prop · H10361 · 2013-12-18 00:00:00 — Enligt en undersökning som genomfördes för SKL skiftar erfarenheterna av medborgarförslag i olika delar av landet (Faktablad – Medborgarförslag, SKL 2007). I flera kommuner och landsting ses medborgarförslaget som ett verktyg som bidrar till ett ökat engagemang bland medborgarna och som för förtroendevalda närmare allmänheten. har medborgarförslagen kritiserats för att de skapar en ökad arbetsbelastning hos kommunerna och landstingen. En stor andel av förslagen gäller detaljfrågor av mindre betydelse, s.k. cykelställsfrågor, medan andra förslag ligger utanför kommunernas och landstingens ansvarsområden. Kunskapen om medborgarförslagens effekt på den demokratiska delaktigheten i samhället är emellertid bristfällig. Förekomsten av medborgardialog, medborgarråd och andra former av lokala inflytelseforum De flesta kommuner och landsting tillämpar olika metoder för att stärka invånarnas möjligheter till inflytande och delaktighet i de lokala politiska processerna. Enligt SCB:s undersökning om den lokala demokratin uppgav två tredjedelar av kommunerna att de använder sig av medborgardialog i någon form (Undersökningen om den lokala demokratin i kommuner och landsting, SCB 2012). av kommunerna uppgav att de hade haft mer än 4 medborgardialoger och ungefär hälften av alla landsting hade haft någon form av medborgardialog. En enkätstudie som sammanställdes av SKL visade på samma nivå av medborgardialog i kommunerna. (Medborgardialog i kommuner och landsting, SKL 2010). Utformningen av medborgardialogerna skiljer sig i olika delar av landet. Den vanligaste formen för medborgardialoger är informationsmöten. Enligt SKL:s studie är det av kommunerna som regelbundet eller då och då använder sig av informationsmöten. Nästan hälften av de svarande kommunerna anger att de använder fokus- eller samtalsgrupper medan ungefär var femte kommun använder dialogkafé, hearings, workshops, medborgarstämma eller framtidsverkstäder. Var tionde kommun använder sig av medborgarpanel medan it-verktyg som chat, e-panel eller e-petition enbart används av ett mindre antal kommuner. De vanligaste frågorna som lyfts inom medborgardialogerna gäller stadsplanering, skola, barnomsorg, ungdomsfrågor samt översiktsplaner. Undersökningarna visar att det finns ett aktivt demokratiarbete i flertalet kommuner och landsting. Ungefär en tredjedel har ett politiskt organ som arbetar med demokratiutveckling och mer än var femte har avsatt medel för demokratiarbetet. Eftersom SCB har ställt olika frågor i de undersökningar om den lokala demokratin som genomförts vid tidigare tillfällen går det inte att avgöra huruvida användningen av metoder för medborgardialog och samråd har ökat . Det är svårt att göra en generell bedömning av hur medborgardialog och samråd används i beslutsprocessen och vilken faktisk påverkan de har på innehållet och utformningen av besluten. Enligt SKL visar erfarenheterna att medborgardialog oftast sker i nära anslutning till själva beslutstillfället (Medborgardialog som en del i styrprocessen, SKL 2011). I en enkätstudie inom ramen för forskningsprojektet tycker om demokratin vid på framkom att de flesta förtroendevalda anser att inslag av medborgardialog är relevant i den initiala fasen av beslutsprocessen när initiativ och idéer väcks eller efter beslutet har genomförts (Politik på hemmaplan, , , , 2010). Det ansågs däremot att det är mindre viktigt med dialog när beslutsförslagen formuleras eller när besluten fattas. Ungdomsråd och andra forum för ungas inflytande och delaktighet på lokal nivå Enligt om ungas inflytande anger 182 kommuner att de har någon form av ungdomsråd eller forum för påverkan för ungdomar (En analys av ungas inflytande, 2010). Ungdomsråden fungerar i regel som remissinstans där ungdomar kan yttra sig om kommunens verksamhet och planering. De är en plats för att ordna engagemang, driva frågor och träffa, diskutera med och påverka politiker och tjänstemän. Utöver ungdomsråden