prop · H003145 · 2013-06-14 00:00:00 — Detta system för satellitnavigering har utvecklats på uppdrag av EU och . är tänkt att vara kompatibelt med de tidigare systemen GPS och GLONASS. ska möjliggöra positionsbestämning med meterprecision över hela jordklotet. är ett helt civilt system, till skillnad från övriga satellitsystem som i grunden är militära. Fyra har skjutits upp, de två senaste . Totalt cirka 30 satelliter inklusive ett antal reservsatelliter är planerade att ingå i systemet där ambitionen är att systemet ska börja fungera 2014 och vara fullt utbyggt . Systemet för () etablerades som en förstärkning till GPS och GLONASS- systemet och som en slags försystem till och används av luftfartsmyndigheter.184 har drabbats av stora förseningar, till följd av problem med finansieringen. Finansieringen har kommit från såväl som EU.185 EU har genom en förordning tagit över det fulla ansvaret 184Systemet förstärker satellitsignaler och gör den information man får av satelliterna ännu mer precis. EGNOS består av transpondrar på tre geostationära satelliter som också har andra uppgifter och ett nätverk av markstationer. EGNOS är ett gemensamt projekt mellan , Europeiska kommissionen samt Eurocontrol (en europeisk organisation för säkerhet i luftnavigering). Det är kommissionen som äger EGNOS, ägandet fördes över . Services Provider är operatör av systemet. 185Kommissionen aviserade när man presenterade långtidsbudgeten 20072013 kostnaderna till . I förordning 683 från konstaterar och att kostnaderna är . SVENSK RYMDVERKSAMHET EN STRATEGISK TILLGÅNG? för finansiering och drift av Galileo.186 Privata investerare erbjöds möjlighet att investera, men de var inte beredda att gå in i projektet, eftersom den kommersiella potentialen var alltför osäker. mer, det är därför nödvändigt, anser kommissionen, att det offentliga tar ansvar för kontrollen av infrastrukturen.187 5.4.3Organisation för hantering av I kommissionen koordineras av Generaldirektoratet för näringsliv (). Den rådskonstellation som hanterar Galileofrågorna är , det vill säga rådet för transport, telekommunikation och energi. Detta får till följd att rymdministrarna i inte har något direkt inflytande på transportområdet där diskuteras. Den europeiska byrån för GNSS, GSA () omlokaliserades till . Den del som hanterar säkerhetsaspekterna, () kommer att lokaliseras till en Laye () samt Swanwick () under 20132014. 5.4.4Civilt system med möjlighet till utveckling av applikationer De politiska motiven bakom etablerandet av är, liksom när det gäller till exempel bärraketer, vikten av oberoende tillträde till rymden. Den rättsliga basen som använts för att motivera kommissionen att initiera är artikel 170172188 i Lissabonfördraget som reglerar Transeuropeiska nät. hanteras sålunda både i EU och på som en infrastrukturfråga. Kommissionen menar att inte alls påverkas av artikel 189.189 Galileosystemet ska vara öppet för alla vilket innebär att det inte finns något som hindrar att militären kommer att vara kund till systemet. Skillnaden mot andra system ligger i att militären inte kontrollerar systemet.190 Det finns stora förhoppningar att nya företag och applikationer kan utvecklas utifrån den infrastruktur ger. Kommissionen planerar också för ett särskilt meddelande om industripolitik för rymdsektorn.191 Det finns således 186Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 683/2008. 188Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. 191Aviserat i rådslutsatserna för () beträffande industriflaggskeppet inom ramen för EU 2020, . GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN starka band med andra politikområden, exempelvis konkurrenskraftspolitik och miljöpolitik. 