prop · H1031d20 · 2013-09-18 00:00:00 — Regeringen har genomfört årliga samlade uppföljningar i form av en enkätundersökning. Uppföljningen ska följa utvecklingen vad gäller statlig bidragsgivning, dialog och samråd med det civila samhällets organisationer, samt övriga insatser för att förbättra det civila samhällets villkor. När det gäller bidragen har regeringen bland annat uttalat att fokus i högre grad bör ligga på mer generella stödformer såsom organisations- och verksamhetsbidrag än på projektbidrag. Bidragssystem bör dock kunna anpassas efter verksamhetsområdenas behov och därmed bör de kunna se olika ut. följer därför upp fördelningen mellan olika bidragsformer liksom de olika typer av dialog och samråd som har förts med det civila samhällets organisationer. Av en sammanställning av enkätundersökningen framgår att fördelats i statliga bidrag till det civila samhällets organisationer, vilket är en ökning med jämfört med . Enligt enkätens resultat har regeringen skickat ut över 3 000 inbjudningar till organisationer att svara på remisser, vilket är mer än en fördubbling av antalet remissförfarande. Även antalet fasta forum för samråd och dialog med det civila samhällets organisationer har ökat. Medverkande organisationer i dessa forum var 2012 jämfört med 2011. Den årliga uppföljningen kompletteras med statistik från , fördjupade rapporter och en uppföljning ur det civila samhällets perspektiv. Det ideella engagemangets utveckling –2009 var av befolkningen medlemmar i minst en förening. Bland kvinnor gällde detta för och bland män för . (SCB, Undersökningarna av levnadsförhållanden). var det av kvinnorna och av männen som aktivt deltog i föreningslivet. Enligt rapporten Det civila samhället 2010 – ett regeringsuppdrag med undersökningar från (SCB 2012) uppgick antalet sysselsatta i det civila samhället till drygt 142 2010. Huvudkällan för denna statistik om det civila samhället utgörs av undersökningen organisationers ekonomi som är den enda undersökningen som har anpassats till FN:s statistiksystem för satelliträkenskaper om ideella organisationer. Av de totala intäkterna om som ingår i de olika undersökningar som berör det civila samhället täcker undersökningen organisationers ekonomi . Beloppet har beräknats med utgångspunkt i samtliga intäktsposter inklusive både rörelseintäkter och finansiella intäkter från undersökningarna organisationers ekonomi, företagens ekonomi, ekonomisk redogörelse från samt intäkts- och kostnadsundersökningen för flerbostadshus. Den finansiella och den statliga sektorn ingår inte. Medelantalet heltidsanställda personer inom ideella organisationer uppgick till totalt 65 000 och medelantalet ideellt arbetande uppgick till 1 667 000 personer. Det ideella arbetet motsvarade knappt 60 000 heltidsarbetande. Heltidsanställda och ideellt arbetande uppgick således till totalt 125 000 heltidsarbetande personer. Vidare uppgick det totala antalet medlemskap i ideella föreningar till knappt 23 miljoner (statistik från undersökningen organisationers ekonomi). Den kategori av ideella organisationer som hade flest medlemmar var rekreation och kultur som totalt samlade 7,4 miljoner medlemmar . Vidare hade bransch- och yrkesorganisationer samt fackföreningar många medlemmar, totalt 4 miljoner, organisationer inom opinionsbildning och politik 3,8 miljoner medlemmar och organisationer inom social trygghet 3,7 miljoner medlemmar (statistik från undersökningen organisationers ekonomi). Partsgemensamt forum utgör en plattform för dialog på nationell nivå mellan regeringen och 6 Uppgifterna är hämtade från registerbaserad arbetsmarknadsstatistik (RAMS). 