har flera kommuner etablerat ungdomsfullmäktige, 2013/14:61 arbetsgrupper för olika sakfrågor och dialogforum. Dessa fungerar olika i olika kommuner. Vissa ungdomsfullmäktige efterliknar kommunfullmäktige och kan arbeta med budgetfrågor, medborgarförslag och motioner. Dessa har i många avseenden en liknande struktur som de traditionella formerna för representativ demokrati och kan på så sätt bidra till att sprida kunskap om den lokala demokratins funktionssätt. har de ofta ett formellt funktionssätt och är därmed inte utformade utifrån de ungas villkor. Vid sidan av ungdomsråden och ungdomsfullmäktige finns även tematiska arbetsgrupper, vilka ofta arbetar med särskilda projekt. Genom dessa kan unga få konkret inflytande över särskilda frågor. Enligt analys finns det emellertid för lite kunskap för att dra några slutsatser om huruvida deltagandet i dessa forum för inflytande stärker ungas känsla av deltagande i samhället i stort. Samråd med personer med funktionsnedsättning Enligt SCB hade av kommunerna etablerat ett särskilt samråd med personer med funktionsnedsättning. SKL genomförde en undersökning i vilken det framkom att så gott som samtliga kommuner samverkar med funktionshindersorganisationer (SKL, 2008). Fyra av fem kommuner hade en tillgänglighetsplan och av kommunerna angav att de har ett formaliserat funktionshindersråd. I de kommuner där det finns en tillgänglighetsplan eller motsvarande hade av råden medverkat eller gett synpunkter på planen. 4.3.2 Folkinitiativens omfattning och effekter har antalet initiativ som lämnats in av medborgare som kräver kommunala folkomröstningar ökat. till 2002 mottog av kommunerna folkinitiativ och under den efterföljande mandatperioden ökade andelen av kommunerna som mottagit folkinitiativ till . De flesta initiativ röstades ner i fullmäktige och fram hade endast 12 av 139 inkomna folkinitiativ resulterat i en folkomröstning. 2002 till 2006 och 2006 till 2010 var det 6 initiativ som ledde till en Landstingen mottog enbart 2 initiativ 2002 till 2006 och båda ledde till folkomröstning. Sedan valet och efter att reglerna för folkinitiativet förändrades år 2011 har 26 folkinitiativ lämnats in till kommun- eller har 8 lokala folkomröstningar genomförts på kommunnivå. Dessa omröstningar har gällt frågor såsom förändringar i skolstrukturen i , , , och , utförsäljning av allmännyttan Bostäder, avgifter inom äldreomsorgen i och förlängningen av en trafikled över det s.k. Lokala omröstningar hölls även i och i samband med valet . En folkomröstning hölls i landsting och åtminstone tre folkomröstningar planeras i samband med valet . inkomna folkinitiativ avslagits av fullmäktige. som vid genomförde på uppdrag av regeringen anser en stor del av den svenska befolkningen att det Skr. 2013/14:61 är bra om det hålls fler kommunala folkomröstningar (Internetröstning och sju andra demokratiförslag, , 2013). Erfarenheterna från de folkomröstningar som har hållits efter valet visar att deras bidrag till den lokala demokratiutvecklingen inte är uppenbar. Valdeltagandet har i samtliga folkomröstningar varit lågt, vilket lett till svårigheter för kommunerna att tolka resultaten. Det genomsnittliga valdeltagandet har varit . De flesta folkinitiativen har uppkommit som en reaktion på beslut som fattats av fullmäktige. har de väckts av lokala föreningar eller aktionsgrupper, men i flera fall har även oppositionen varit drivande för att få till stånd en folkomröstning. I flera kommuner har fullmäktige valt att inte följa valresultatet, vilket i vissa fall skapat missnöje lokalt och ökad politisk polarisering. har folkinitiativen stimulerat ett lokalt politiskt engagemang och organisering, vilket i sig kan bidra till att fördjupa demokratin. Det saknas emellertid en samlad bild för att bedöma folkinitiativets effekt på demokratiutvecklingen lokalt. 