prop · H003187 · 2013-07-03 00:00:00 — Det kan t.ex. vara fråga om arbetsterapeuter, fritidspedagoger eller socialpedagoger. Dessa hade tidigare tillträde till en äldre speciallä- rarutbildning som syftade till att utbilda lärare för träningsskolan (Kungl. Maj:ts stadga för lärarhögskolorna [1968:318]). Motsvarande gäller för specialpedagoger som utbildades enligt förordningen (UHÄ-FS 1989:53) om antagning till specialpedagogisk påbyggnadsutbildning m.m. . Det bör i sammanhanget fram- hållas att inget hindrar huvudmännen från att även med de nu gällande behörighetsreglerna låta personer med en sådan utbildning arbeta i de olika delarna av särskolan. Dessa personer får enligt nuvarande bestäm- melser dock inte bedriva och ansvara för undervisningen utan tidsbe- gränsning. Genom bl.a. information utifrån huvudmännens kartläggningar har det framkommit att det finns alltför få behöriga lärare i bl.a. den inriktning inom grundsärskolan som benämns träningsskola. Det finns därför skäl att införa en övergångsbestämmelse som tillåter ovan nämnda grupp av speciallärare och specialpedagoger att som lärare bedriva och ansvara för undervisning i träningsskolan, undervisning som bedrivs på tränings- skolenivå i specialskolan samt undervisning på gymnasiesärskolans indi- viduella program och på träningsskolenivå i särskild utbildning för vuxna. Regeringen bedömer i likhet med Specialpedagogiska skolmyn- digheten att även specialskolan bör omfattas av bestämmelserna. Därmed följer att dessa lärare i förekommande fall också självständigt ska få sätta betyg. har påpekat att betyg inte sätts i de skolformer som promemorians förslag avser. Betyg kan dock i vissa fall sättas inom gymnasiesärskolans individuella program. har påpekat att de lärare som omfattas av förslaget bör ha en specialisering 2012/13:187 mot utvecklingsstörning. Regeringen håller med om det och menar att det är viktigt att lärare som undervisar elever med utvecklingsstörning också har särskilda kunskaper om funktionsnedsättningen och dessa elevers förutsättningar att lära. Dessa speciallärare och specialpedagoger som saknar legitimation bör trots det ha ansvar för undervisningen, självstän- digt besluta om betyg och kunna anställas utan tidsbegränsning. För att övergångsbestämmelsen ska vara tillämplig bör gälla att ovan nämnda personer ska vara anställda som lärare , dvs. då bestämmelserna om krav på legitimation ska tillämpas fullt ut. Mot bakgrund av det problematiska behörighetsläget bör de speciallärare och specialpedagoger som avses här dock inte bara få fortsätta att undervisa i pågående anställning, utan de bör också ha möjlighet att tillträda en ny anställning som lärare och bör kunna få anställas utan tidsbegränsning. har framfört att dessa speciallärare och specialpedagoger bör ges en generell rätt att undervisa i aktuella skolformer oavsett om de var anställda där just eller inte. Regeringen bedömer dock att det är viktigt att lärarna har aktuell erfarenhet av undervisning i de nämnda skolfor- merna och är involverade i den senaste tidens skolreformer. Som exem- pel kan nämnas nya läro- och kursplaner. Förbundet ifrågasätter också hur den föreslagna ordningen ska kunna följas upp. På den punkten vill regeringen understryka att huvudmännen är skyldiga att följa gällande bestämmelser och regeringens bedömer att huvudmännen kommer att finna former för att kontrollera att lärarna har varit anställda i någon av här aktuella skolformer vid ett visst datum, även i de fall det handlar om nyrekrytering. Skolinspektionen har också möjlighet att granska detta. De övergångsbestämmelser som regeringen anser bör införas innebär inte att den grupp lärare eller förskollärare som här avses och som saknar en lärar- eller förskollärarexamen kan få legitimation. Mot bakgrund av vad som angetts ovan bör skollagens krav i detta avseende finnas kvar oförändrade. Skolinspektionen menar att förslaget bör kompletteras med undantagsbestämmelser som innebär