prop · H1031d11 · 2013-09-18 00:00:00 — I budgetpropositionen presenterade regeringen dels en permanent resursförstärkning av tillsynen, dels en temporär resursförstärkning –2016 för utveckling av it-system, metodutveckling, kunskapsåterföring m.m. föreslogs för detta ändamål anslaget 8:1 öka med och anslaget 8:2 Inspektionen för vård och omsorg öka med . beräknades anslaget 8:2 Inspektionen för vård och omsorg öka med , med , samt och framåt med . I härledningstabellen –2017 (tabell 4.40) anges under rubriken resterande delar av ovan nämnda resursförstärkningar utifrån den nivå av resursförstärkning av anslaget med 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 som gjordes 2013. Vidare ökas anslaget 8:2 Inspektionen för vård och omsorg med ytterligare 2014 för utvidgade uppgifter för att begränsa fusk och felaktigheter i assistansersättningen. Anslaget 8:1 minskas med motsvarande belopp. beräknas anslaget öka med för samma ändamål. Anslaget 8:1 minskas med motsvarande. Under rubriken av medel till/från andra anslag anges överföring av ytterligare medel från anslag 8:1 utöver de som överfördes 2013, mot bakgrund av att Inspektionen för vård och omsorg inrättades . I det anslag om som föreslås ingår en resursförstärkning av tillsynen med jämfört med . Tabell 4.40 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 8:2 Inspektionen för vård och omsorg Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 8:2 Inspektionen för vård och omsorg . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . är den myndighet som ansvarar för godkännande och kontroll av läke- medel, naturläkemedel och medicintekniska produkter. Verket utövar även tillsyn över kosmetiska och hygieniska produkter. har vidare ett sektorsansvar för miljöfrågor med anknytning till verkets verksamhetsområde. ska bidra till att uppfylla målet för hälso- och sjukvårdspolitiken genom att bl.a. verka för en säker och rationell läkemedelsanvändning. intäkter för avgifter, anslag och bidrag uppgick till ca . Kostnaderna uppgick till ca . finansieras till övervägande del av avgifter som betalas in av företag i enlighet med förordningen (2010:1167) om avgifter för den statliga kontrollen av läkemedel. I tabell 4.41 redovisas avgiftsfinansierade verksamhet. Tabell 4.41 Offentligrättslig verksamhet (som inte får vid utgången av 2012 ett värde på ca . Det överskott som verksamhet uppvisar ska ses mot bakgrund av att verksamheten tidigare dragits med underskott. Stabiliseringen av myndighetens ekonomi har möjliggjort det systemutvecklingsarbete som initierats i syfte att säkerställa en långsiktig finansiering av verksamheten. beräknar att överskottet kommer att minska under de närmast följande åren. Av tabell 4.41 framgår att överskottet i verksamheten prognostiseras minska 2013 och beräknas verksamheten uppvisa ett underskott. har fortsatt att arbeta för att minska ärendebalanserna för ansökningar om nationella läkemedelsgodkännanden. Det har skett en avsevärd förbättring av avslutade ärenden inom givna tidsramar, i förhållande till föregående år, och merparten av ärendena avslutades . Det finns dock fortfarande möjlighet att förbättra utfallet och arbetar vidare för att ytterligare förbättra följsamheten till tidsramarna . befäste sin starka ställning och sitt goda renommé internationellt och tilldelades en stor del av utredningsansvaret för läkemedelsansökningar och tillsynsärenden. Utvecklingen följer regeringens intentioner att verket fortsatt ska ha en hög profil i det internationella arbetet. 