4.3.3Utvecklingen av EU:s medborgarinitiativ Med införandet av det s.k. medborgarinitiativet har EU-medborgarna fått ett verktyg som gör det möjligt att uppmana att ta politiska initiativ inom EU:s befogenheter. efter att förordningen om medborgarinitiativet trätt i kraft, , registrerade kommissionen 14 initiativ. Initiativen berör främst miljö-, utbildnings- och rättighetsfrågor. Ytterligare 8 inkomna initiativ har fått avslag (Ett europeiskt medborgarinitiativ – vad vinner medborgarna, Sieps, 2013). Enligt Eurobarometern är intresset för att använda sig av medborgarinitiativet ännu begränsat (Allmänna opinionen i Europeiska unionen, Eurobarometern 78). Det är totalt av medborgarna i EU och av befolkningen i som uppger att de troligen inte kommer använda sig av initiativet. Det låga intresset för medborgarinitiativet kan avspegla att kunskapen om denna möjlighet till direktinflytande ännu är begränsad i och . En av fem av EU-medborgarna och av svenskarna menar däremot att de troligen skulle använda sig av initiativet. De frågor som engagerar EU- medborgarna är sysselsättnings- och utbildningsfrågor. I är engagemanget särskilt stort för miljö- och energifrågor. 4.3.4 Politiskt engagemang utanför de organiserade påverkanskanalerna Omfattningen av icke-traditionellt politiskt engagemang Det är betydelsefullt för demokratins utveckling och vitalitet att enskilda individer och medborgarsammanslutningar engagerar sig för att påverka politiska processer genom att t.ex. kontakta förtroendevalda, organisera namninsamlingar, driva kampanjer eller demonstrera. Det är dock svårt att uppskatta omfattningen av det politiska engagemang som sker utanför 2013/14:61 de organiserade och traditionella formerna för inflytande. SCB och , Opinion och Media (SOM-insitutet) vid har genomfört enkätundersökningar för att mäta omfattningen av det politiska engagemanget i samhället. Enligt SCB är det en stor andel av befolkningen som uppger att de har engagerat sig för att påverka politiken. av befolkningen som är eller äldre uppger att de på något sätt försökt påverka en lokal eller allmänpolitisk fråga (Undersökningen av levnadsförhållanden, SCB 2009). De flesta har försökt påverka politiken genom att skriva under en namninsamling. Det är däremot betydligt färre som uppger att de deltagit i demonstrationer, tagit kontakt med en politiker eller skrivit artiklar i tidningar. Tabell 4.12 Andel som försökt påverka en lokal politisk fråga (procent) Tagit kontakt med Skrivit insändare I en studie av om medborgardemokratin i anger av de svarande att de försökt påverka ett beslut på kommunnivå (Medborgardemokrati i , , 2012). har försökt att påverka på regionnivå. De flesta av dessa har skrivit på en namninsamling medan har kontaktat en politiker och har deltagit i en demonstration. Enligt SCB:s studie om medborgerliga aktiviteter råder det inga stora skillnader mellan män och kvinnor när det gäller politiskt engagemang. Skillnaderna är däremot mer tydliga mellan individer med olika utbildningsnivåer. Det är fler personer med en hög utbildningsnivå som anger att de försökt påverka en lokal- eller allmänpolitisk samhällsfråga än personer med låg utbildning. Det är även stora skillnader mellan olika socioekonomiska grupper. Tabell 4.13 Andel som har försökt påverka en lokal eller allmänpolitisk samhällsfråga på något sätt Det råder stora skillnader mellan inrikes födda och utrikes födda när det gäller försöken att påverka lokala eller allmänpolitiska samhällsfrågor. Det är fler inrikes födda som uppger att de försökt påverka än utrikes födda. Däremot skiljer sig formerna för hur engagemanget tar sig uttryck. Utrikes födda är mer benägna att demonstrera än inrikes födda, medan det är vanligare för inrikes födda att kontakta en politiker eller skriva under en namninsamling. Yngre är överlag inte mindre politiskt aktiva än äldre. Däremot tar ungas politiska engagemang sig ofta ett annorlunda uttryck. Unga deltar t.ex. oftare i demonstrationer, men kontaktar betydligt mera sällan en politiker eller skriver under en namninsamling. Dessutom sker ungas engagemang i stor utsträckning på internet