att huvudmän i första hand måste anställa lärare som är behöriga. Regeringen uppfattar dock att behörig- hetsläget är så bekymmersamt att det inte vore en rimlig ordning. Rege- ringen bedömer också att huvudmän så långt möjligt försöker rekrytera legitimerade och behöriga lärare. Skolinspektionen konstaterar även att de lärare som avses här inte kommer att kunna anmälas till för prövning av legitimationen om de anses olämpliga. Regeringen vill mot denna bakgrund framhålla att huvudmannen alltid har ett ansvar för att se till att lärare och andra personalgrupper fungerar i sina yrkesroller och att vid behov vidta arbetsrättsliga åtgärder. Speciallärare och specialpedagoger med ämneslärarbakgrund Enligt behörighetsförordningen är det främst lärare med speciallärar- examen och en grundlärarexamen inriktad mot årkurserna 46 eller mot- svarande äldre examen som är behöriga att undervisa i grundsärskolans årskurs 79 och i andra ämnen än yrkesämnen i gymnasiesärskolan samt på motsvarande nivåer i särskild utbildning för vuxna. När det gäller s.k. praktiska och estetiska ämnen är även den som förutom en speciallärar- examen har en ämneslärarexamen med inriktning mot årskurs 79 eller motsvarande äldre examen behörig. På grund av det besvärliga rekryteringsläget bör ämneslärare eller mot- svarande med behörighet för undervisning i årskurs 79 i eller gymnasieskolan och som antingen har en speciallärarexamen eller en specialpedagogexamen (se ovan) få bedriva undervisningen i grund- särskolans årskurs 79, i gymnasiesärskolan i ämnen som inte är yrkes- ämnen och på motsvarande nivåer i den särskilda utbildningen för vuxna, även om de inte uppfyller kravet på behörighet i skollagen (2 kap. 13 §). Lärare med ämneslärarexamen eller motsvarande äldre examen kan efter ansökan få legitimation. Sådana lärare bör därför inte omfattas av övergångsbestämmelser som avser lärare som saknar legitimation, dvs. sådana bestämmelser som bör införas för speciallärare och specialpeda- goger utan behörighetsgivande examen. På samma sätt som när det gäller vissa speciallärare och specialpeda- goger på träningsskolenivå bör ovan nämnda lärare med ämneslärarbak- grund vara anställda som lärare i grundsärskolan, gymnasiesärskolan eller den särskilda utbildningen för vuxna för att omfattas av övergångsbestämmelserna. Det är som bestämmelserna om krav på legitimation ska tillämpas fullt ut. Dessa lärare bör trots att de inte är behöriga få bedriva undervisningen även om de tillträder en ny anställning som lärare efter . tillstyrker promemorians förslag, men anser att det finns anledning att kräva att regeringen, med hänvisning till den kommunala finansieringsprincipen, ställer upp mer förmånliga villkor för statsbidrag till vidareutbildning av lärarna inom särskolan. Regeringen erbjuder utbildning bl.a. genom satsningarna enligt förordningen (2007:222) om statsbidrag för fortbildning av lärare samt fritidspedago- ger och motsvarande (Lärarlyftet II) och förordningen (2011:689) om vissa behörighetsgivande examina för legitimation som lärare och för- skollärare och om högskoleutbildningar för vidareutbildning av lärare som saknar lärarexamen () samt de reguljära speciallärarutbildning- arna. Regeringen finner inte skäl att ställa upp mer förmånliga villkor när det t.ex. gäller statsbidrag. Den kommunala finansieringsprincipen gäller inte då det inte är fråga om ett nytt åtagande för huvudmännen. Med hänsyn till det ovan anförda bör ett bemyndigande införas i skolla- gen för regeringen att meddela föreskrifter om undantag från kraven på legitimation och behörighet för sådana speciallärare och specialpedago- ger som är anställda som lärare i grundsärskolan, specialskolan, gymna- siesärskolan eller särskild utbildning för vuxna. Sådana speciallärare och specialpedagoger bör få anställas som lärare i skolväsendet utan tidsbe- gränsning och ha ansvar för den undervisning de bedriver. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör även få meddela föreskrifter om att de självständigt får besluta om betyg. Lagrådet har anfört att begreppen speciallärare och specialpedagoger inte har definierats i lagtext och inte kan anses klara till sin innebörd. Lagrådet anser att de kan undvaras i lagtexten och i stället ersättas med särskilda kategorier av lärare som är anställda i grundsärskolan, special- 2012/13:187 skolan I författningskommentaren bör det enligt Lagrådet redovisas vilka särskilda kategorier av lärare som avses. Regeringen har förståelse för Lagrådets synpunkt men konstaterar att benämningarna är etablerade på utbildningsområdet. Den formulering som Lagrådet föreslår skulle också innebära att bemyndigandet blir alltför omfattande. 8Vissa lärare undantas från villkoren för legitimation Regeringens förslag: Regeringen ska, när det gäller en lärare eller förskollärare med lång erfarenhet av undervisning i skolväsendet samt en lärare som bedriver undervisning i dans, teater eller rörelse och drama, få meddela föreskrifter om att legitimation får meddelas trots att de krav som ställs upp i skollagen för legitimation inte är upp- fyllda. En sådan legitimation ska få kompletteras och beslut av enligt föreskrifterna ska få överklagas hos allmän förvalt- ningsdomstol. Regeringens bedömning: Kraven i skollagen på att ha genomfört en introduktionsperiod för att meddelas legitimation bör inte gälla en lärare eller förskollärare som är anställd som lärare i skolväsendet, har kompletterat sin utbildning med sådan utbildning som regeringen har meddelat föreskrifter om och före såväl som tidpunkten för ansökan om legitimation har arbetat under sammanlagt minst 8 läsår eller mot- svarande tid som lärare eller förskollärare i skolväsendet. Lärare som huvudsakligen undervisar i ämnet eller ämnena dans, teater eller rörelse och drama, dvs. ämnen där det inte funnits en lärar- utbildning att tillgå, bör undantas från kravet på genomförd intro- duktionsperiod, om läraren har arbetat sammanlagt minst ett läsår eller motsvarande i en eller flera anställningar som lärare. Ytterligare förut- sättningar för denna grupp av lärare bör vara att de är anställda i skolväsendet som lärare, att de har en examen från en högskoleutbildning som varit avsedd att i det eller de aktuella ämnena ge kompetens för yrkesverksamhet som pedagog i skolväsen- det samt att de har kompletterat sin examen med sådan utbildning som regeringen har meddelat föreskrifter om. För alla de lärare och förskollärare som anges ovan bör inte heller kravet på lämplighet att bedriva undervisning för att legitimation ska meddelas gälla. En lärare eller förskollärare ska undantas från villko- ren för legitimation om läraren eller förskolläraren, genom ett yttrande eller intyg från huvudmannen, rektorn eller förskolechefen vid den eller de skolor eller förskolor där läraren eller förskolläraren har undervisat, kan visa att han eller hon uppfyller kraven för undantag när det gäller genomförd introduktionsperiod. Om yttrande eller intyg av något skäl inte kan lämnas, bör det kunna anses tillräckligt att lära- ren eller förskolläraren på annat sätt kan visa att han eller hon uppfyl- Förslaget i promemorian överensstämmer delvis med regeringens bedömning. I promemorian föreslås inget bemyndi- gande i skollagen (2010:800). Det föreslås inte heller någon bestämmelse om komplettering av de aktuella legitimationerna eller någon ytterligare överklagandemöjlighet. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker i huvudsak eller har inget att invända mot förslaget. anser att det behöver tydliggöras vilken högskoleexamen som avses, eftersom det finns betydande gränsdragningssvårigheter inom de aktuella utbildning- arna, framför allt gällande graden av specialisering. Även Dans- och cirkushögskolan och efterlyser tydligare kriterier för vilka utbildningar som ska omfattas av undantaget. i ser inte någon anledning till att lärare i estetiska ämnen gene- rellt ska undantas från kravet på legitimation. och anser att förslaget endast ska gälla ämnen där det inte erbjudits någon lärarutbildning. anser att det ska göras skillnad mellan de grupper som kunnat gå en lärarutbildning i de ämnen de undervisar i och de som inte haft den möjligheten. Statens skolin- spektion framför att kravet på att huvudsakligen ha undervisat i ämnena kan leda till oklarheter. ifrågasätter kravet på att läraren ska ha en anställning i skolväsendet . Skälen för regeringens förslag och bedömning: Det är väsentligt att alla elever får undervisning av välutbildade och lämpliga lärare. För att få bedriva undervisning i skolan eller förskolan krävs därför en lärar- eller förskollärarexamen och också legiti- mation för yrket. I princip kan bara den som har en lärar- eller förskol- lärarexamen få legitimation. Det finns dock lärare som, utan att det är fråga om lärarutbildning, har en gedigen högskoleutbildning som varit avsedd att ge kompetens för yrkesverksamhet i skolväsendet. Regeringen bedömer att det för vissa av dessa lärare bör göras undantag från villkoren för legitimation . Som exempel på en utbildning som syftat till att ge kompetens för yrkesverksamhet som pedagog i olika skolformer kan nämnas danspedagogutbildningen. En konstnärlig högskoleexamen i dans infördes och togs bort 2007. Av examensordningen (bilaga 2 till högskoleförordningen [1993:100]) framgick att studenterna i dans- pedagogik ska ha förvärvat kompetens för yrkesverksamhet som danspe- dagog i skolformer som ingår i skolväsendet. Denna examen är dock ingen behörighetsgivande lärarexamen och är därför i sig inte legi- timationsgrundande. Regeringen har fått kännedom om att det ofta verkar förekomma att lärare som endast har en danspedagogutbildning undervisar i bl.a. ämnet dans i gymnasieskolan. Skälet till detta är att de personer som haft för avsikt att utbilda sig för att undervisa i ämnet dans har hänvisats till denna utbildning, vilket innebär att det inte funnits några utbildade och behöriga lärare att tillgå. Någon statistik som visar andelen behöriga lärare i ämnet finns inte. Detsamma gäller för lärare som under- visar i ämnet teater i gymnasieskolan eller ämnet rörelse och drama som finns i specialskolan. För att ska kunna meddela legitimation till ovan nämnda lärare måste de först komplettera tidigare utbildning t.ex. genom den särskilda satsningen vidareutbildning av lärare som saknar behörig- hetsgivande examen (, se förordningen [2011:689] om vissa behö- righetsgivande examina för legitimation som lärare och förskollärare och om högskoleutbildningar för vidareutbildning av lärare som saknar lärarexamen). På så sätt kan de få tidigare utbildning validerad och tillgo- doräknad och sedan avsätta egen tid för de studier som krävs för att komplettera till en lärarexamen. Det är rimligt att anta att det endast behövs mindre kompletteringar, inom exempelvis områden som styr- dokument och betygssättning, för att dessa lärare ska kunna uppfylla kravet på en behörighetsgivande examen och få legitimation. I promemorian föreslås att en lärare som har en exa- men från en högskoleutbildning som varit avsedd att ge kompetens för yrkesverksamhet som pedagog i skolväsendet i ett eller flera estetiska ämnen och som har en anställning i skolväsendet ska kunna komplettera sin utbildning inom Lärarlyftet och därigenom få behörighet och legitimation. I promemorian nämns förutom utbildningar inom ämnet dans även utbildningar som har funnits inom ämnena musik, slöjd och bild och i promemorian föreslås regleringen omfatta också dessa. Flertalet remissinstanser som lämnat synpunkter på förslaget är negativa till det. , och Kungl. i anser att regleringen inte bör omfatta ämnen där det funnits en lärarutbildning att tillgå. , Dans- och cirkushögskolan samt har i sina remissyttranden framfört att det behöver tydliggöras vilken högskoleutbildning som avses. Regeringen ställer sig bakom remissinstansernas synpunkter. För- hållandena skiljer