prop · H003169 · 2013-06-03 00:00:00 — 2012/13:169 skriver bland annat att det kuvertet innehåller vissa uppgifter som det gäller stark sekretess för och menar att åtkomst till dessa uppgifter ska föregås av så kallad stark autentisering, dvs. säkerställande av användarens identitet med en teknisk funktion som asymmetrisk kryptering (exempelvis e-legitimation), engångslösenord eller motsvarande. Förvaltningsrätten i ställer sig positiv till de föreslagna ändringarna gällande beslut och information i elektronisk form. Skälen för regeringens förslag: Syftet med nuvarande bestämmelse om ett generellt skriftligt utskick av beslut om pensionsgrundande belopp, pensionsrätt och pensionspoäng var att det ansågs väsentligt att alla nås av denna information och hur det påverkar den framtida pensionen. Detta för att öka förståelsen för sambandet mellan arbete och pension och för att öka möjligheten att göra rationella val om arbete och eventuellt behov av eget sparande. Med den teknik som då fanns var ett skriftligt utskick det rimliga sättet. Informationskanalerna har utvecklats påtagligt och alltfler människor efterfrågar information i elektronisk form och störs av pappersutskick som ändå finns tillgängligt elektroniskt. Efterfrågan på information i elektronisk form ökar också i samhället. Det är rimligt att så långt möjligt lämna information på sådant sätt som efterfrågas. Det finns också en positiv miljöaspekt av att minska antalet pappersutskick. Kostnaderna minskar också något. Sammantaget anser regeringen att det finns skäl att lätta på kravet på skriftligt årligt beslut om pensionsgrundande belopp, pensionsrätt och pensionspoäng. Den nu föreslagna förändringen handlar om flexibilitet för formen för underrättelsen. Om den försäkrade begär det bör ett beslut kunna meddelas på något annat sätt än skriftligt. Det innebär ingen förändrad ambition om att alla ska nås av beslutet. Fortsatt är det alltså angeläget att alla människor verkligen får tillgång till information om intjänad pensionsrätt och förutom beslutet också får en möjlighet att se sambandet mellan arbete och pension. Datainspektionen har avstyrkt ett slopande av skriftligt utskick eftersom man anser att det bör vara en högre säkerhetsnivå än pinkod för den typ av uppgifter det här är fråga om. Datainspektionen ifrågasätter om åtkomst till de sekretessreglerade personuppgifterna via personlig kod utgör en tillräckligt hög säkerhetsnivå. Regeringen delar synen att åtkomsten till uppgifterna måste ha en hög säkerhetsnivå. Regeringens förslag handlar dock om en möjlighet att meddela beslut på annat sätt än genom brev. Formerna för detta svarar för och regeringen förutsätter därvid att myndigheten ser till att det kommer att finnas en tillräckligt hög säkerhetsnivå för åtkomsten av dessa uppgifter. Förslaget föranleder ändring i 58 kap. 9 § SFB. Regeringen anser att eftersom det rör sig om förenklingar för såväl myndigheten som de försäkrade bör förslaget träda i kraft . 4.12Allmän ålderspension utan ansökan till den som före 65-årsmånaden haft hel sjukersättning Fram krävdes att de försäkrade ansökte om ålderspension för att den skulle kunna beviljas. infördes möjligheten att bevilja ålderspension utan ansökan i vissa fall, enligt 16 kap. 1 § i den nu upphävda lagen (1962:381) om allmän försäkring. Före övergången till det reformerade pensionssystemet kunde således allmän ålderspension, i vissa fall, beviljas utan ansökan . Det rörde sig bl.a. om personer som före 65-årsmånaden hade hel förtidspension eller hel särskild efterlevandepension. avskaffades den fasta pensionsåldern. 