prop · H1031d20 · 2013-09-18 00:00:00 — gjorts för 218 100 utrikes födda deltagare för att de skulle få stöd i svenska språket. bedriver studie-, bildnings- och utbildningsverksamhet och utbildar ledare för idrottens behov. 2012 beviljades för denna verksamhet. Av medlen har fördelat till de olika distrikten samt enligt särskilda fördelningskriterier. är även huvudman för . Totalt arrangerade 112 278 arrangemang jämfört med 105 719 . Antalet deltagare uppgick till 916 269 personer. beslutades om en ny bidragsmodell för fördelning av statsanslaget till distrikten som gäller . Specialpedagogiskt stöd i folkbildningen beviljade Specialpedagogiska skolmyndigheten 114 ansökningar om särskilt utbildningsstöd från folkhögskolor. Av beviljade bidrag om totalt avsåg bidrag till stödpersoner och andra särskilda utbildningsinsatser. De särskilda utbildningsinsatserna gällde bland annat teckenspråkstolk, kursstödjare och stöd för teknisk utrustning. I genomsnitt kunde 4 760 deltagare per termin studera med hjälp av stödpersoner. Den största gruppen var deltagare med neuropsykiatrisk funktionsnedsättning, som utgjorde av det totala antalet deltagarveckor. Utbildning till tolk för döva, dövblinda och hörselskadade Utbildning till tolk för döva, dövblinda och hörselskadade personer bedrivs inom folkhögskolan med särskilt statligt stöd. Antalet årsstudieplatser uppgick till 311 jämfört med 314 . Vidare fanns sju årsstudieplatser vid den ettåriga komprimerade skrivtolkutbildningen vid . Totalt slutförde 48 tolkar för döva, dövblinda och hörselskadade personer sin utbildning jämfört med 51 . Verksamheten med kontakttolkutbildning syftar till att utbilda tolkar i invandrar- och minoritetsspråk, s.k. kontakttolkar. Utbildningarna bedrivs på folkhögskolor och i 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Utbildningarna vid folkhögskolor bedrivs som ettåriga sammanhållna grundutbildningar på halvtid eller som tvååriga distansutbildningar på kvartsfart. studerade 167 personer på den sammanhållna grundutbildningen till kontakttolk. Av dessa var 109 kvinnor () och 58 män (). Vidare fick 68 personer utbildningsbevis från kontakttolkutbildning . genomfördes 35 korta kurser i syfte att öka andelen auktoriserade tolkar och kompetensutveckla redan verksamma kontakttolkar. Uppgiften att pröva frågor om statsbidrag till tolkutbildningar samt att utöva tillsyn och granska tolkutbildningarnas kvalitet flyttades från vid till Myndigheten för . Folkhögskolor och studieförbund har en viktig plats i det livslånga lärandet. Verksamheten, som uppvisar en betydande bredd vad gäller innehåll och upplägg, har också en stor geografisk spridning. Genom folkbildningen stimuleras människor till personlig utveckling, meningsfull fritid och ökat engagemang för att delta i samhällsutvecklingen och kulturlivet. Vidare bidrar folkbildningen till höjd utbildnings- och bildningsnivå. Regeringen bedömer att folkbildningen uppnår de syften som formulerats som folkbildningen når en mycket bred målgrupp och dessutom förmår stödja grupper med särskilda behov som funktionsnedsatta och utrikes födda deltagare. Folkhögskolorna har fått ökad betydelse i förhållande till arbetsmarknaden. Folkhögskolorna genomför yrkesutbildningar inom ramen för de ordinarie kurserna, varav de flesta är eftergymnasiala. Ett mindre antal yrkesutbildningar genomförs även på gymnasial nivå som personlig assistent och turistguide. Vidare har folkhögskolorna fått stor betydelse när det gäller att motivera ungdomar till fortsatt utbildning. Arbetslösa ungdomar som varken har grundläggande högskolebehörighet eller gymnasieexamen erbjuds studiemotiverande folkhögskolekurs. Satsningen på studiemotiverande folkhögskolekurs, som bygger på ett samarbete mellan Arbetsförmedlingen och samt mellan Arbetsförmedlingen lokalt och folkhögskolorna har pågått . De