sig åt mellan bl.a. gruppen danspedagoger och andra grupper som faktiskt haft tillgång till en lärarutbildning. Mot den bak- grunden bör särskilda förutsättningar gälla för lärare som undervisar i ämnet eller ämnena dans, teater eller rörelse och drama. I de ämnena har det tidigare inte funnits tillgång till en lärarut- bildning. De lärare som kan komma i fråga bör dock ha en högskoleexa- men från en utbildning som varit avsedd att ge kompetens för yrkesverk- samhet som pedagog i det eller de aktuella ämnena inom skolväsendet. De bör även i huvudsak undervisa i det eller de ämnena, dvs. större delen av den undervisning som de bedriver bör avse det eller de ämnena. Rege- ringen bedömer till skillnad från Skolinspektionen att detta är tillräckligt tydligt. framhåller i sitt remissyttrande att danspedagoger som har påbörjat en kompletterande utbildning inom ska kunna tillgodo- räkna sig de högskolepoäng de på så vis redan har. Studier inom ramen för syftar till att ge en examen som kan vara behörighetsgivande för legitimation som lärare. Regeringen bedömer att de lärare som avses bör kunna komplettera sina studier för att få lärarbehörighet. Studierna bör begränsas till att omfatta högst 30 högskolepoäng inom sådan utbildning som regeringen föreskriver om. Flera remissinstanser, bl.a. , har i sina yttranden över promemorian även understrukit vikten av att lärare kan få tidigare studier och yrkeserfarenheter validerade för att kunna tillgodoräkna sig dessa. Regeringens uppfattning är att det bör finnas enkla vägar till legitimation och behörighet för lärare eller förskollärare som har tillräcklig utbildning i ämnet eller motsvarande för den aktuella skolformen och som har erfarenhet av undervisning. Sådana lärare eller förskollärare bör kunna komplettera sin utbildning med 30 högskolepoäng inom den utbildningsvetenskapliga kärnan som finns i lärarutbildningarna och därmed uppfylla kraven för en lärar- eller för- skollärarexamen och kunna få legitimation som lärare eller förskollärare. Kravet på en genomförd introduktionsperiod och kravet på lämplighet bör inte gälla om en sådan lärare eller förskollärare före och före tidpunkten för ansökan om legiti- mation har arbetat under sammanlagt minst 8 läsår eller som lärare eller förskollärare i skolväsendet. För lärare som undervisar i ämnet eller ämnena dans, teater eller rörel- se och drama och som har en examen från en högskoleutbildning som varit avsedd att ge kompetens för yrkesverksamhet som pedagog i det eller de ämnena inom skolväsendet bör kravet på en genomförd introduk- tionsperiod och kravet på lämplighet inte gälla om läraren har arbetat sammanlagt minst ett läsår eller motsvarande i en eller flera anställningar som lärare. De lärare eller förskollärare som avses ovan bör till ansökan om legiti- mation foga ett yttrande eller intyg över sådan tjänstgöring som motsva- rar kraven för undantag när det gäller genomförd introduktionsperiod. Yttrandet eller intyget bör ha utfärdats av huvudmannen, rektorn eller förskolechefen vid den eller de skolor där läraren eller förskolläraren har tjänstgjort. Om yttrande eller intyg av något skäl inte kan lämnas, t.ex. beroende på att en skola där läraren eller förskolläraren har tjänstgjort är nedlagd eller att en huvudman inte kan lämna de uppgifter som efterfrå- gas, får det anses tillräckligt om läraren eller förskolläraren på annat sätt kan visa sin behörighet. Huvudmannen bör så långt möjligt medverka till att ta fram de uppgifter som läraren eller förskolläraren behöver. Det bör bl.a. kunna visas att läraren eller förskolläraren har erfarenhet av att ha bedrivit sådan undervisning som behörigheten ska avse i den omfattning som nämnts ovan (jfr avsnitt 4). De lärare eller förskollärare som kan komma i fråga för undantag från kraven på en introduktionsperiod och lämplighet ska vara anställda i skolväsendet . menar att en sådan tidsgräns riskerar att helt i onödan vara till nackdel för de lärare