1997/98:151 s. 454 ff. framgår att avsikten med lagstiftningen avseende det reformerade pensionssystemet är att ge den enskilde möjlighet att inom vida gränser välja tidpunkt för pensioneringen. Det var därför inte lämpligt, enligt propositionen, att införa regler om att allmän ålderspension skulle beviljas utan ansökan . I stället skulle en ansökan krävas in från den enskilde när han eller hon ville ta ut sin pension. Kravet på ansökan avser fr.o.m. även personer som hade förtidspension (sjukersättning) eller särskild efterlevandepension. Detta motiverades med att det vid ansökan om garantipension sannolikt skulle kunna finnas situationer då uppgifter om bosättningstider i , eventuella utländska försäkringsperioder och eventuella utländska pensioner kunde behöva hämtas in när ålderspension skulle beviljas. För att motverka negativa konsekvenser som utebliven pension för någon månad som ansökningskravet i vissa fall skulle kunna innebära för den enskilde, föreslogs i Garantipension m.m. (prop. 1997:98/152), att allmän ålderspension skulle kunna betalas ut före ansökan. Retroaktiviteten kom dock att avse enbart inkomstpension, tilläggspension och garantipension, däremot omfattades inte premiepension. För att motverka eventuella negativa konsekvenser infördes en utredningsskyldighet för denna grupp i de fall någon inte ansökt om inkomstpension, tilläggspension eller garantipension månaden före 65-årsmåna- den (se vidare avsnitt 4.13). före 65-årsmånaden skickas ett brev med en ansökningsblankett om ålderspension till den som har sjukersättning och är bosatt i . I brevet finns även information om att sjukersättningen kommer att dras in från och med 65-årsmånaden. Den enskilde uppmanas också att ansöka om allmän ålderspension. skickas en påminnelse ut om ansökan inte kommit in till myndigheten. Av kraven på utredningsskyldighet i 56 kap. 8 § SFB följer att myndigheten ska bevaka att ansökan kommer in om inte personen meddelar att pension inte önskas. Personer som har sjukersättning och är bosatta utomlands får där- 2012/13:169 emot inget speciellt riktat brev. I stället får alla blivande 65-åringar som tjänat in pensionsrätt, och som myndigheten har adress till, en information om möjligheten att ansöka om allmän ålderspension. Ett sådant utskick görs . fanns det 32 111 personer med sjukersättning som hade fyllt . Av de 64-åringar som hade sjukersättning var det 22 960 personer som hade hel sjukersättning och som därmed skulle kunna vara aktuella för att beviljas allmän ålderspension utan ansökan. 4.12.2Förslag om allmän ålderspension utan ansökan till den som före 65-årsmånaden haft hel sjukersättning Regeringens förslag: Från och med den månad den försäkrade fyller får den försäkrade, om han eller hon före sin 65-års- månad haft hel sjukersättning, beviljas allmän ålderspension utan ansökan. De försäkrade som omfattas av detta förslag ska ges möjlighet att ansöka om efterlevandeskydd efter det att beslutet om premiepension har fattats. Efterlevandeskyddet ska börja gälla vid ingången av för vilken premiepensionen ska lämnas. Bestämmelserna ska träda i kraft . förslag: Överensstämmer med regeringens Remissinstanserna: Inspektionen för socialförsäkringen tillstyrker förslaget och ser positivt på det. instanser har inget att erinra mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: I gällande regler i 110 kap. 4 § social- försäkringsbalken, förkortad SFB, föreskrivs att den som vill begära en förmån måste ansöka om den skriftligen. inom premiepensionssystemet gäller dessutom, enligt 91 kap. 3 § SFB, att ansökan måste göras i samband med att I SFB anges de undantag från ansökningskrav om allmän ålderspension ges endast undantag för beviljande av tilläggspension. 56 kap. 6 § SFB regleras att tilläggspension kan beviljas en person utan ansökan från och med den månad då personen har rätt till tilläggspension om denne redan uppbär inkomstpension. Regeringen föreslår att undan- taget bör utökas till att även ge möjlighet att bevilja allmän ålderspension utan ansökan till en försäkrad som har haft hel sjukersättning Inom premiepensionssystemet finns en möjlighet att ansöka om efter- Enligt dagens regler ska en sådan ansökan göras med att pensionsspararen första gången begär att få ut premiepension. För att säkerställa att den försäkrade uppmärksammar möjligheten att söka efterlevandeskydd, som inte kan sökas i efterhand, föreslår