studiemotiverande kurserna fortsätter även och gäller även personer och som är inskrivna i jobb- och utvecklingsgarantin. Enligt (Studiemotiverande folkhögskolekurs 2012, 2013) har deltagarna överlag varit nöjda med kursen. har av deltagarna motiverats till fortsatta studier. Av deltagarna tyckte att kursen hade skapat förväntan på att utbildning är en väg till jobb och kände sig bättre rustade för fortsatta studier. av deltagarna ansåg att de fått bättre självförtroende och skulle rekommendera sina vänner att delta i en studiemotiverande folkhögskolekurs. En översyn av folkhögskollärarexamen har genomförts och bereds nu inom . () fick i uppdrag att ta fram statistik om det civila samhället (dnr IJ2010/139). Som ett led i detta arbete har SCB gjort en fördjupning inom folkbildningens område. Denna redovisas i publikationen Det civila samhället 2010 – ett regeringsuppdrag med undersökningar från (, 2012). Fördjupningen ger en samlad bild av folkbildningen vad gäller ekonomi, personal och deltagare. Den statistik som redovisas i publikationen utgör tillsammans med betänkande ett underlag för regeringens bedömningar avseende det fortsatta statliga stödet till folkbildningen. Det särskilda utbildningsstödet har 2012 täckt av folkhögskolornas kostnader för stödpersoner. Det är en något högre kostnadstäckning i jämförelse med föregående år, men i kontakter med Specialpedagogiska skolmyndigheten har folkhögskolorna uppgett att det innebär stora problem att en del av ansvaret för finansieringen av stödpersoner lämnas till folkhögskolorna. Det får konsekvenser för deras möjligheter att erbjuda utbildning till personer med funktionsnedsättning. Det finns därför behov av en viss förstärkning av stödet för att kunna tillgodose behoven hos deltagare med funktionsnedsättning. För att möjliggöra att teckenspråktolkutbildning m.m. ska kunna bedrivas som tolkutbildning på högskolenivå har i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1 utg. omr. 17, bet. 2011/12:KrU1, rskr. 2011/12:77) medel förts från anslaget 14:2 Bidrag till tolkutbildning och teckenspråkstolkutbildning, som tidigare fanns inom utgiftsområde 17, till utgiftsområde 16. I syfte att bl.a. öka teckenspråktolkutbildningens forskningsanknytning har regeringen fördelat ett bidrag till för att genomföra ett kandidatprogram i teckenspråk och tolkning som påbörjas . Folkhögskolor bör även fortsättningsvis kunna anordna utbildningar av tolkar med stöd av anslaget. Kontakttolkutbildningen har utvecklats till en sammanhållen grundutbildning som omfattar två terminer. Genom att förkunskapskrav och såväl skriftliga realiaprov som muntliga tolkningsprov har införts har kvaliteten på utbildningen ökat. Folkbildningen är med sin pedagogiska inriktning och särart en viktig del av utbildningsväsendet och en viktig aktör för att höja kunskapsnivån i samhället. Genom dess idé- mässiga grund och dess organisatoriska självständighet skapar den möjligheter för människor att växa och utvecklas samt att kunna ta sig vidare från en utsatt situation. Folkbildningen har därmed en viktig roll att verka mot utanförskap och för demokrati och delaktighet. Regeringen sätter värde på den frihet under ansvar som folkhögskolorna och studieförbunden har att forma utbildningar och verksamheter. Statens bidrag till folkbildningen är därmed omfattande. lämnade sitt slutbetänkande Folkbildningens samhällsvärden – En ny modell för statlig utvärdering (SOU 2012:72). I betänkandet föreslås att de fyra syften som gäller för statens stöd till folkbildningen bör behållas i sin nuvarande form medan de preciserade verksamhetsområdena bör tas bort. Vidare pekas på behovet av utvärdering för att säkerställa att folkbildningens verksamhet uppfyller de syften som finns för det statliga bidraget till folkbildningen. Utredaren föreslår en ny modell för statlig utvärdering av