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 det civila samhällets organisationer. Ett syfte med forumet är att följa upp och utveckla politiken för det civila samhället. har haft i uppdrag att genomföra Partsgemensamt forum för dialog mellan regeringen och det civila samhället. I partsgemensamt forum ingår representanter från ett femtontal idéburna organisationer från olika områden. Vidare inbjuds Kommuner och Landsting (SKL) att delta. träffades det partsgemensamma forumet fyra gånger. För varje möte fanns det ett övergripande tema. Bland annat behandlades det civila samhällets oberoende och självständighet och det civila samhällets ekonomi. Myndighetsstöd för frågor om det civila samhället har fått i uppdrag att utgöra ett myndighetsstöd för politiken för det civila samhället. Myndigheten ska säkerställa att kontinuerlig uppföljning, kunskapsspridning och analys genomförs. Utöver ovan nämnda möten i Partsgemensamt forum har anordnat konferensen för det civila samhället. Konferensen vände sig till företrädare för det civila samhället samt till politiker och tjänstemän från offentlig sektor. har vidare spridit kod för idéburna organisationers medverkan i beslutsprocesser (Code of Good Practice on Civil Participation). Som en del i uppdraget att genomföra Partsgemensamt forum har tagit fram rapporten , självständighet och långsiktiga förutsättningar – en uppföljning med ideella föreningar i fokus (2013). Uppföljningen bygger på en enkätundersökning som skickades till ett representativt urval av idéburna organisationer. Uppföljningen visar bl.a. att föreningar som får bidrag eller har uppdrag från den offentliga sektorn upplever att de kan bevara sin självständiga och oberoende roll som röstbärare i relation till stat och kommun. Undersökningen visar vidare att de allra flesta föreningar upplever att de ekonomiskt klarar av att driva sin kärnverksamhet, men att resurserna inte medger utveckling av verksamheten. startade , utifrån sitt uppdrag om det civila samhället, en tankesmedja kring politiken för det civila samhället. Tjänstemän och politiker från kommuner och regionförbund samlas för att utveckla 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 samarbetet med ideella föreningar. Kunskap, kännedom, förankring och goda exempel är viktiga delar i tankesmedjans verksamhet. Vidare har gjort en utlysning av bidrag till studier om det civila samhället. I utlysningen pekas på behovet av studier med inriktning på verksamheternas praktik och samspelet mellan offentligt och civilt samhälle. Överenskommelser med idéburna organisationer slöts en överenskommelse mellan regeringen, idéburna organisationer inom det sociala området och Kommuner och Landsting. Överenskommelsen syftar till att tydliggöra de idéburna organisationernas roll inom det sociala området och möjliggöra för dessa att konkurrera på likvärdiga villkor med andra aktörer som är verksamma på området (dnr IJ2008/2110). 2013 hade omkring 70 idéburna organisationer anslutit sig till överenskommelsen. Enligt överenskommelsen har varje part åtaganden och ska vidta åtgärder, vilka följs upp kontinuerligt av en gemensam arbetsgrupp som består av de tre parterna. anordnades den fjärde årliga uppföljningskonferensen där parterna redovisade hur åtgärderna i överenskommelsen genomförts. Regeringen har också undertecknat en överenskommelse med SKL och idéburna organisationer inom integrationsområdet. Syftet med överenskommelsen är att förtydliga relationen mellan staten, kommunerna, landstingen/regionerna och de idéburna organisationerna i arbetet med nyanländas etablering och integration och att utveckla former och metoder för att de idéburna organisationerna bättre ska kunna medverka i detta arbete. Överenskommelsen inom integrationsområdet bygger på samma principer som överenskommelsen inom det sociala området och innehåller åtaganden och åtgärder som följs upp av parterna. Till överenskommelsen inom integrationsområdet har cirka 40 nationella organisationer anslutit sig, däribland ett flertal paraplyorganisationer. har en partsgemensam styrgrupp genomfört två regionala konferenser i och . genomfördes en årlig uppföljningskonferens där samtliga parter redovisade sina åtgärdsprogram. Som en del av uppföljningen av överenskommelsen inleddes i en studie om somaliska flyktingars återförening som ska redovisas 2014. Det civila samhällets betydelse inom kulturområdet är stor och det sker