regeringen att 91 kap. 3 § SFB kompletteras. Möjlighet bör ges den pensionär som kan beviljas ålderspension utan ansökan att ansöka om efterlevandeskydd efter det att beslutet om allmän ålderspension har fattats. En tidsgräns har valts med tanke på att omprövningstiden för beslut om ålderspension är . När en pensionär som har fått sin allmänna ålderspension beviljad utan ansökan, får beslutet om ålderspension, framgår av beslutet att premiepensionen beviljats utan efterlevandeskydd. Den försäkrade har då möjlighet att inom tidsramen för omprövningstiden av beslut om ålderspension, dvs. , retroaktivt ansöka om efterlevandeskydd. Efterlevandeskydd bör då gälla från och med den första månad för vilken premiepension lämnas. Det kan finnas en viss risk för moturval dvs. att personer med hög risk att bli i behov av skyddet i högre grad än andra ansöker om det som de två extra månaderna ger möjlighet till. Denna risk skulle kunna vara något förhöjd med tanke på att det här rör sig om försäkrade som har haft sjukersättning före det att allmän ålderspension beviljades. Regeringen bedömer dock denna riskökning som försumbar. I förordningen (2009:1175) med vissa bemyndiganden för anges vilka ytterligare föreskrifter som myndigheten får meddela för verkställigheten av bestämmelserna i . Föreskrifterna bör närmare ange vilka som måste ansöka om ålderspension. Myndigheten kan till exempel behöva hämta in uppgifter om utländska försäkringsperioder eller utländsk pension för att kunna bevilja pension avseende försäkrade som bott utanför under viss del av sitt liv. kan även behöva ha kontroll över ett sådant ärende eftersom myndigheten, i egenskap av kontaktinstitution, enligt EG- förordningen kan behöva avisera den andra medlemsstatens institution om bland annat datum för ansökan om svensk pension. Regeringen delar uppfattning att den föreslagna lagstiftningen endast bör avse försäkrade som haft hel sjukersättning före 65-årsmånaden. En försäkrad som endast haft partiell sjukersättning har vanligtvis ett arbete och det är inte självklart att en sådan person vill sluta att arbeta och ta ut hel ålderspension. En sådan person bör därför inte beviljas ålderspension utan ansökan utan bör i stället ges möjlighet att själv ta initiativ till att begära ålderspension från och med vilken tidpunkt han eller hon vill ta ut den. Vad avser garantipensionen är pensionen beroende av den försäkringstid som en försäkrad varit bosatt i . Eftersom även sjukersättning i form av garantiersättning är beroende av uppgifter om bosättningstid finns det enligt 67 kap. 13 § SFB möjlighet att använda sig av redan utredd försäkringstid för sjukersättning. En pension beräknad ska sedan jämföras med en pension beräknad på försäkringstid för allmän ålderspension. Regeringen anser att de försäkrade som kommer att beviljas ålderspension utan ansökan måste få information från före det att ålderspension beviljas. De som inte omfattas av förslaget, dvs. de försäkrade för vilka inte har fullständiga uppgifter och de som har partiell sjukersättning, behöver informeras om att de måste ansöka om ålderspension. 2012/13:169 Förslaget att de som har haft hel sjukersättning före sin 65-årsmånad kan beviljas allmän ålderspension utan ansökan leder till en effektivare handläggning men framför allt är det en förenkling för den försäkrade. Pensionen kommer att utbetalas från rätt månad och det finns ingen risk för att det blir ett glapp i utbetalningarna till följd av sen ansökan eller sen handläggning. Förslaget föranleder ändringar i 56 kap. 4 a §, 91 kap. 3 och 7 §§ samt 110 kap. 6 § SFB. Regeringen anser att eftersom förslaget rör förenklingar som gynnar såväl myndigheten som de försäkrade bör förslaget träda i kraft . Utredningsskyldighet i förhållande till den som inte tagit ut ålderspension Regeringens förslag: ska inte längre ha skyl- dighet att utreda om en försäkrad vill ta ut ålderspension i de fall en ansökan om ålderspension inte har lämnats in senast före den månad