folkbildningen, bl.a. mot bakgrund av synpunkter från 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 granskning av studieförbundens verksamhet (RiR 2011: 12). Med hänsyn till det omfattande statliga stödet till folkbildningen föreslås en regelbunden och oberoende utvärdering. Betänkandet har remissbehandlats. Regeringen bereder betänkandets förslag och förbereder olika initiativ. Som ett led i detta planerar regeringen att ge Myndigheten för kulturanalys ett uppdrag att utvärdera kulturverksamhet inom folkbildningen. Möjligheten att involvera andra statliga myndigheter i utvärderingen av folkbildningen kommer också att beredas. har genomfört en översyn av folkhögskollärarexamen. Översynen har avsett folkhögskolornas behov av lärarkompetens och om det inom ramen för nuvarande folkhögskollärarexamen eller övriga lärarexamina finns behov som inte är tillgodosedda. Frågan bereds inom . har antalet platser på studiemotiverande folkhögskolekurser utökats från 4 000 till 8 000. Det är angeläget att ungdomar som gått sådana kurser kan erbjudas utbildning på folkhögskolans allmänna kurser direkt efter att de slutfört studiemotiverande kurser, så att deras studiemotivation kan tas till vara. Antalet årsplatser på folkhögskolans allmänna kurser utökades med 1 000 platser och regeringen föreslår, i enlighet med vad som aviserades i budgetpropositionen , att medel för en sådan utökning avsätts även . Regeringen avser även att låta utvärdera den satsning på studiemotiverande kurser inom folkhögskolan som infördes . Regeringen anser att det finns behov av fler målgruppsanpassade insatser för nyanlända invandrare, särskilt personer med en kort utbildningsbakgrund. Därför bör folkhögskolor få möjlighet att ta fram särskilt utformade utbildningar för målgruppen. Det kan t.ex. handla om sammanhållna utbildningar som omfattar såväl träning i svenska språket som orienterande och arbetsförberedande insatser. (U 2011:05, dir. 2011:81) ska redovisa sitt betänkande om hur mål- och individanpassning av utbildningen i svenska språket för vuxna invandrare kan förbättras, så att den bättre svarar mot individens mål, behov och yrkesval. Strukturen när det gäller utbildningen i svenska språket för vuxna invandrare kan därför komma att förändras. I avvaktan på resultatet av 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 utredningens resultat vill regeringen redan nu öppna upp för folkhögskolor att ta fram målanpassade utbildningar för nyanlända invandrare. Regeringen avser därför göra det möjligt för Arbetsförmedlingen att köpa utbildningar från folkhögskolor för nyanlända invandrare inom ramen för myndighetens etableringsuppdrag. Avsikten är att Arbetsförmedlingen för detta ändamål, inom ramen för anvisade medel, ska få möjlighet att använda högst 2014. Vidare beräknas att Arbetsförmedlingen ska få använda högst 60 miljoner 2015 och respektive 2017 för dessa utbildningar (se utg.omr. 13 Integration och jämställdhet, avsnitt 3.5). Statsbidrag för särskilt utbildningsstöd lämnas till folkhögskolor för kostnader för särskilt utbildningsstöd som erbjuds studerande med funktionsnedsättningar. Bidraget fördelas av Specialpedagogiska skolmyndigheten. I syfte att förbättra folkhögskolornas möjligheter att underlätta studier för personer med funktionsnedsättning föreslår regeringen att ytterligare avsätts för särskilt utbildningsstöd samt beräknar ytterligare och ytterligare för detta ändamål (se utg.omr. 16 Utbildning och universitetsforskning, avsnitt 2.1.1.74). Regeringen har inom ramen för det inom utg.omr. 16 Utbildning och universitetsforskning uppsatta anslaget 2:70 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m. tilldelat medel för att ska anordna ett kandidatprogram i teckenspråk och tolkning. Regeringen avser att göra det även fortsättningsvis inom ramen för nämnda anslag. Kandidatprogrammet har