en omfattande samverkan med olika organisationer. I och med kultursamverkansmodellen, som trädde i kraft och som inbegriper 20 län, har det civila samhället getts ytterligare möjligheter att påverka kulturpolitiken. Detta då framtagandet av de regionala kulturplanerna ska ske i samråd med bl.a. det civila samhället (se avsnitt 4.4.2). Antalet medlemmar i organisationer inriktade på kultur och konst uppgick till ca 1,6 miljoner (Det civila samhället 2010, SCB 2012). Flertalet av de ideella organisationer som organiserar ideellt arbete på kulturområdet är medlemmar i paraplyorganisationen . Detta framgår bl.a. av den förstudie som Myndigheten för kulturanalys (Ideellt arbete i kultursektorn) har tagit fram . Regeringen har gett i uppdrag åt att –2014, i samverkan med idrottsrörelsen, genomföra läsfrämjande verksamhet för pojkar och flickor (dnr Ku2013/1293). Vidare är satsningen Hus med historia, som omfattade , ett exempel på hur det ideella engagemanget för kulturmiljön kan stärkas (se avsnitt 10.4). Statligt stöd till det civila samhällets organisationer Inom flertalet politikområden finns statsbidrag som riktas till det civila samhällets organisationer. I området politiken för det civila samhället ingår stöd till idrotten, bidrag till allmänna samlingslokaler, bidrag för kvinnors organisering, stöd till friluftsorganisationer samt bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer. I avsnitten 16.4 respektive 16.5 redogörs närmare för stödet till idrotten och bidraget till friluftsorganisationerna. samlingslokaldelegation fördelade totalt som investeringsbidrag ur anslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler. Totalt inkom 263 ansökningar som tillsammans uppgick till . Sammanlagt 69 föreningar med projekt spridda över hela landet beviljades bidrag. Vid fördelningen prioriterades åtgärder för att förbättra tillgängligheten, energibesparande åtgärder och olika standardhöjande samlingslokaldelegation fördelade vidare i bidrag till 13 projekt för utveckling av ungdomsverksamhet i allmänna samlingslokaler 2012. Vidare fördelades som bidrag till samlingslokalhållande föreningars riksorganisationer. fördelade i statsbidrag för kvinnors organisering. Av dessa medel utbetalades som organisations- eller etableringsbidrag och som verksamhetsbidrag. Det inkom totalt 69 ansökningar om organisationsbidrag och etableringsbidrag, varav 50 ansökningar beviljades. Vidare inkom 61 ansökningar om projektbidrag, varav 31 beviljades. har i uppdrag att lämna en sammanfattande redogörelse för vissa av de bidrag som myndigheten hanterar. Redogörelsen omfattar bl.a. statsbidrag för kvinnors organisering, bidrag till jämställdhetsprojekt och bidrag till verksamheter mot rasism och liknande former av intolerans. Rapporten innehåller uppgifter om hur bidragen har använts. I och effekter – Återredovisning av statsbidrag till ideella organisationer 2013 (dnr U2013/3763) redovisas hur ett antal av de bidrag, som myndigheten hanterar har använts och vilka effekter bidragen har fått i förhållande till syftet. I rapporten konstateras att organisationer som fått organisationsbidrag ofta beskriver resultaten i termer av aktiviteter eller prestationer i form av löpande verksamhet och projekt samt förutsättningar i form av bemanning, kompetens och resurser. Projektstöden kan bidra till att nå nya målgrupper, pröva nya metoder, ta fram kunskap eller till att etablera ny samverkan. I rapporten ges även konkreta exempel på vad bidragen använts till. Projektbidrag för kvinnors organisering har bland annat använts för ett mentorsprogram för unga kvinnor i syfte att öka andelen kvinnliga chefer i näringslivet och för ett karriär- och entreprenörsnätverk som verkar för att synliggöra osynliga möjligheter på arbetsmarknaden och i samhället. Vidare har fördelat i stöd till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer . Stödet fördelades till samtliga åtta riksdagspartier. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Engagemangsguider för ökad delaktighet Syftet med stödet till engagemangsguider är att genom uppsökande verksamhet stimulera boende i områden med lägre organisationsgrad, särskilt ungdomar och kvinnor, till kontakter med det civila samhällets organisationer inom skilda verksamhetsområden. har fördelat för stöd till engagemangsguider. Elva projekt har fokus på kvinnor och flickor och fem projekt på (dnr U2013/2079). göra en utvärdering av satsningen. Denna redovisas (dnr U2012/7090). Stöd till arbete mot diskriminering i den egna organisationen och jämställdhetsprojekt fördelade till nio organisationer för att arbeta mot diskriminering och för jämställdhet i den egna verksamheten (dnr U2013/2076). Totalt inkom 24 ansökningar om projektbidrag. fördelade också i statsbidrag till jämställdhetsprojekt. Det inkom 66 ansökningar, varav 17 beviljades för ändamålen makt och inflytande, ekonomisk jämställdhet, obetalt hem- och omsorgsarbete samt mäns våld mot kvinnor och kroppslig integritet. har därtill fördelat i statsbidrag för verkamheter i de nationella minoriteternas organisationer för jämställdhet mellan kvinnor och män och mot diskriminering. Nio projekt inom dessa verksamheter har beviljats stöd. Forskning och statistik om det civila samhället Forskningsprogrammet om det civila samhället inrättades 2009 och hanteras av . Inom ramen för forskningsprogrammet pågår 15 forskningsprojekt. Projekten är bl.a. inriktade på organisering i kulturliv, gränsen mellan civilsamhälle och privatliv, kvinnor och skapandet av det civila samhället, digitala medier och civilsamhälleliga nätverk och betydelsen av informella nätverk i det civila samhället. har inom ramen för uppdraget i rapporten står forskningen om civilsamhället? – En internationell översikt (rapportserie 2012:04) redovisat en översikt av forskningsläget med syfte att kartlägga inom vilka områden forskning bedrivs, men också inom vilka områden mer forskning behövs. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 En första utlysning av medel till forskning inom identifierade behovsområden genomfördes . Fyra projekt beviljades medel. Projekten är bl.a. inriktade på ideella organisationers roll i välfärdssamhället och en jämförande populationsstudie av organiserade intressen i det civila samhället i . I utlysning av medel för forskning om det civila samhället lyfts särskilt fram frågor som gäller hur det kollektiva agerandet på medborgarnas egna initiativ ser ut, medborgarnas motiv för att organisera sig, strukturella orsaker till att det civila samhället växer fram och förändras samt hur civilsamhället och övriga samhällssfärer påverkar varandra. har i syfte att sprida forskningsresultat när det gäller forskning om det civila samhället samarbetat med organisationen arena. genomförde Ideell arena konferensen 2013. SCB redovisade en andra rapport med statistik om det civila samhället. I rapporten Det civila samhället 2010 – ett regeringsuppdrag med undersökningar från finns statistik om organisationernas ekonomi som i enlighet med uppdraget anpassats till FN:s statistiksystem för satelliträkenskaper om ideella organisationer, International Classification of () för att bättre beskriva det civila samhället. Enligt de avgränsningar som gjorts fanns det 2010 i SCBs företagsdatabas cirka 77 000 ekonomiskt aktiva organisationer som anses tillhöra det civila samhället. De totala intäkterna uppgick till och de totala kostnaderna till . tog tillsammans med idéburna organisationer fram en kod för främjande av idéburna organisationers medverkan i offentliga beslutsprocesser, Code of Good Practice on Civil Participation. har , som tidigare nämnts, spritt information om koden via föreläsningar och seminarier till idéburna organisationer och offentliga aktörer. En politik för det civila samhället Fyra av fem av personer i är med i en eller flera föreningar. Det omfattande deltagandet i ideella föreningar ger människor möjligheter att påverka såväl sin egen situation som samhället i stort. Genom beslut om politiken för det civila samhället har förutsättningar skapats