5.4.5Synergi eller koordinationssvårigheter mellan EU och I arbetet med har EU flyttat fram positionerna, inte minst genom att EU är den part som bidrar mest finansiellt till . Inom EU har samarbetet kring dock inte varit friktionsfritt. Exempelvis hade länder som ligger i den geografiska periferin i , bland annat , svårt att acceptera att EGNOS inte byggs ut snabbare eftersom de nuvarande inte förbättrar signalerna i de perifera länderna. har sålunda ingen nytta av satsningen. Därför deltog inte heller i EGNOS då programmet låg i ESA:s regi. När programmet nu övergått till EU, finansieras det med gemensamma medel där via EU-avgiften också är delfinansiär. ESA-finansieringen är också sammankopplad med EU-finansieringen. Exempelvis har det frivilliga ESA-programmet GNSS Evolution Programme (EGEP) startats i syfte att vidareutveckla och . Rymdstyrelsen anser dock att programmet är en nödlösning och borde tas över av operatören av . deltar med betalningar i programmet . De stora utmaningarna har är att fullfölja utbyggnaden av systemet enligt tidplan och budget samt att kompabiliteten med GPS och GLONASS fungerar smärtfritt.192 5.4.6 Svenska intressen i På finns en av tre kontrollstationer för och är ansvarig för driften av dessa. Det finns också svenska underleverantörer till Galileo- satelliterna.193 I hanterar Transportenheten på Galileo-frågorna. På enheten är detta inte en prioriterad fråga, enligt flera handläggare som intervjuat. Detta beror på att är en relativt perifer fråga på Transportenheten som främst handlägger frågor som rör transportsystemet utformning och funktion. För att förbättra transpostsystemets funktion tillämpas olika satellitbaserade hjälpmedel men dessa spelar ingen central roll i enhetens allmänna arbete med transportfrågorna.194 193RUAG har levererat till ett värde av av det totala projektvärdet för de första två Galileosatelliterna. 194Intervju med företrädare för . SVENSK RYMDVERKSAMHET EN STRATEGISK TILLGÅNG? ständiga förseningar och fördyringar har gjort att det funnits tveksamhet till projektet, både i och på . har med denna inställning intagit en position i förhandlingsarbetet i EU som innebär budgetrestriktivitet. Andra länder som också brukar agera budgetrestriktivt har däremot ändrat sin inställning när det visat sig att de fått attraktiva affärer till sin rymdindustri eller när de har försökt få EU- myndigheter placerade i landet.195 Eftersom Rymdstyrelsen bara arbetar med ESA-frågor och inte medverkar i EU-arbetet annat än som beredningsorgan till har det inte funnits några starka krafter som agerat för svensk industri i EU-sammanhang. Det finns inte heller någon enhet på som aktivt arbetar med industriintressena för . är just nu inne i en fas där flera juridiska aspekter ska lösas. Därmed blir gemensamberedningsprocessen på relativt teknisk och flera departement har svårt att se implikationerna och därför är det svårt att få svar på gemensamberedningarna.196 Svenska intressen i Galileoprogrammet är heller inte tydliga, inga svenska intressen har framförts till kommissionen. Om har regeringen uttalat att hävdar sig väl i projektet relativt sin storlek i befolkning och budgetandel. Svenska företag har deltagit aktivt och beställningar kan förväntas i uppbyggnaden av programmet. Svenska företag har beställningar av mycket högvärdig utrustning som skall sitta i varje satellit (sammanlagt 60 satelliter över programmets hela livstid eller senare) och vitala komponenter under utvecklingsfasen för systemet, vilket gör projektet till ett viktigt område för svensk rymdindustri under överskådlig framtid.197 5.5GMES/flaggskeppsprojekt i EU GMES som namnändrades till är EU:s system för jordobservation. GMES/ska både samla in information och tillhandahålla tjänster för exempelvis miljöövervakning. deltar som EU- medlem i projektet. 195Intervju med företrädare för . 196Regeringskansliet har som svar på faktagranskning framfört att den gemensamberedning som tillämpas på i EU-frågor garanterar inflytande från andra departements ansvarsområden. 