och i sociala forum. Pojkar och flickor är i lika stor utsträckning politiskt aktiva, men det är vanligare att pojkar är aktiva på internet och i sociala forum, medan flickor i större utsträckning köper produkter av politiska, miljömässiga eller etiska skäl (Ung , , 2012). Enligt är däremot unga utrikes födda engagerade i något högre utsträckning än inrikes födda och deltar dessutom mer i traditionella engagemangsformer, t.ex. i ett politiskt parti eller i politiska möten, än unga inrikes födda. Bland de unga som är mindre politiskt aktiva utmärker sig särskilt personer vars föräldrar är lågutbildade. Upplevda möjligheter till inflytande Individers politiska självförtroende, dvs. deras upplevda möjligheter till inflytande, har undersökts av vid ett flertal tillfällen med särskilt fokus på befolkningens attityder till demokratin i och . Undersökningarna visar att det är en stor majoritet av de tillfrågade som upplever att de inte har något inflytande på politikens utformning mellan valen. undersökning ansåg av de tillfrågade att de hade goda eller mycket goda möjligheter att påverka politiska beslut i sin hemkommun. Det råder inga betydande skillnader mellan män och kvinnor när det gäller den upplevda möjligheten att påverka. Däremot visar undersökningarna att den 2013/14:61 upplevda möjligheten att påverka politiska beslut har stärkts (Medborgardemokrati i , Väst-SOM, , 2012). Avståndet mellan väljare och beslutsfattare har en tydlig inverkan på den upplevda förmågan att påverka beslut. Personer som bor i mindre kommuner upplever att de har ett större inflytande på politiken än de som bor i större. På samma sätt är det färre som anser att de kan påverka politiska beslut på nationell nivå än på lokal nivå. Andelen som uppger att de har goda möjligheter att påverka politiska beslut på nationell nivå har även ökat sedan den första mätningen . Däremot har det varit en liten andel som tror att de kan påverka beslut på EU- nivå. Tabell 4.14 Upplevd möjlighet att påverka politiska beslut (procent) När det gäller tilltron till den egna förmågan att påverka finns det vissa skillnader mellan olika grupper i samhället. Utbildning har en stor betydelse för den upplevda möjligheten att påverka. I SOM- undersökningen svarade av de som är lågutbildade att de har mycket eller ganska stora möjligheter att påverka politiken i hemkommunen medan av de högutbildade ansåg det. Det är något fler unga än äldre som uppger att de kan påverka politiska beslut i eller sin hemkommun. I studie om ungas inflytande och delaktighet svarade av unga i åldersgruppen att de upplever att de har stora eller ganska stora möjligheter att föra fram sina åsikter till beslutsfattare i kommunen (Ung , , 2012). Av de svarande var det som ansåg att de hade små eller inga möjligheter. Andelen unga som upplever att de kan påverka har däremot ökat . När det gäller det politiska självförtroendet finns det inga stora skillnader mellan pojkar och flickor eller mellan unga som är födda utanför och de som är födda i . Den upplevda möjligheten till inflytande är något starkare bland utrikes födda unga än bland unga som är födda i . Bland de unga med ett lågt politiskt självförtroende utmärker sig särskilt personer vars föräldrar är lågutbildade. Enligt om unga med funktionsnedsättning finns det skillnader mellan unga med och unga utan funktionsnedsättning när det gäller deras upplevda möjligheter till inflytande (Fokus 12, Levnadsvillkor för unga med funktionsnedsättning, 2012). Unga med funktionsnedsättning är till exempel mindre intresserade av samhällsfrågor och vad som händer i andra länder och de anser att de har mindre möjligheter att föra fram åsikter till politiker. Det har även en lägre tilltro till att politiker lyssnar på dem. Utveckling av det politiska engagemanget över tid Det svårt att utifrån SCB:s undersökning urskilja förändringar i det politiska engagemanget eftersom olika frågor ställts i de undersökningar som SCB genomförde , 2000-2001 och 