för en helhetssyn på det civila samhället och dess villkor. Det civila samhället lyfts därmed fram som en egen sektor, vid sidan av den offentliga sektorn, näringslivet och det enskilda hushållet. SCB har som ambition att fortsätta utveckla statistiken om det civila samhället, vilket möjliggörs genom regeringens satsning på denna statistik. Det kan finnas anledning att använda denna statistik för fördjupad analys och jämförelser mellan områden inom det civila samhället samt att ge statistiken en vidare spridning. Regeringen anser att de områden, som särskilt pekats ut i och utlysningar, är av stort intresse för det civila samhällets utveckling. Som nämnts tidigare genomfördes konferensen 2013 som hade civilsamhällets praktik och forskningens avtryck som tema. Genom konferensen kunde den samhällsvetenskapliga forskning som finns om civilsamhället tas in i organisationernas egna strategiska diskussioner. Regeringen anser att sådana konferenser bidrar till det civila samhällets utveckling genom att forskningen och dess resultat används aktivt och att det förs dialog mellan forskare och praktiker Av särskild betydelse för utvecklingen av det civila samhällets organisationer är också den dialog som sker genom de sakområdesinriktade dialogprocesserna. slöts som nämnts en överenskommelse mellan regeringen, idéburna organisationer inom det sociala området och Kommuner och Landsting (SKL), som syftar till att stärka de idéburna organisationernas roll inom det sociala området. Överenskommelsen har funnits och dess principer följs upp av parterna, främst inom ramen för den gemensamma arbetsgruppens arbete. Regeringen har genomfört flera insatser för att förverkliga överenskommelsens intentioner, bl.a. har fått i uppdrag att genom rådgivning och utbildning främja tillväxt och nyföretagande av idéburet företagande inom vård och social omsorg (dnr S2013/792). Regeringen har även beslutat bidra med medel för att främja samverkan mellan och ideella organisationer (dnr S2013/1186). För att en mångfald utförare ska kunna växa fram i hela landet är det av stor betydelse att insatser vidtas även för att stimulera framväxten av lokala och regionala överenskommelser. Regeringen avser därför att utveckla sin dialog med myndigheter som arbetar med idéburna organisationer inom det sociala området. Vidare genomförs en enkätstudie som belyser överenskommelsens roll i statsförvaltningen. En utmaning för överenskommelsen på integrationsområdet framöver är att fortsätta sprida överenskommelsen som verktyg och följa upp hur den fungerar i praktiken för nyanländas etablering och integration. De idéburna organisationernas samverkan inom integrationsområdet är under utveckling på såväl nationell som regional och lokal nivå. Det civila samhället är välfärdssamhällets grund. Människors deltagande i gemenskaper och ideella organisationer skapar mening, delaktighet och utveckling. Vidare stärker de ideella organisationerna demokratin genom sin roll som röstbärare och opinionsbildare. Det civila samhällets organisationer har en viktig och växande roll som utförare av offentligt finansierade tjänster. Det är en utveckling som regeringen bejakar. En större mångfald av utförare av tjänster inom det sociala området tar vara på människors engagemang och förmåga som det bidrar till att tillgodose behoven av valfrihet och kvalitet inom välfärden. har i uppdrag att utgöra myndighetsstöd för politiken för det civila samhället och svarar för att uppföljning, kunskapsspridning och analys genomförs. Regeringen bedömer att bör byta namn, så att myndighetens benämning tydliggör att myndigheten inte bara har till uppgift att utgöra myndighetsstöd för ungdomspolitiken utan även för politiken för det civila samhället. Regeringens överenskommelse med idéburna organisationer inom det sociala området och SKL har utgjort en viktig plattform för 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 att förbättra de idéburna organisationernas förutsättningar att erbjuda offentligt finansierade välfärdstjänster. Regeringen