197RådsPM från till inför TTE rådets möte . GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN 5.5.1Internationellt samarbete om jordobservation Den globala samarbetsorganisationen on Earth Observation () bildades för att samordna data från jordobservation.198 Både stater och organisationer är medlemmar. GEO:s arbete syftar till att ta fram ett världsomspännande system för jordobservation, kallat GEOSS.199 GEOSS knyter ihop olika system för jordobservation och samordnar data om jordens miljö. utvecklar inte tekniska lösningar utan arbetar för att data från befintliga satelliter och annan mätutrustning ska kunna samutnyttjas bättre. har nationellt samordningsansvar och företräder i med medverkan av Rymdstyrelsen.200 5.5.2ESA:s satsningar på jordobservation Motivet till ESA:s satsningar har varit en oberoende europeisk kapacitet att producera satellitdata för miljöövervakning och för hantering av katastrofer.201 utvecklade världens största satellit för jordobservation, Envisat som sköts upp i mars 2002.202 Markkontroll och datanedtagning från Envisat har skett vid i , där SSC har stått för driften. Ett 70-tal länder använde data från Envisat. Envisat levererade data om exempelvis mängden växthusgaser i atmosfären, havens temperatur havsströmmar och regnskogarnas utbredning. förlorade kontakten med satelliten och förklarade satelliten som förlorad.203 En konsekvens för allmänheten av detta var att det inte gick att få tillförlitliga algblomningsprognoser för . 198Behovet uppmärksammades bland annat vid om hållbar utveckling och av länderna i G8 (, , ). 199GEO startades på initiativ från och är ett 80-tal stater, Europeiska kommissionen och knappt 60 olika organisationer medlemmar och observatörer i (Rymdstyrelsens webbplats, /. 200SMHI har i svar på faktagranskning framfört att högst kanaliseras via anslag till i . 201Rymdstyrelsen, Redovisning av regeringsuppdrag angående behovet av stärkt myndighetssamverkan på fjärranalysområdet. PM 201/09, . 202ESA:s webbplats, . 203ESA:s webbplats, . SVENSK RYMDVERKSAMHET EN STRATEGISK TILLGÅNG? 5.5.3GMES/projekt för eget jordobservationssystem För att säkerställa egen europeisk kapacitet för försörjning av jordobservationsdata tog ett antal EU-länder 1998 initiativ till utvecklingen av Global Monitoring for Environment and Security (GMES).204 EU ansåg att behövde tillgång till ett långsiktigt uthålligt och tillförlitligt eget system för jordobservation, främst för att möta utmaningarna inom miljö- och säkerhetsområdena. EU:s och antog 2001 resolutioner som slog fast att organisationerna tillsammans skulle starta och driva utvecklingen av GMES/Copernicus.205 Syftet med GMES/är att samla in, bearbeta och tillhandhålla information om miljö och säkerhet i form av användaranpassade tjänster.206 Data ska samlas in från såväl satelliter, flygplan, fartyg med mera som från mätstationer på land.207 GMES/är EU:s bidrag till det globala jordobservationssystemet GEOSS. utvecklar nya satelliter för GMES/ utvecklar fem olika så kallade familjer av satelliter för olika uppdrag inom GMES/Copernicus.208 räknar med att den första satelliten kan skjutas upp 2013.209 De satelliter inom GMES/som är utrustade med kamera för jordobservation kommer att ha en upplösning . De kommer därmed att verka inom ett segment där få kommersiella satelliter finns.210 Data från satelliterna ska göras fritt tillgängliga, med möjlighet för företag att utveckla olika tjänster som kan säljas vidare till användarna.211 Den totala kostnaden för rymddelen av GMES/beräknas uppgå till , varav och dess medlemsländer står för och EU för resterande . 204Initiativet diskuterades vid ett möte mellan EU, och nationella rymdorgan. Slutsatserna från mötet presenterades i ett dokument kallat Braveno Manifest (, , . 205Rådsslutsats /C350/02 (13.11.2001). 206Enligt ett meddelande från kommissionen står s:et i GMES för medborgarnas säkerhet och skydd när det gäller miljöhot. GMES omfattar enligt meddelandet inte militära angelägenheter (Communication from the Commission to the Council and parliament: Global Monitoring for Environment and Security (GMES). Outline GMES EC Action Plan (Initial Period: 20012003) , 23.10.2001. 