4.12.2Bolag med statligt ägande inom apotekssektorn ligger ansvaret för förvaltning av och Apoteksgruppen i hos . har inrättats för att genom sin verksamhet skapa förutsättningar för en väl fungerande konkurrens på apoteksmarknaden genom att ge öppenvårdsapoteken tillgång till databaser, register och annan samhällsnyttig infrastruktur på likvärdiga och icke-diskriminerande villkor. Andra uppgifter som bolaget har är bl.a. att förmedla ersättning från landstingen till öppenvårdsapoteken enligt förordningen (2007:687) om läkemedelsförmåner m.m. Finansieringen av bolagets verksamhet sker huvudsakligen genom att man tar ut en avgift, som fastställs av , av apoteksaktörerna. övergick i direkt statlig ägo genom utdelning från dåvarande . Rörelsens intäkter uppgick till . Rörelseresultatet uppgick till –och resultatet efter skatt uppgick till –. I rörelseresultatet ingår nedskrivning i sin helhet med av det tidigare dotterbolaget . Rörelseresultatet påverkas även av sänkningen av avgiften per receptorderrad med . Enligt bolagsordningen ska det inte ske någon vinstutdelning till aktieägaren. Vinsten ska, i den mån den inte reserveras, användas för att främja bolagets ändamål. bedöms ha utfört sina upp- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 gifter väl och bidragit till en effektiv och säker distribution av läkemedel. Regeringen fattade beslut om propositionen Ny myndighet för hälso- och vårdinfrastruktur (prop. 2012/13:128). I propositionen gör regeringen bedömningen att en ny myndighet bör bildas per . De uppgifter som utgjort verksamheten i kommer att utföras i den nya myndigheten. Det innebär att ska avvecklas. (), har till huvudsaklig uppgift att tillverka och tillhandahålla extemporeläkemedel och lagerberedningar, dvs. läkemedel som är anpassade till en enskild patient, klinik, djur eller djurbesättning eller tillverkas i små serier. APL erbjuder även utvecklings- och tillverkningstjänster åt Life Science-branschen. Bolaget ägs från direkt av staten, efter att tidigare ha varit ett dotterbolag till . APL levererar extemporeläkemedel till alla apoteksaktörer som etablerat sig på öppenvårdsmarknaden och även till slutenvården. Företaget har ett särskilt ansvar t.o.m. för att tillverka och leverera extemporeläkemedel och lagerberedningar på förfrågan från öppenvårdsapotek. uppgick nettoomsättningen till . APL har en ökad försäljning genom extemporeberedning på sjukhusen i och . Rörelseresultatet blev –13,. Resultatet efter skatt uppgick till –14,. APL beslutade att genomföra omstruktureringar med en ny organisation och rationaliseringar. En omstruktureringsreserv på belastar rörelseresultatet. har APL haft uppstartskostnader med anledning av nya landstingsaffärer i Västra , och . APL har fullgjort sin huvuduppgift på ett tillfredsställande sätt. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Inom avsnitt 5 Folkhälsopolitik beskrivs insatser som syftar till att förse människor med verktyg för att ta hand om sin egen hälsa och till att skapa samhälleliga förutsättningar för hälsan på befolkningsnivå. Folkhälsoområdet spänner över flera samhällssektorer, vilket innebär att verksamheter och insatser inom flera utgiftsområden bidrar till politikens genomförande. Det folkhälsopolitiska arbetet vilar dessutom på insatser på flera olika nivåer: lokal, regional, nationell och internationell. Resultatredovisningen inom detta avsnitt inleds med en kortfattad beskrivning av hälsoutvecklingen och dess förutsättningar. Fokus för resultatredovisningen ligger på frågor för vilka ett särskilt ansvar finns inom avsnittet, t.ex. insatser som underlättar den enskildes hälsosamma val eller syftar till att stärka skyddet mot hälsohot och smittsamma sjukdomar. är en ny myndighet som inrättas . Inrättandet av myndigheten innebär att och avvecklas och upphör vid utgången av 2013. De uppgifter som dessa två myndigheter ansvarar för övergår till den nya myndigheten. Följaktligen omfattas , liksom tidigare och , av avsnitt 5 Folkhälsopolitik. Avsnittet omfattar dessutom anslag för att stärka vaccinberedskap samt insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar. Till avsnittet hör även bidrag till (WHO) och health NHV. har en betydelsefull roll i folkhälsoarbetet, inklusive smittskyddet. Ansvaret för vissa uppgifter med folkhälsoanknytning kommer att föras över från till . förvaltningsanslag behandlas under avsnitt 4 Hälso- och sjukvårdspolitik, vilket även omfattar anslag med vilka vissa insatser inom folkhälsoområdet finansieras, t.ex. anslag 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård. Avsnitt 9 behandlar regeringens alkohol-, narkotika-, dopnings-, tobaks- och spelpolitik, vilken också är en del av folkhälsopolitiken. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom Folkhälsopolitik 2:2 Insatser för vaccinberedskap 2:3 Bidrag till health NHV 2:4 Bidrag till WHO 2:5 Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Av tabellen framgår en stor differens vad gäller utgifterna inom Folkhälsopolitiken. Differensen beror huvudsakligen på att anslagen för och inte redovisas i tabellen för åren 2012–2013 eftersom anslagen ska upphöra /14. förs medlen från dessa anslag till det nya anslaget 2:1 . Det övergripande nationella målet för folkhälsoarbetet är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen (prop. 2008/09:1 utg.omr. 9 avsnitt 3.4). antog ursprungligen detta mål i samband med propositionen Mål för folkhälsan (prop. 2002/03:35). Regeringen har i skrivelsen En folkhälsopolitik med människan i centrum (skr. 2011/12:166) redogjort för en förnyad inriktning av folkhälsopolitiken. Folkhälsopolitiken bör vara framåtsyftande, stimulerande och inspirerande. Respekten för varje människas integritet och kraft bör sättas i första rummet. Att ta ansvar för och påverka den egna hälsan ska kännas lustfyllt, engagerande och angeläget. Hälsan i befolkningen påverkas såväl av enskilda människors egna val som av mer strukturella faktorer. Det hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbetet bör därför bedrivas på bred front och i samverkan mellan olika aktörer. Statens insatser på folkhälsoområdet utgår från flertalet departement i och från flera statliga myndigheter. Det huvudsakliga folkhälsoarbetet utförs emellertid på regional och lokal nivå av t.ex. länsstyrelser, landsting, kommuner och idéburna organisationer. Landstingens folkhälsoansvar grundar sig bl.a. på hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och smittskyddslagen (2004:168). Målet för hälso- och sjukvården är enligt hälso- och sjukvårdslagen en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen. För samhällets smittskydd är målet enligt smittskyddslagen att tillgodose befolkningens behov av skydd mot spridning av smittsamma sjukdomar. Kommunernas folkhälsoarbete grundar sig på lagar som rör flera kommunala verksamheter, t.ex. alkohollagen (2010:1622), tobakslagen (1993:581), livsmedelslagen (2006:804) och (1998:808). Det internationella samarbetet inom Europeiska unionen (EU) och andra internationella organisationer har också betydelse för folkhälsoarbetet. Det gäller t.ex. smittskyddsområdet mot bakgrund av den internationella rörlighetens betydelse för smittspridning. Följande resultatredovisning inleds med en kortfattad redogörelse av hälsoutvecklingen i befolkningen samt dess bestämningsfaktorer. Den redovisning som därefter följer är indelad enligt folkhälsopolitikens fem byggstenar som pekas ut i regeringens skrivelse En folkhälsopolitik med människan i centrum (skr. 2011/12:166): –Start – barns och ungas uppväxtvillkor –Stöd – för att underlätta hälsosamma val –Skydd – ett effektivt och säkert skydd mot hälsohot –Samverkan – det gemensamma ansvaret för en god hälsa –Stärkt kunskapsstyrning – för ett effektivare folkhälsoarbete ansvarar för den sektorsövergripande uppföljningen av det nationella målet för folkhälsoarbetet. följer och analyserar hälsoutvecklingen i befolkningen. följer och analyserar utvecklingen av smittsamma sjukdomar. samordnar och rapporteringen inom folkhälsoområdet. lämnade myndigheterna rapporten i – årsrapport . På motsvarande sätt har och gemensamt lämnat rapporten – smittskydd 2012 om tillståndet och utvecklingen när det gäller skyddet mot allvarlig smitta. kommer till stor del svara för uppföljningen inom folkhälsoområdet (avsnitt 5.9.1). 