anser att utvecklingen av utförare inom den idéburna sektorn ytterligare kan stärkas genom framväxten av lokala överenskommelser. Regeringen ser därför behov av att samordna arbetet och stödja insatser som stimulerar framväxten av sådana överenskommelser och anser att totalt bör avsättas för detta ändamål. Regeringen föreslår därför att anslaget 13:6 Insatser för den ideella sektorn ökas med 2014 och beräknar att anslaget ökas med samma belopp permanent . Avsikten är att insatserna även ska finansieras med genom de inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg uppförda anslagen 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. och 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård. Även regeringens överenskommelse med idéburna organisationer inom integrationsområdet och SKL behöver följas upp och utvecklas. Forskningsprogrammet om det civila samhället fortsätter. gjorde en utlysning gällande forskning om det civila samhället. Angelägna frågor som utlysningen avser rör hur det organiserade kollektiva agerandet ser ut, medborgarnas motiv för att organisera sig och strukturella orsaker till att det civila samhället växer fram och förändras. avser att göra en ny utlysning gällande forskning om det civila samhället . ansvarar för att fördela stöd för studier om det civila samhället utifrån identifierade behov. har utlyst för studier om bl.a. det civila samhällets praktik och samspelet mellan offentligt och civilt samhälle. SCB har på regeringens uppdrag tagit fram statistik om det civila samhället. Statistiken redovisas i Det civila samhället 2010 – ett regeringsuppdrag med undersökningar från (SCB 2012). I rapporten redovisas bl.a. förbättrad statistik om de ideella organisationernas ekonomi och hur många som är heltidsanställda inom det civila samhällets organisationer. har i uppdrag att ansvara för att det finns kunskap om det civila samhällets villkor, sammansättning och utveckling och att sprida denna kunskap. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 viktigt att inom ramen för detta kunskapsuppdrag analyserar statistik om det civila samhället samt sprider statistiken och analyserna till lokal, regional och central nivå. Regeringen föreslår att reglerna om undantag från skatt för stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund som har ett allmännyttigt ändamål ska reformeras. Syftet är att inkomstskattereglerna ska bli bättre anpassade till dagens samhälle och att den ideella sektorns arbete ska underlättas. De nya reglerna ska bl.a. möjliggöra att stiftelser som främjar kultur, miljö och idrott ska kunna bli inskränkt skatteskyldiga, dvs. bli skatteskyldiga endast för vissa inkomster. De nya reglerna föreslås träda i kraft (se även avsnitt 6.14 inom utg.omr. 3 Skatt, tull och exekution). Resultatredovisningen görs med utgångspunkt i målen för den statliga idrottspolitiken som beslutat (prop. 2008/09:126, bet. 2008/09:KrU8, rskr. 2008/09:243). Mål och syfte med statsbidraget är att ge möjligheter för flickor och pojkar, kvinnor och män att motionera och idrotta för att främja en god folkhälsa, att stödja en fri och självständig idrottsrörelse samt att ge flickor och pojkar, kvinnor och män positiva upplevelser av idrott som underhållning. Stöd till barn och ungdomar ska lämnas till verksamhet som bedrivs ur ett barnrättsperspektiv. Stöd kan även lämnas till sådan verksamhet som stärker idrottsutövares internationella konkurrenskraft. Bedömningen av resultat inom idrottsområdet utgår bland annat från: –fördelat bidrag till , –redovisad statistik om deltagande barn och ungdomar, –rapporter från . Idrottsrörelsen har en betydelsefull roll i vårt samhälle. Antalet medlemmar i åldern 7–är ca 3,2 miljoner varav flickor och kvinnor och pojkar och män. Ungefär 2,4 miljoner är aktiva medlemmar. Antalet elitidrottare uppskattas till ca 7 000. uppgick statens stöd till idrotten till . Bidraget till idrottsrörelsens barn- och ungdomsverksamhet i form av lokalt aktivitetsstöd uppgick till vilket var i nivå med .