207ESA ska stå för de tekniska lösningarna för rymdinfrastrukturen, det vill säga bygga satelliter och tillsammans med EUMETSAT ta ner data från dessa. Den europeiska miljöbyrån (, EEA) har till uppgift att koordinera observationer från bland annat flygplan, fartyg och landbaserade mätstationer. EU ska definiera och samordna användarbehoven samt utveckla och leverera tjänster till 208Rymdstyrelsen, Bakgrundsmaterial till . 209ESA:s webbplats, . 210Intervju med företrädare för . 211Intervju med företrädare för . GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN Utveckling av tjänster viktig del i GMES/ Tjänsterna, som bygger på data insamlade inom GMES/, utvecklas inom sex olika områden.212 Tjänsterna ska utgå från användarnas behov.213 Kommissionen ansvarar för att ta fram tjänsterna och lägger ut uppdrag på företag, myndigheter och forskarlag genom upphandling. Arbetet med att utveckla tjänster i GMES/har pågått . En utvärdering från kommissionen visar att många tjänster är i teststadiet och att användare inte anser dem fullt tillförlitliga.214 Fram finansieras tjänsteutvecklingen inom GMES/ med medel från EU:s ramprogram för forskning. Totalt kommer tjänsteutvecklingen ha fått från ramprogrammet för forskning.215 Hur det fortsatta arbetet ska finansieras är ännu oklart men ingår i diskussionerna om EU:s långtidsbudget. Ett mervärde med GMES/som kommissionen och framhåller är möjligheten för företag i att tjäna pengar både på att utveckla och sälja utrustning och på att utveckla nedströmsverksamhet kopplade till GMES/ Copernicus.216 Offentliga myndigheter och internationella organisationer förväntades stå för merparten av användningen av dessa produkter och tjänster.217 Kommissionen har i en utvärdering konstaterat att marknaden inte utvecklar och tillhandahåller GMES/Copernicus-tjänster utan offentlig finansiering. Kostnaderna anses för höga och tiden till dess tjänsterna blir vinstgivande anses för lång för att privata aktörer ska vilja satsa egna medel. Därför behövs även fortsättningsvis offentlig finansiering, i form av EU-medel, av 212De sex områdena är and, hav, atmosfär, katastrofer, säkerhet och klimat (Kommissionens webbplats, . 213Communication from the Commission to the Council and parliament. Global Monitoring for Environment and Security (GMES): From Concept to Reality. {SEC(2005)1432}. COM(2005) 565 final. 214Områdena övervakning av atmosfären, säkerhet och klimatförändringar lades till som prioriterade områden . anger i svar på faktagranskning att producenter av nedströmstjänster efterfrågar långsiktighet i GMES/. 215Commission staff working document accompanying the Proposal for a regulation of parliament and of the Council on Earth observation programme (GMES) and its initial operations (20112013). Impact assessment and ex ante evaluation, {COM(2009) 223} {SEC(2009) 640}. , 20.5.2009 SEC(2009) 639. 216Kommissionen uppskattade 2001 att värdet på produkter och tjänster för GMES/uppgår till (Communication from the Commission to the Council and parliament: Global Monitoring for Environment and Security (GMES). Outline GMES EC Action Plan (Initial Period: 20012003) , 23.10.2001 COM(2001) 609 final). 217En rapport från () angav också det samlade värdet till avseende året (, The Socio-Economic Benefits of GMES. Report 39, . SVENSK RYMDVERKSAMHET EN STRATEGISK TILLGÅNG? Det motiveras även av att de flesta användare är offentliga organisationer.218 Ett exempel på att kommissionen anser att tjänsteutveckling är viktig är att kommissionen inom ramen för programmet Entreprenörskap och innovation utlyste medel för applikationsutveckling inom rymdindustrin. Inga ansökningar från svenska företag inkom219, bland annat beroende på att ansvarig enhet vid och ansvarig myndighet för programmet inte förde informationen vidare till berörda.220 I koordineras GMES/av Generaldirektoratet för näringsliv (DG ENTR). Inom avdelningen för rymd och flygindustri med mera221 finns en särskild enhet för GMES/. behandlar GMES/. Samarbetet mellan och EU om GMES/ Samarbetet mellan EU och om GMES/vilar på det avtal som slöts mellan organisationerna 2004.222 Avtalet gäller allt samarbete mellan EU och avseende rymd, inklusive jordobservation. Avtalet specificerar bland annat att ESA:s princip om industrireturer inte ska gälla i de delar i projekt som finansieras av EU. Vid intervjuer med företrädare för kommissionen och för har framkommit att samarbetet inte är helt friktionsfritt.223 Kommissionen menar att utvecklar för dyr utrustning och inte tar tillräcklig hänsyn till användarbehoven. måste garantera finansiering av påbörjade projekt för att inte redan gjorda investeringar ska bli värdelösa. 