5.4Folkhälsans utveckling är god Den svenska befolkningens hälsa är fortsatt god. Medellivslängden har ökat och 2012 var den för kvinnor och för män (diagram 5.1). En minskad dödlighet i hjärt- och kärlsjukdomar är den viktigaste förklaringen till den ökade medellivslängden. Dödligheten har minskat snabbare bland män och könsskillnaderna i dödlighet har minskat. har generellt sett den jämnaste fördelningen av livslängd i världen, mätt med den s.k. Ginikoefficienten (diagram 5.2). Det är t.o.m. så att befolkning haft en så jämn livslängdsfördelning, och den positiva trenden tycks fortsätta. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Diagram 5.1 Återstående medellivslängd vid födseln, 1993– Diagram 5.2 Jämförelse mellan länder av hur jämn befolkningens medellivslängd är Källa: Egna beräkningar baserade på data från Human Mortality Database, och . Anm.: Ginikoefficienten är en allmänt använd ojämlikhetsindikator. Ginikoefficienten för livslängd är ett mått som beskriver hur jämn eller ojämn spridningen av befolkningens livslängd är. Ju lägre värde på Ginikoefficienten, desto jämnare är livslängden fördelad i befolkningen. Vid värde noll lever alla . Diagrammet visar för vilket data fanns att tillgå, vilket motsvarar . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Diagram 5.3 och 5.4 visar insjuknande respektive dödlighet för viktiga sjukdomsgrupper. Hos både kvinnor och män ses en förbättring överlag. Det kan dock konstateras att cancerfallen ökat något , bl.a. mot bakgrund av en förändrad befolkningsstruktur med fler äldre människor. Dödligheten för de som drabbas av cancer visar däremot på en kontinuerlig positiv utveckling . Cancervården beskrivs närmare under avsnitt 4.8.4. Diagram 5.5 visar sjukdomsbördan för olika sjukdomsgrupper. Sjukdomsbörda är ett sammanfattande mått som beaktar bl.a. sjukdomars förekomst och allvarlighetsgrad. Hjärt- och kärlsjukdom är trots minskad dödlighet fortsatt en av de sjukdomsgrupper som ger upphov till störst sjukdomsbörda bland både kvinnor och män. Diagram 5.3 Antal insjuknande i hjärtinfarkt, stroke och cancer, per 100 000 invånare, 2002–2011 Antal insjuknande per 100 000 invånare Källor: och (Folkhälsan i - årsrapport och statistikdatabas). Anm.: Hjärtinfarkt och stroke avser förstagångsinsjuknanden i åldersgruppen . Cancer avser nya fall, oavsett tumörtyp, i samtliga åldrar. Data för hjärtinfarkt och stroke är åldersstandardiserade med en medelbefolkning . Data för cancer är åldersstandardiserade med en medelbefolkning . Diagram 5.4 Antal döda i hjärtsjukdom, stroke och cancer, per 100 000 invånare, 2002–2011 Antal döda per 100 000 invånare Källor: och (Folkhälsan i - årsrapport Anm.: Åldersstandardiserade data. Diagram 5.5 Sjukdomsbörda, 1990 och 2010 Sjukdomsbörda (DALYs, tusental) Ryggvärk Ischemisk hjärtsjukdom Depression Stroke Alzheimer Övriga muskeloskeletala sjukdomar Fallolyckor Kronisk obstruktiv lungsjukdom Värk i nacke Bröstcancer Ångesttillstånd Lungcancer Diabetes Migrän Osteoartros Kolorektalcancer Astma Övriga sjukdomar i hjärta och blodkärl Självtillfogade skador Äggstockscancer Nedre luftvägsinfektioner Trafikolyckor 1990: 261 639 Kronisk obstruktiv lungsjukdom Diabetes Lungcancer Prostatacancer Trafikolyckor Alzheimer Värk i nacke Kolorektalcancer Narkomani Övriga muskeloskeletala sjukdomar Astma Nedre luftvägsinfektioner Övriga sjukdomar i hjärta och blodkärl Medfödda missbildningar Källor: och . Anm.: Sjukdomsbörda mäts med funktionsjusterade levnadsår () som är summan av friska år som förloras på grund av för tidig död (YLL) och sjukdom (YLD). Vidare kan det konstateras att besvär som hänger samman med psykisk ohälsa förblir ett problem efter att ha ökat . Exempelvis har antalet personer som vårdats för självdestruktiva handlingar såsom självmordsförsök ökat, medan däremot självmorden minskat i nästan alla åldersgrupper. Fler kvinnor än män vårdas för självdestruktiva handlingar, även om självmord är vanligare bland män än