökande. Skolinspektionen kontrollerar och bedömer svaren i ansökan och beslutar med det som grund om sökanden har förutsättningar att nå upp till de krav som ställs i regelverket. Skolinspektionens beslut kan överklagas i förvaltningsdomstol. 352 kap. 5 § skollagen (2010:800). 362 kap. 1 och 3§§ skolförordningen (2011:185) och 2 kap. 1 och 3§§ gymnasieföreordningen (2010:2039). 372 kap. 2 § skolförordningen (2011:185) och 2 kap. 2 § gymnasieförordningen (2010:2039). GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET För att skaffa sig ett underlag för sin bedömning använder sig Skolinspektionen av en ansökningsblankett. De sökande ska fylla i ansökningsblanketten samt skicka in annan stödjande dokumentation. Blanketten består av frågor kring följande områden: skolenheten och sökanden (rättslig handlingsförmåga, sökandens uppgifter, kontaktperson), planerad verksamhet (när verksamheten är fullt utbyggd, årskurser, utökning eller nystart), elevprognos (ska visa vad elevprognosen bygger på, exempelvis en intresseundersökning), skolenhetens och huvudmannens rutiner (systematiskt kvalitetsarbete, rutiner för klagomålshantering, arbete med trygghet och studiero med mera), kurser och yrkesutgångar (endast gymnasiet, kurser inom programfördjupningar, yrkesutgångar, kurser inom det individuella valet), utbildningen (undervisning och arbetsformer, värdegrundsfrågor, elevinflytande, individuella studieplaner, timplan med mera), arbetsplatsförlagt lärande och gymnasial lärlingsutbildning (endast gymnasieskolan), mottagande och urval,