som har samma utbildning och erfarenhet men som för tillfället inte har en anställning inom skolväsendet. Regeringen menar dock att undantaget endast bör avse redan verksamma lärare och att det är väsentligt att det inte undergräver ambitionen med behörighetsreformen, dvs. att lärare ska ha en lärarexamen för att anses behöriga och kunna få legitimation. Det ovan angivna innebär att det i skollagen ska införas ett bemyndi- gande för regeringen att meddela föreskrifter om att legitimation får meddelas trots att kraven i lagen inte är uppfyllda, när det gäller lärare eller förskollärare med lång erfarenhet av undervisning i skolväsendet samt lärare som bedriver undervisning i dans, teater eller rörelse och drama. Dessa lärare bör undantas från kraven på introduktionsperiod och lämplighet. En sådan lärares legitimation bör få kompletteras och beslut av enligt föreskrifterna bör få över- klagas hos allmän förvaltningsdomstol. 2012/13:187 överklagande av beslut bör därför kompletteras med en sådan överklagandemöjlighet. 9Komplettering av legitimation med ytterligare behörighet Regeringens förslag: En lärares eller förskollärares legitimation ska kunna kompletteras med behörighet som följer av en behörighetsgi- vande utbildning som slutförts före, som eller efter lärarens eller förskollärarens behörighetsgivande examen. Legitimationen ska även kunna kompletteras med behörighet att bedriva viss undervisning om läraren eller förskolläraren på annan grund ska anses ha sådan behörighet. Lärarens eller förskollärarens behörighet att bedriva undervisning i skolväsendet ska anges på legitimationen. Förslaget i promemorian överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker eller har inte några invändningar mot förslaget. och kommuner, , samt Kommuner och Landsting stödjer förslaget och anser att det är bra om bestämmelsen blir tydligare. avstyrker förslaget dels eftersom myndigheten anser att bedömningar av behörighet görs oavsett när den kompletterande utbildningen har genomförts, dels för att den föreslagna formuleringen kan uppfattas som att den behörighetsgivande utbildningen kan gälla i stället för en behörighetsgivande examen. Skälen för regeringens förlag: Av skollagen (2010:800) framgår att efter ansökan ska meddela legitimation till en lärare eller förskollärare om tre förutsättningar är uppfyllda. Personen i fråga ska ha en behörighetsgivande examen, med tillfredsställande resultat ha genom- fört en introduktionsperiod om minst ett läsår eller motsvarande på heltid inom undervisning som i huvudsak svarar mot examen och i övrigt vara lämplig att bedriva undervisning (2 kap. 16 § första stycket). ska efter ansökan komplettera en lärares eller förskollärares legitimation med ytterligare behörighet, om han eller hon med tillfredsställande resultat gått ytterligare behörighetsgrundande utbildning (tredje stycket). Synpunkter har framförts om att kompletteringar av en lärares eller förskollärares legitimation endast godtas om de gjorts efter den behörig- hetsgivande examen. I praktiken kan det förekomma att lärare och för- skollärare studerar ytterligare kurser innan eller som de genomgår den behörighetsgivande lärar- eller förskollärarutbildningen. Sådana kompletterande kurser bör anses behörighetsgrundande, förutsatt att de svarar mot kraven för behörighet vad gäller undervisningsämne och omfattning. Mot denna bakgrund föreslås det i promemorian 2012 att lagtexten förtydligas så att det klart framgår att även behörig- hetsgivande kurser som en person gått före, parallellt med eller efter Prop. 2012/13:187 studier som lett fram till en lärar- eller förskollärarexamen ska tillgodo- räknas i fråga om behörighet. Flertalet remissinstanser som yttrat sig över förslaget stödjer detta, bl.a. , samt Kommuner och Landsting. avstyrker däremot försla- get med motiveringen att bedömningar av lärares behörighet görs oavsett om studierna genomförts före, med eller efter en behörighetsgivande examen.