kvinnor. Regeringens särskilda satsning på området, PRIO psykisk ohälsa – plan för riktade insatser inom området psykisk ohälsa 2012– 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 2016, beskrivs närmare under avsnitten 4.5.3 och 4.6.2. Tandhälsan fortsätter att vara god generellt sett. av både kvinnor och män anger att de har god tandhälsa. Detta beskrivs närmare under avsnitt 4.6.4 där regeringens insatser på tandvårdsområdet behandlas. Antalet rapporterade fall av smittsamma sjukdomar ökade något , men är i samma storleksordning som . Ökningen kan framför allt kopplas till fler fall av resistenta bakterier (avsnitt 5.7.1), mag- och tarminfektioner och sexuellt överförbara infektioner (avsnitt 5.6.5). Två allvarliga bakteriella sjukdomar, grupp A-streptokocker och meningokocker, nådde båda sina högsta nivåer . Hälsans bestämningsfaktorer inverkar på hälsoutvecklingen och påverkas i sin tur av såväl den enskildes val som förutsättningarna i samhället i stort. Diagram 5.6 visar i vilken omfattning t.ex. kostrelaterade risker, högt blodtryck, övervikt, rökning och brist på fysisk aktivitet bidrar till ohälsa i . De riskfaktorer som ger upphov till mest sjukdomsbörda är i stort desamma för kvinnor och män. av sjukdomsbördan i beror på ohälsosamma levnadsvanor som leder till ökad risk för bl.a. typ 2-diabetes, hjärt- och kärlsjukdom, cancer, psykisk ohälsa, högt blodtryck och övervikt. Rökning och genomsnittlig alkoholkonsumtion har minskat gradvis under en rad år (avsnitt 9.4). Övervikt har ökat de senaste två decennierna men ökningen tycks ha avstannat. Bra matvanor och fysisk aktivitet behandlas vidare i avsnitt 5.6.3. Regeringen kan konstatera att hälsoutvecklingen i är gynnsam i stort. finns det kvarstående utmaningar som uppmärksammas genom insatser inom flera olika områden, vilket framgår av följande resultatredovisning. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Diagram 5.6 Riskfaktorers bidrag till sjukdomsbördan, 1990 och 2010 Sjukdomsbörda (DALYs, tusental) Källor: och . Anm.: Sjukdomsbörda mäts med funktionsjusterade levnadsår () som är summan av friska år som förloras på grund av för tidig död (YLL) och sjukdom (YLD). () baseras på förhållandet mellan kroppsvikt och längd och ett för högt innebär övervikt eller fetma. den kontinuerliga uppföljningen av folkhälsan, dels genom särskilda regeringsuppdrag. har t.ex. i uppdrag att rapportera om hälsoutvecklingen för personer med funktionsnedsättning. Uppföljningen sker inom ramen för En strategi för genomförandet av funktionshinderspolitiken 2011‒2016, samt ett omfattande uppdrag som omfattar 22 myndigheter och som beskrivs vidare under avsnitt 6 Funktionshinderspolitik. Den senaste rapporten bekräftar bilden av att den självskattade hälsan hos personer med funktionsnedsättning är sämre än hos befolkningen i övrigt. har även fått i uppdrag att i dialog med företrädare för de nationella minoriteterna undersöka förutsättningarna för uppföljning av de nationella minoriteternas hälsa, att redovisa en uppföljning avseende hälsosituationen hos homosexuella, bisexuella och transpersoner, samt att följa upp situationen för romska kvinnors och mäns hälsa inom ramen för regeringens strategi för romsk inkludering 2012‒2032. Därutöver beslutade regeringen om en Strategi för en god och mer jämlik vård 2012‒2016 (avsnitt 4.8.3). Uppföljning av skillnader i hälsa mellan grupper i samhället Det finns grupper i samhället som urskiljer sig från befolkningen i övrigt vad gäller vissa hälsoparametrar. Det finns t.ex. socioekonomiskt relaterade skillnader mellan människor när det gäller livsstil och levnadsvanor. Utbildning är en viktig bestämningsfaktor för hälsa. Personer med kort utbildning har i allmänhet en sämre hälsoutveckling än de med längre utbildning. Utbildningsnivån i har höjts, vilket bidragit till en positiv hälsoutveckling. Skillnader i hälsa jämfört med befolkningen som helhet har också beskrivits hos andra grupper i