2008-2009. Emellertid kan det konstateras att det politiska engagemanget inte har minskat. Däremot finns tendenser att tillvägagångssätten för att påverka politiken förändrats något . Framför allt har användningen av internet och sociala medier för opinionsbildning och engagemang ökat. Användandet av internet som ett forum för påverkan är enligt särskilt förekommande bland unga och bland män. Synen på internets roll i demokratin har också förändrats . Enligt en undersökning av svenskarnas internetvanor av var det enbart som instämde i påståendet att internet kommer att medföra att människor lättare kan påverka regeringen. När undersökningen genomfördes var det som instämde i detta påstående (Svenskarna och internet, , 2012). Det är även fler som instämmer i påståenden om att internet kommer att fördjupa demokratin och att internet kommer att bidra till att människor kommer att få mer politisk makt. som formerna för det politiska engagemanget har förändrats har allmänhetens inställning till politisk aktivism mellan valen blivit allt mer avvaktande. undersökte inom ramen års undersökningar medborgarnas stöd för olika demokratiideal (Medborgarnas demokratiuppfattningar, , , , 2011). I undersökningen ställdes en fråga om medborgarna föredrog ett valdemokratiskt politiskt system, vilket definierades som att medborgarna påverkar politiken genom att i de allmänna valen rösta på partier och att partierna mellan valen sköter beslutsfattandet, eller ett deltagardemokratiskt system, vilket definierades med att medborgarna även bör vara aktiva mellan valen. I det deltagardemokratiska systemet hålls folkomröstningar och olika grupper för kontinuerligt fram sina uppfattningar via namninsamlingar, uppvaktningar, aktioner och demonstrationer. Enligt undersökning var det av de tillfrågade som föredrog valdemokrati och som föredrog deltagardemokrati. genomförde undersökningen hade inställningen till valdemokrati stärkts. uppgav att de föredrog den valdemokratiska modellen medan enbart föredrog deltagardemokrati. Enligt SOM-insitutet är personer som uppger att de är nöjda med demokratin, intresserade av politik och som har ett förtroende för politiker mer positivt inställda till valdemokrati. Den allt mer positiva inställningen till valdemokrati kan därför förklaras med att 2013/14:61 tillfredsställelsen med demokratin har ökat . Ungefär två tredjedelar av de tillfrågade SOM-undersökningar uppger att de är nöjda med demokratin i deras hemkommun och närapå tre fjärdedelar är nöjda med demokratin i . Dessutom är förtroendet för både kommunalpolitiker och rikspolitiker relativt högt och har ökat . Däremot visar SOM-undersökningen att det finns skillnader i synen på demokratin bland olika samhällsgrupper. Personer med högre inkomst och utbildningsnivå är mer positiva till valdemokrati och mer tillfredsställda med demokratin än personer med lägre inkomst och låg utbildning. Detta kan tyda på att möjligheterna att uttrycka sina åsikter mellan valen har olika betydelse för olika väljargrupper. Vidare har flera forskare uppmärksammat hur den ökade individualiseringen i samhället fått konsekvenser för det breda medborgerliga samhällsengagemanget. Detta är särskilt utmärkande bland unga. undersökningar visar att inställningen till valdemokrati har förändrats bland unga från allmänt negativ till en mer positiv attityd. Enligt undersökning av ungas deltagande och inflytande är det enbart av individerna i åldern som uppger att de vill vara med och påverka lokalt. Av de som inte vill delta anger över hälften att de är ointresserade medan ungefär var fjärde svarar att de inte har tid eller att de inte tror att det spelar någon roll eftersom de som bestämmer inte lyssnar (Ung , , 2012). 