5.5.4Svenska intressen i GMES/ I hanterar GMES/Copernicus-frågor, som en del i ansvaret för övrig rymdverksamhet. I GMES/representeras av Rymdstyrelsen. I den särskilda GMES/ 218Commission staff working document accompanying the Proposal for a regulation of parliament and of the Council on Earth observation programme (GMES) and its initial operations (20112013). Impact assessment and ex ante evaluation, {COM(2009) 223} {SEC(2009) 640}. , 20.5.2009 SEC(2009) 639. 219Intervju med företrädare för vid kommissionen . 220Telefonsamtal samt Rymdstyrelsen . 221Den engelska beteckningen är Directorate G Aerospace, , Security and . Källa Europeiska kommissionens hemsida. 222Framework agreement between community and space agency. , 7 October 2003. 223Intervju med företrädare för . Intervju med företrädare för kommissionen 2012- 07-03. GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN företräds av Utrikesdepartementet.224 I användarforumet, en rådgivande grupp till kommissionen för ökat användarinflytande, företräds av . bidrag till GMES/via ESA:s jordobservationsprogram har bidrag till ESA:s program för jordobservation omfattat per år.225 Av bidrag till ESA:s jordobservationsprogram gick till GMES/Copernicus-projekt.226 Inför beslutade regeringen att skulle öka sitt bidrag till jordobservationsprogrammet. Motivet var att detta skulle öka konkurrenskraften genom att säkra beställningar till svensk industri från och framförallt i form av efterföljande upphandlingar från EU.227 I talepunkterna under själva mötet framhöll den svenska representanten att motivet var fokus på miljö- och klimatfrågor.228 Uppdrag till svenska företag motsvarar ej förväntningarna Det är som utlyser och finansierar de flesta av uppdragen inom rymddelen av GMES/. Uppdragen gäller dels att utveckla och tillverka olika tekniska komponenter till de nya satelliterna, dels att stå för markstationer som kan styra och ta emot data från GMES/. Svensk rymdindustri har vunnit kontrakt i rymddelen av GMES/. Det är framför allt ett av de stora företagen som fått kontrakt att tillverka datorer, antenner och annan signalutrustning för satelliterna. Det totala värdet på uppdragen fram beräknas till . Kontrakteringsvolymen har dock enligt Rymdstyrelsen inte uppfyllt de svenska förväntningarna.229 förväntning var ett återflöde i form av uppdrag till svenska företag som motsvarade lika mycket som betalar, det vill säga . Enligt kan inte förvänta sig ett återflöde på av insatta medel. Enligt Rymdstyrelsen finns det en risk att inte ens når upp till ett återflöde på 85 procent.230 224Rymdstyrelsen har av blivit tillfrågade att ta över ansvaret. 225Rymdstyrelsens webbplats, /. 226Rymdstyrelsens svar på faktagranskning . 227Rymdstyrelsen, Bakgrundsmaterial till . Enligt Rymdstyrelsens svar på faktagranskning syftar de stora satsningarna som görs i jordobservationsprogrammet på att positionera svensk industri inför de satsningar som EU kommer att göra inom ramen för sina flaggskeppsprojekt. 228Näringsdepartementet, Talepunkt . 229Rymdstyrelsen, Årsredovisning 2011. 