finansierats genom att det särskilda bidraget till teckenspråktolkutbildning vid folkhögskolor har minskats 2013 och bidraget kommer att minskas även fortsättningsvis. fördelar statligt verksamhetsstöd för idrottens studie-, bildnings- och utbildningsverksamhet. Eftersom därmed har en förvaltningsuppgift bör SISU:s uppgift att fördela verksamhetsstöd regleras i lag. Regeringen avser att i en särskild proposition föreslå att SISU:s uppgift att fördela statsbidrag till idrottens bildningsverksamhet ska tas in i lagen (1976:1046) om överlämnande av förvaltnings- utgifter inom verksamhetsområde. Regeringen avser att till lämna en litteraturpolitisk proposition. Det läsfrämjande arbetet har sedan folkbildningens uppkomst varit centralt i verksamheten. och folkhögskolor genomför betydande insatser inom det litteratur- och läsfrämjande området. Av det statliga stödet till folkbildningen bör därför destineras för planerad läsfrämjande verksamhet. Medlen ska fördelas av i enlighet med förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen. Regeringen kommer i den fortsatta beredningen av förslaget att samråda med de berörda aktörerna. 17.6.1 14:1 Bidrag till folkbildningen 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 3 564 840 tkr prisnivå. 3Motsvarar 3 564 840 tkr prisnivå. 4Motsvarar 3 564 840 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till folkbildningen. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till Föreningen i samt för utgifter för statsbidrag i form av det särskilda verksamhetsstödet till . Vidare får anslaget användas för utgifter för utvärdering av folkbildningen. I förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen finns bestämmelser om statsbidrag till folkbildningen. Tabell 17.4 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 14:1 Bidrag till folkbildningen Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Vissa anslag minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförts i statsförvaltningen. har folkhögskolans allmänna kurser utökats med 1 000 årsplatser för att de ungdomar som har gått folkhögskolornas studiemotiverande kurser ska kunna fortsätta utbildning på allmän kurs. För att möjliggöra denna utökning av antalet årsplatser ökades anslaget därför med . Anslaget bör ligga på samma nivå 2014 för att allmän kurs ska kunna ha ett utökat antal årsplatser även 2014. Regeringen föreslår att 3 anvisas under anslaget 14:1 Bidrag till folkbildningen . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till 3 , 3 respektive 3 . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 17.6.214:2 Bidrag till kontakttolkutbildning 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 16 777 tkr prisnivå. 3Motsvarar 16 776 tkr prisnivå. 4Motsvarar 16 777 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kontakttolkutbildning. Anslaget får i begränsad omfattning även användas för utgifter för utvecklingsinsatser. I förordningen (2012:140) om statsbidrag för viss utbildning som rör tolkning och teckenspråk finns bestämmelser om bidrag till kontakttolkutbildning. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 17.6 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 14:2 Bidrag till kontakttolkutbildning Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Vissa anslag minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförts i statsförvaltningen Regeringen bedömer att anslaget 14:2 Bidrag till kontakttolkutbildning bör ligga på motsvarande nivå jämfört med innevarande år. Anslaget bör sänkas i någon mån genom att ett avdrag görs för finansiering av statens gemensamma e-förvaltning. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 14:2 Bidrag till kontakttolkutbildning . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 18 Tillsyn över spelmarknaden Området omfattar frågor om tillsyn och reglering av spelmarknaden. Lotteriinspektionen är förvaltningsmyndighet på spel- och lotteriområdet. Myndighetens uppgifter innefattar bl.a. tillståndsgivning och typgodkännande samt tillsyn och kontroll av spelmarknaden. Resultatredovisningen görs i förhållande till det mål för spelpolitiken som beslutat om (prop. 2002/03:93, bet. 2002/03:KrU8, rskr. 2002/03:212). Målet är en sund och säker spelmarknad där sociala skyddsintressen och efterfrågan på spel tillgodoses under kontrollerade former. Överskottet från spel bör värnas och alltjämt vara förbehållet det allmänna eller allmännyttiga ändamål, dvs. föreningslivet, hästsporten och staten. beräknas den reglerade svenska spelmarknaden ha omsatt brutto. Det är en minskning med ca jämfört med . I tabell 18.1 redovisas spelmarknadens bruttoomsättning uppdelat på olika spelanordnare. Tabell 18.1 Spelmarknadens bruttoomsättning Källa: Lotteriinspektionen. –2012 har bruttoomsättningen ökat . I denna beräkning ingår bruttoomsättningen för samtliga spelformer med undantag för AB Svenska Spels () internetpoker och Casino Cosmopols verksamhet. För internetpoker redovisas den s.k. pokerraken, dvs. den avgift bolaget tar ut av spelarna, och för Casino Cosmopol redovisas nettoomsättningen, dvs. omsättningen efter utbetalda vinster. En uppskattning av bruttoomsättningen är i sistnämnda fall svår att göra då olika spelformer inom kasinot har olika vinståterbetalningsprocent. Sammanfattningsvis är bruttoomsättningen på den reglerade svenska spelmarknaden således betydligt högre än vad som redovisats ovan. Omsättningen efter utbetalda vinster var sammanlagt . I genomsnitt använder svenska folket av sin disponibla inkomst till spel, räknat på omsättningen före utbetalda vinster. Om i stället omsättningen efter utbetalda vinster 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 används blir andelen i genomsnitt en procent av inkomsten. I tabell 18.2 redovisas olika spelanordnares marknadsandelar. omsättning och har uppskattningsvis en procent av spelmarknaden. I tabell 18.3 redovisas de tolv spelformerna med störst omsättning 2012. Tabell 18.2 Marknadsandelar av nettoomsättningen Källa: Lotteriinspektionen. har, jämfört med , ökat uppgick till ca . Totalt sett är pokerraken avsevärt mindre än föregående år. Nettoomsättningen för Casino Cosmopol uppgick efter utbetalda vinster till ca . Svenska Spels omsättning av spel via internet, inklusive pokerraken, uppgick till ca eller av bolagets totala omsättning. AB Trav och Galopps (ATG) bruttoomsättning minskade 2012 och uppgick till ca att jämföra med ca föregående år. Spelformen V75 är fortfarande bolagets största produkt med en bruttoomsättning på . Försäljningen via internet fortsätter att öka och uppgick till av den totala omsättningen. Det traditionella banspelandet och ombudsspelet fortsätter att minska. har ATG betalat ca i lotteriskatt. När vinster och lotteriskatt betalats samt driftkostnaden täckts går överskottet från bolagets verksamhet tillbaka till hästnäringen. tilldelades hästsporten ca . Vidare erhöll Hästnäringens nationella stiftelse . internet fortsatte att öka. De privata företag som bedriver restaurang- kasinospel har haft en minskad Tabell 18.3 De omsättningsmässigt största spelformerna V64/V65/V86 Källa: Lotteriinspektionen. Av spelmarknadens aktörer med tillstånd har , , Folkspel, Miljonlotteriet och Kombispel erbjudit spel över internet. Den sammanlagda försäljningen över internet uppskattas uppgå till , vilket motsvarar av den totala bruttoomsättningen på den reglerade svenska spelmarknaden. Utöver den reglerade marknaden förekommer spel på utländska webbplatser. Marknadsandelen för bolag utan tillstånd i är av den totala kända spelmarknaden enligt , vilket motsvarar ca . Uppgifterna baseras på omfattande undersökningar av spelvanor och omvärldsanalys. Utvecklingen på spelmarknaden visar på viss