den försäkrade fyller . ska utreda om den försäkrade vill ta ut allmän ålderspension om han eller hon inte har ansökt om sådan pension månaden före den då han eller hon fyller och för den månaden har fått sjukersättning. Detta ska dock inte gälla i de fall den försäk- rade får ålderspension beviljad utan ansökan. Bestämmelsen ska träda i kraft . förslag: Regeringens förslag överensstämmer med utom avseende utredningsskyldigheten vid där föreslår att den helt slopas medan rege- ringen föreslår att den endast slopas för dem som har hel sjukersättning före den månad han eller hon fyller i de fall denne får sin ålders- pension beviljad utan ansökan. Däremot anser regeringen att utrednings- skyldigheten ska kvarstå för dem som inte kommer att beviljas ålders- pension utan ansökan. Remissinstanserna: Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) har inget att invända mot att utredningsskyldigheten avskaffas för dem som före 70-årsdagen inte har ansökt om inkomst-, tilläggs- eller ISF avstyrker däremot att utredningsskyldigheten avskaf- fas för dem som haft sjukersättning direkt före sin 65-årsdag, och som inte omfattas av förslaget om att bevilja allmän ålderspension utan ansö- Övriga remissinstanser har inte yttrat sig specifikt över förslaget. Skälen för regeringens förslag: Enligt 56 kap. 8 § socialförsäkrings- balken, förkortad SFB, har en utredningsskyldig- het för en person som är bosatt i och som inte ansökt om in- komst-, tilläggs- eller garantipension . 1997/98:151 angav regeringen att som huvudregel skulle gälla att ålders- pension senast skulle betalas ut från och med . skulle emellertid alltid grundas på en ansökan från den enskilde. grund av detta föreslog regeringen i nämnda proposition att en viss ut- redningsskyldighet skulle föreligga för för en pensionsberättigad person som var inskriven i en försäkringskassa och som inte före ingången av den månad som personen fyller har ansökt om inkomst-, tilläggs- eller garantipension. skulle då utreda om personen ville senarelägga sitt uttag av ålderspension ytterligare eller inte. Viss utredningsskyldighet infördes även för personer som före den tidpunkten haft sjukersättning och inte ansökt om inkomst-, tilläggs- eller garantipension. föreslår att denna reglering upphävs både avseende utredningsskyldigheten vid och vid . Den tidpunkt från vilken ålderspensionen börjar betalas ut har sedan det reformerade pensionssystemet trädde i full kraft, dvs. , kommit att bli alltmer individuell. Åldern utgör inte längre en tidsmässigt bortre gräns mellan förvärvsaktivitet och pension. Det kan därför ifrågasättas om ett lagrum som knyter utredningsskyldigheten till är lämpligt. Tilläggspensionen ökar visserligen inte längre än till , men reglerna för tilläggspensionen har sitt ursprung i äldre bestämmelser och den pensionen utgör en för varje årskull allt mindre del av den totala pensionen. Inkomstpensionen, som i stället utgör en allt större del för varje årskull, fortsätter att öka utan åldersgräns som en person fortsätter att arbeta och väntar med uttaget av pension. Med en ökande medellivslängd är det för samhället och pensionerna angeläget att arbetslivet förlängs. Alla kan inte jobba längre men för dem som kan och vill är det av vikt att vidta åtgärder i syfte att öka möjligheterna. En hämmande faktor är normer om tidpunkt för uttag av ålderspension. Uttag av ålderspension bör styras av personliga möjligheter och preferenser och styrande åldersgränser bör därför minimeras. Mot den bakgrunden och mot bakgrund av att medellivslängden sedan pensionsreformen har ökat med i genomsnitt bör den nuvarande 70- årsgränsen som en gräns för när ålderspension senast bör tas ut omprövas. Regeringen anser i likhet med att den generella utredningsskyldigheten bör tas bort för den som inte ansökt om sin pension före sin 70-årsdag. Ett syfte med den nuvarande utredningsskyldigheten är att se till att de som är berättigade till ålderspension inte på felaktiga grunder går miste om sin rätt. Det