samhället, t.ex. för nationella minoriteter, personer med utländsk bakgrund, homosexuella, bisexuella och transpersoner, samt personer med funktionsnedsättning. Skillnader i hälsa följs upp, dels inom ramen för 5.5Resultatredovisning: Start – barns och ungas uppväxtvillkor Regeringen belyser i skrivelsen En folkhälsopolitik med människan i centrum (skr. 2011/12:166) att många vanor, och således framtida skillnader i hälsa, grundläggs i tidig ålder. Hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande åtgärder bör därför sättas in tidigt i livet, oavsett om det gäller att skapa goda uppväxtvillkor, hälsosamma levnadsvanor eller stödjande miljöer. Regeringen gav 2011 ett uppdrag om folkhälsorapportering med fokus på barn och unga. publicerades rapporten och unga 2013 – utvecklingen av faktorer som påverkar hälsan och genomförda åtgärder. publicerade dessutom rapporten ungas hälsa, vård och omsorg 2013. Rapporterna visar på att barns och ungas hälsa och sociala förhållanden i är goda, även jämfört med andra länder, som skillnader mellan olika grupper uppmärksammas. Insatser som påverkar barns och ungas uppväxtvillkor bedrivs inom många områden, vilka 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid, samt Dessutom bedrivs verksamhet inom hälso- och sjukvården, t.ex. vid barnavårdscentraler och ungdomsmottagningar, som bidrar till barns och ungas hälsa. Följande redovisning uppmärksammar förskolans och skolans hälsofrämjande roll. Avsnittet behandlar därefter särskilt utvecklingen vad gäller det s.k. barnvaccinationsprogrammet. 5.5.1Förskolans och skolans hälsofrämjande roll lyfts fram Av förskolans och styrdokument framgår att frågor som rör hälsa, t.ex. fysisk aktivitet, ska ges utrymme i verksamheten, samt att barn och elever ska erbjudas näringsriktiga måltider. Genom den nya skollagen (2010:800) som började tillämpas infördes en samlad elevhälsa för elever i förskoleklassen, de obligatoriska skolformerna samt gymnasie- och gymnasiesärskolan. Satsningar i skolan främjar hälsa 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 samt att bedöma elevernas kunskaper utifrån planernas kunskapskrav. Inom ramen för uppdraget ska även uppmärksamma hälso- och simundervisningen och elevers frånvaro i idrotts- och hälsoundervisningen. Vidare ingår i satsningen på elevhälsa ett uppdrag till att i samverkan med stödja arbetet med näringsriktig skolmat och skolmåltidens utformning. Arbetet ska utgå från skollagens bestämmelse om att de skolmåltider som erbjuds ska vara näringsriktiga. I uppdraget ingår utbildningsinsatser riktade till ansvarig personal inom skolkök samt till kostchefer, konsulter och ansvariga för upphandling av mat i kommunerna. har reviderat sina råd om mat i skolan, Bra mat i skolan. Ändringarna innebär att en tydligare beskrivning görs av måltidens kvalitet ur ett helhetsperspektiv, samt förtydliganden kring hur skolan kan bedöma och dokumentera näringsriktig skolmat. Dessutom har avsnitten om mat vid allergi och överkänslighet respektive hållbara skolmåltider utökats. För att främja arbetet med en hälsofrämjande skola har också i uppdrag att –2014 utforma och erbjuda utbildningsinsatser med syftet att stödja skolornas undervisning om alkohol, narkotika, dopning och tobak. Målgruppen för utbildningsinsatserna är rektorer och annan personal i grund- och gymnasieskolan. Bättre kännedom om astma och allergier i relation till arbetsmiljön i skolan Regeringen har avsatt för insatser för en förstärkt elevhälsa – 2015. Satsningen beskrivs vidare under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. har inom ramen för satsningen bl.a. fått i uppdrag att fördela ett riktat statsbidrag till skolhuvudmännen för personalförstärkningar inom elevhälsan och utbildningsinsatser till elevhälsans personal. Satsningen på elevhälsa omfattar också ett uppdrag till för att stödja utvecklingen av ämnet idrott och hälsa i de obligatoriska skolformerna samt i gymnasie- och gymnasiesärskolan.