förskjutning från traditionellt spel till spel över internet och från reglerade spelbolag till oreglerade. Reglerade bolag står dock alltjämt för av den totala spelmarknaden och tillväxten för oreglerade bolag uppskattas till 1–för . Många länder i inför nya regelverk på spelområdet. Syftet är bl.a. att återta initiativet på den egna spelmarknaden. Flera länder inom EU har infört blockeringar av IP-adresser och betal- ningar till spelbolag för att försöka stänga ute aktörer som saknar tillstånd. De senaste avgörandena från har bekräftat att medlemsstaterna har ett betydande utrymme att själva reglera spelpolitiken inom ramen för fördraget. fann emellertid i en dom (mål nr B3559- 11) att främjandeförbudets kriminalisering strider mot diskrimineringsförbud. Åtalet mot och före detta chefredaktörer för brott mot lotterilagen (1994:1000) ogillades därför. har lagt regeringens skrivelse om på spelmarknaden (RiR 2012:15) till handlingarna och konstaterat att olika insatser har initierats för att nå målen (skr. 2012/13:52, bet. 2012/13:KrU3, rskr. 2012/13:191). Regeringen har med anledning av sett över marknadsföringsbestämmelserna i och ATG:s tillstånd för att anpassa dem till spelens farlighetsgrad. Vidare har Lotteriinspektionen har fått i uppdrag att analysera och återrapportera i vilken mån det fortfarande föreligger problem med illegal spelverksamhet samt återrapportera åtgärder som Lotteriinspektionen vidtagit för att minimera risker för sociala skadeverkningar av spel och lotterier. konstaterar vidare att planerar en extern utvärdering av effektiviteten i bolagets olika spelansvarsåtgärder samt ett införande av ansvarsverktyg på Vegasmaskinerna. 18.3.2 Tillsynen av spelmarknaden Syftet med all kontroll- och tillsynsverksamhet på området är att spelmarknaden ska vara sund och säker. Utvecklingen på den svenska spelmarknaden tenderar att gå från traditionella lotterier och vadhållning mot att spelet sker över internet. Oreglerade aktörer, som agerar från andra länder, har tagit marknadsandelar från aktörer med tillstånd i . De reglerade bolagen står dock fortfarande för 86- av den totala spelmarknaden. Mängden marknadsföring från oreglerade aktörer utgör av den samlade reklamen från samtliga spelbolag. Antalet personer som spelar regelbundet har minskat som omsättningen ökat med . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Lotteriinspektionens uppgift är att se till att anordnaren bedriver sin spelverksamhet på ett korrekt sätt i enlighet med villkoren i det tillstånd eller den koncession som Lotteriinspektionen eller regeringen lämnat. Kontroll och tillsyn är Lotteriinspektionens största verksamhetsgren. har Lotteriinspektionen genomfört sammanlagt 21 552 kontroller av den legala spelmarknaden, främst av automater och lotterier, med ökat fokus på teknisk tillsyn. Lotteriinspektionen har beviljat 8 306 tillstånd samt bedrivit en omfattande informationsverksamhet om spelmarknaden och spelreglering, främst riktad mot kommuner. Informationsinsatser har även genomförts gentemot spelaktörer och statliga myndigheter. har ökat fokus lagts på frågor om åldersgränser och spelansvar samt på åtgärder för att motverka olagligt spel. Den tekniska utvecklingen har medfört en förändrad spelmarknad, vilket har inneburit att kontrollen och tillsynen ställts inför nya uppgifter. Arbetet med kontroll av den olagliga spelmarknaden har främst inriktats på de områden som medför störst risk för spelberoende och kriminalitet, pokerspel och spelautomater. Kontrollen sker såväl preventivt och löpande som i uppföljningssyfte. har Lotteriinspektionen gjort en särskild satsning på tillsyn av den teknik och de system som reglerade speloperatörer använder. Det har även inneburit en specialgranskning för att kontrollera hur operatörerna hanterar uppdatering av kritisk kod i spelsystemen i spel över internet.