4.3.5Omfattningen av engagemanget inom det civila samhället Det frivilliga engagemanget inom det civila samhället är vid en internationell jämförelse omfattande i . Enligt SCB:s statistik är av befolkningen i åldrarna 16–84 medlemmar i en förening. De flesta är medlemmar i fackföreningar, bostadsrättsföreningar eller idrotts- eller friluftsföreningar. Det är emellertid betydligt färre som är aktiva i en förening. Av den totala befolkningen deltar av männen och av kvinnorna aktivt i en förening. Skillnaderna mellan olika åldersgrupper och sociala grupper är stora. I åldrarna 16–deltar aktivt i en förening och endast var fjärde utrikes född är aktiv i en förening. Det är även färre personer med låg utbildning som är aktiva. Tabell 4.15 Andel som är medlemmar i minst en organisation och som är aktiva i en minst en föreningsverksamhet (procent) Yngre än 25 år Det civila samhället har genomgått betydande förändringar. Andelen av befolkningen som är medlemmar i en förening har minskat och antalet medlemmar som är passiva har ökat. Det är även färre personer som tar på sig förtroendeuppdrag. har genomfört studier om frivilliga insatser vid fyra tillfällen . Enligt deras studier finns det en utveckling mot att en lägre andel av befolkningen är medlemmar i en förening. har det antal timmar som befolkningen lägger på frivilliga insatser ökat kraftigt. Nära hälften utför någon form av frivilligt arbete inom någon organisation. Dessa insatser har och framåt blivit något mer koncentrerade till ett mindre antal personer. De allra flesta som utför frivilliga insatser är också medlemmar i den organisation där insatsen utförs (, , 2010). Även organisationsformerna har genomgått förändringar. I underlagsrapporten till , Framtidens civilsamhälle, beskrivs en utveckling där allt fler söker sig från det traditionella föreningslivet till att engagera sig i friare organisationsformer. (Framtidens Civilsamhälle, 2012). Engagemanget är i mindre utsträckning inriktat på specifika organisationer och är mera kortsiktigt. De nyare rörelserna beskrivs som nätverk med en plattare, mindre hierarkisk och mindre formaliserad organisations- och styrningsform. Denna utveckling har delvis drivits fram av internet som enligt gjort det möjligt att inkludera fler i lösare nätverk och gemenskaper, men också skapat nya sätt att rekrytera och organisera volontärer och givare. När medlemskapet blir allt mer flytande och engagemanget kortvarigt och spontant kan det civila samhället få det allt svårare att fylla funktionen som demokratiskola. Medlemskapet har blivit allt mer informellt och medlemmarna har allt mindre betydelse vid utformande av organisationens verksamhet. Medlemmarnas möjligheter till inflytande blir reducerade till ett ställningstagande för ett redan givet program. svenska civila samhället är emellertid fortfarande i en internationell 2013/14:61 jämförelse i hög utsträckning uppbyggt på ett sätt som möjliggör beslutsfattande och ansvarsutkrävande i demokratisk ordning. Föreningarna är också alltjämt beroende av ideellt arbete. Enligt intervju- och enkätundersökningar som gjorts av i drivs personer som engagerar sig i regel av både ideologiska motiv och sociala faktorer, såsom en önskan till gemenskap med andra (, Hvenmark, 2012). I detta perspektiv har det civila samhället fortfarande en förmåga att verka för social sammanhållning i samhället. har det civila samhället utvecklats mot en tilltagande professionalisering. De heltidsaktiva eller anställda spelar en allt större betydelse för organisationernas arbete medan medlemmarnas möjligheter att påverka minskar. Denna utveckling går parallellt med en tendens att det civila samhället får allt större betydelse som serviceproducent och välfärdsutförare. har den offentliga sektorns inköp från icke vinstdrivande aktörer ökat kraftigt. skedde av de offentliga inköpen inom vård, skola och omsorg från icke vinstdrivande aktörer. framhåller i rapporten för sammanhållning och rättvisa att välfärdsproducerande sociala företag och föreningar har särskilda förmågor till social innovation och till att finna lösningar på olika samhällsutmaningar (Ds 2013:3). har denna utveckling medfört att det civila samhällets gränser mot näringslivet blivit mer otydliga.