skälet är alltjämt giltigt. Motivet för att nu slopa utredningsskyldigheten vid är att pensioneringen har blivit och bör vara mer flexibel och individuell än knuten till en viss ålder. Den nu föreslagna förändringen förändrar kraven på . Den skarpa gränsen tas bort men myndigheten har alltjämt ett övergripande ansvar för att informera och bistå försäkrade. Förslaget innebär således att i stället kan anpassa sin information utifrån, t.ex. om den försäkrade förvärvsarbetar eller inte. När det gäller 56 kap. 8 § SFB som avser personer som före 65- årsmånaden haft sjukersättning så infaller utredningsskyldigheten vid 65- årsmånaden i stället för vid 70-årsmånaden. I avsnitt 4.12 föreslår regeringen att en möjlighet införs att bevilja allmän ålderspension utan ansökan för de personer som haft hel sjukersättning före 65-årsmånaden. Behovet av en utredningsskyldighet vid upphör därför för denna grupp. Förslaget innebär en möjlighet att bevilja ålderspension utan an- 2012/13:169 sökan men alla kommer inte att kunna beviljas ålderspension utan ansökan. I likhet med Inspektionen för socialförsäkringen, som avstyrker förslaget i denna del, anser regeringen att utredningsskyldigheten för dem som haft sjukersättning men inte kunnat beviljas hel ålderspension och inte heller ansökt om ålderspension ska finnas kvar. Det är enligt regeringen rimligt att anta att den som haft hel sjukersättning saknar möjlighet att försörja sig genom eget arbete och därför annat än i rena undantagsfall vill ha sin ålderspension. De som före haft partiell sjukersättning har definitionsmässigt visserligen en arbetsförmåga, vilket skulle kunna innebära att man vill fortsätta nyttja den . Regeringen bedömer dock att det är en tydlig minoritet, dessutom torde det i de fallen nästan undantagslöst vara så att en person med partiell sjukersättning åtminstone vill ta ut ålderspension i motsvarande uträckning. Regeringen anser således att utredningsskyldigheten vid bör finnas kvar för alla som före haft sjukersättning till någon del, förutom de som beviljas ålderspension utan ansökan. Förslaget föranleder ändring i 56 kap. 8 § SFB. Regeringen anser att eftersom förslaget rör förenklingar som gynnar såväl myndigheten som de försäkrade bör förslaget träda i kraft . Regeringens förslag: Bostadstillägg ska betalas ut även om beloppet understiger . Bestämmelserna ska träda i kraft . förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker förslaget eller har inget att erinra. Skälen för regeringens förslag: Om bostadstillägget understiger betalas det inte ut om det inte ingår särskilt bostadstillägg eller äldreförsörjningsstöd i beloppet. Särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd ska garantera att det belopp som betalas ut till en person sammantaget inte är lägre än nivån för för försörjningsbidrag och betalas därför alltid ut oavsett beloppets storlek. En ansökan om bostadstillägg som kommer in till eller resulterar alltid i ett beslut även om beloppet understiger och därför inte kommer att betalas ut. Det finns drygt 300 personer som beviljats bostadstillägg men där ingen utbetalning görs pga. att månadsbeloppet är lägre än . Bestämmelsen kan ibland få konsekvenser som är svåra att förklara för den enskilde. Exempelvis kan automatiska årsskiftesomräkningar av pensionen leda till att bostadstillägget dras in p.g.a. att pensionen höjs då inkomstindex eller prisbasbelopp har ökat. Personen får då ett beslut att bostadstillägget dras in och att rätten till bostadstillägg upphör trots att Prop. 2012/13:169 det aldrig har betalats ut någonting. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att bostadstillägg betalas ut även när månadsbeloppet understiger . Förslaget föranleder ändringar i 103 kap. 1 och 6 §§ SFB. Regeringen anser att eftersom förslaget rör förenklingar som gynnar såväl myndigheten som de försäkrade ska förslaget träda i kraft . Ekonomiska konsekvenser för sakanslagen Förslaget om en generell möjlighet att lämna sjukpenning före anmälan (se avsnitt 4.1) beräknas knappast medföra mer än margi- nella kostnader då enligt praxis i de allra flesta fall redan accepterar några dagars försening med anmälan. heller att förslaget får konsekvenser för kostnaderna för arbetslöshetsför- Den förenklade bestämmelsen om sammanläggning av dagar i sjukperioder (se avsnitt 4.2) innebär att i ett antal sjukfall där dagar i nuläget läggs samman kommer en sådan sammanläggning inte att ske, utan den försäkrades arbetsförmåga prövas från början i rehabiliterings- I de allra flesta fall får detta ingen betydelse för sjukfallets längd, men i en del fall innebär det att sjukpenning kommer att betalas ut under Uppskattningsvis innebär detta att kostnaderna för sjuk- penning ökar med . Förslaget om att den som haft en livränta ska kunna återfå en tidigare sjukpenninggrundande inkomst (se avsnitt 4.6) är mycket svårt att be- Möjligheten torde omfatta cirka 80 personer . anta att de flesta av dessa har en anställning och att deras sjukpenning- grundande inkomst i stället kommer att grundas på detta arbete. säkrade, vars arbetsskadelivränta inte förlängs på grund av att det inte bedöms att arbetsförmågan är nedsatt kommer knappast att få sjukpen- ning i stället för livränta. Hur många som till slut får ersättning till följd av förslaget är ovisst. har i sin skrivelse (dnr. S2011/11077/SF) gjort ett exempel på vilka kostnader det skulle bli om var fjärde person som kan återfå sjukpenninggrundande inkomst är helt sjukskriven och beräknat kostnaden till . Det är dock inte sannolikt att effekten skulle bli så stor utan exemplet anförs närmast för att visa att det rör sig om mycket små kostnadsök- ningar i förhållande till de totala kostnaderna för sjukpenning. Den föreslagna ändringen om att bevilja bostadstillägg för retroaktiv tid (se avsnitt 4.7), innebär att bostadstillägg kan lämnas från samma månad som sjukersättning eller aktivitetsersättning har beviljats, även när det avser tid som är före ansökningsmånaden för bostadstil- Dock ska ansökan ha inkommit till myndigheten senast månaden efter den under vilken beslut om sjukersättning eller aktivitetsersättning 2012/13:169 fattades. Om detta förslag genomförs, bedöms sakanslaget påverkas med en marginell ökning. De ökade kostnaderna på sakanslaget beräknas till . Förslagen om att kunna betala ut sjukpenning för tid före anmälan (se avsnitt 4.1) och att ta bort kravet på att vård av en närstående ska anmälas (se avsnitt 4.4) innebär mycket små kostnadsökningar då de innebär att ett fåtal försäkrade får ersättning . När det gäller förslaget om bostadstillägg som understiger (se avsnitt 4.14), är det inte möjligt att bedöma hur stort bostadstillägg de 321 personer som inte får bostadstillägg utbetalt pga. regeln har. Om alla dessa personer skulle få blir totalkostnaden på årsbasis. Övriga förslag bedöms inte ha några konsekvenser för sakanslagen. 5.2Ekonomiska konsekvenser för förvaltningsanslagen Förslaget att förenkla bestämmelsen om sammanläggning av dagar bedöms ha störst betydelse för de administrativa kostnaderna. Genom förslaget behöver i de allra flesta fall inte kontakta försäkrade och arbetsgivare för att utröna om den försäkrade har arbetat eller inte. Bedömningen är att förslaget kommer att innebära en rationaliseringseffekt på . Införandet av de nya bestämmelserna kan beräknas kosta och i avskrivningar . En generell möjlighet att lämna sjukpenning före anmälan och därefter kostnader för avskrivningar på . När det gäller att en försäkrad inte längre behöver anmäla vård av en svårt sjuk närstående beräknas det medföra minskade handläggningskostnader med . Införandekostnaden beräknas till . Förslaget att den som har haft livränta ska kunna återfå tidigare sjukpenninggrundande inkomst beräknas inte påverka handläggning. Vissa mindre införandekostnader, , kan uppstå 2014. Förslaget om ändrade avrundningsregler för preliminär sjukersättning (se avsnitt 4.5) kommer att innebära att fler ärenden kommer kunna hanteras maskinellt.