230E-post från Rymdstyrelsen . SVENSK RYMDVERKSAMHET EN STRATEGISK TILLGÅNG? En förklaring till att utfallet i form av uppdrag till svenska företag är lågt är att de svenska företagen har samma kompetens som de europeiska företagen. Svenska företag konkurrerar därmed om att utveckla och ta fram samma saker som dessa. I denna konkurrens har de svenska företagen svårt att få uppdragen. De nya reglerna inom om att de stora europeiska företagen måste lägga ut uppdrag på underleverantörer för att sprida industrireturerna på fler länder kommer inte att få genomslag inom GMES/fram till 2018.231 Enligt företrädare för är en annan förklaring till att svenska företag inte får uppdrag inom GMES/att de är för dyra. menar också att det finns få företag i som kan ta uppdrag som handlar om att bygga satelliter.232 SSC lämnade in anbud på markstationsservice för de kommande GMES/, men uppdraget gick till det norska rymdbolaget Utvecklingen av tjänster inom GMES/utlyses av EU. Inom ramen för GMES/inledande drift har svenska aktörer vunnit kontrakt för utveckling av tjänster inom områdena skogskartering och hydrologiska varningar.234 Inom sjunde ramprogrammets tema rymd, där merparten av tjänsteutvecklingen sker, är dock utfallet av beviljade svenska ansökningar lägre än på andra områden.235 5.5.5Rymdstyrelsens forskningsbidrag till jordobservation Rymdstyrelsen ger finansiellt stöd till utvecklings- och forskningsprojekt inom jordobservation, det så kallade fjärranalysprogrammet. Programmet har en årlig budget på cirka 20 miljoner kronor.236 Syftet med programmet är att föra ut fjärranalystekniken till praktisk användning.237 Programmet består av en forskningsdel och en användardel. lät Rymdstyrelsen en grupp internationella forskare utvärdera forskningsdelen av fjärranalysprogrammet.238 Utvärderingen kom bland annat fram till att den svenska forskningen inte anknyter till internationell forskning och utveckling inom jordobservation, vilket försvårar för svenska forskare att 231Telefonintervju med företrädare för Rymdstyrelsen . 232Intervju med företrädare för . 233Intervjuer Rymdstyrelsen, . 234Rymdstyrelsen, Årsredovisning 2011. 235Rymdstyrelsen, Rapport kartläggning av svenskt deltagande inom tema rymd i EU:s sjätte och sjunde ramprogram, 2012. 236Rymdstyrelsen, Årsredovisning 2011. 237Rymdstyrelsen, Rymdstyrelsens strategi avseende fjärranalysverksamhet för perioden 20072010. 238Rymdstyrelsen, International Evaluation of SNSBs Earth Observation Programme 20052010. GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN ta del av forskningsmedel från och EU. Utvärderarna rekommenderade särskilt att Rymdstyrelsen ökar sina insatser för att skapa kontakter mellan svenska forskare och . Vidare kom utvärderingen fram till att forskarnas kontakt med näringslivet och med användare var liten, vilket minskar möjligheten för forskningens resultat att komma till användning och bli kommersiell, till exempel inom ramen för GMES/. 5.5.6 Svenska myndigheter samverkar för att påverka GMES/ bildades en samverkansgrupp bestående av elva myndigheter som använder data från jordobservation.239 Gruppens främsta uppgift är att definiera slutanvändarnas behov och krav som grund för svenska ståndpunkter om prioriteringarna inom GMES/. Gruppen arbetar med att identifiera behov av och krav på GMES/Copernicus-tjänster inom områdena klimat, atmosfär, hav, land och katastrofer. Även behoven inom säkerhetsområdet ska identifieras. För att ytterligare öka användarnas inflytande i GMES/har ersatt Rymdstyrelsen som svensk representant i det av kommissionen inrättade användarforumet. Genom användarforumet ska användarna få inflytande över användarkraven, tjänsternas inriktning och utformning. , som beslutar om prioriteringar och budget, ska beakta synpunkter från användarforumet. 5.6.1Bristande helhetssyn och samordning Rikrevisionen konstaterar att såväl synsätt som organisation av den statliga rymdverksamheten präglas av att frågor hanteras var för sig utan att kopplingarna mellan dem beaktas. Det finns en låg medvetenhet hos beslutsfattare om behovet av en tydligare helhetssyn på rymdverksamheten för att säkerställa att de prioriteringar som görs och beslut som fattas leder till ett så effektivt resursutnyttjande som möjligt. Rymdverksamheten omfattar hela värdekedjan från forskning till utveckling av konsumenttjänster. En rad samhällsfunktioner är beroende av rymdinfrastrukturen för att fungera effektivt.