prop · H10330 · 2013-10-15 00:00:00 — Personlig bedömning ska beakta all relevant information som inte beaktas i modellen. Institutet ska dokumentera hur personlig bedömning och modellresultat ska kombineras. 1.Instituten ska dokumentera riskklassificeringssystemens ut formning och operativa detaljer. Dokumentationen ska styrka riskklassificeringssystemens överensstämmelse med kraven i detta avsnitt och ta upp områden som portföljdifferentiering, riskklassificeringskriterier, ansvar avseende de parter som risk klassificerar gäldenärer och exponeringar, frekvensen av över syner av riskklassificeringar och ledningens övervakning av risk klassificeringsprocessen. 2.Institutet ska dokumentera motiven till och den analys som ligger till grund för dess val av riskklassificeringskriterier. Ett institut ska dokumentera alla betydande förändringar av riskklassificeringsprocessen och dokumentationen ska möjlig göra identifiering av de förändringar av riskklassificeringsproces sen som har gjorts sedan de behöriga myndigheternas senaste översyn. Riskklassificeringens struktur, inklusive riskklassifice ringsprocessen och den interna kontrollstrukturen, ska också dokumenteras. 3.Instituten ska dokumentera de särskilda definitioner av fallissemang och förlust som används internt och säkerställa att de överensstämmer med definitionerna i denna förordning. 4.Om institutet använder statistiska modeller vid riskklas sificeringsprocessen, ska institutet dokumentera dessa metoder. a)tillhandahålla en detaljerad beskrivning av teori, antaganden samt matematisk och empirisk grund för fördelningen av estimat till riskklasser, enskilda gäldenärer eller exponeringar och de datakällor som har använts för estimat av modellen, b)fastställa en strikt statistisk process för validering av model len, vilken inkluderar utfallstest utanför den datamängd och den period som har använts vid kalibreringen, c)ange alla omständigheter under vilka modellen inte fungerar ändamålsenligt. 5.Ett institut ska nöjaktigt kunna visa den behöriga myndig heten att kraven i denna artikel uppfylls, om ett institut har köpt ett riskklassificeringssystem eller en modell som används inom ett riskklassificeringssystem från tredje part och säljaren vägrar institutet tillgång eller begränsar institutets tillgång till information om metoden i riskklassificeringssystemet eller mo dellen eller bakomliggande data som har använts för utarbetan det av denna metod eller modell, på grundval av att sådan information utgör företagshemligheter. 1.Instituten ska samla in och lagra data om sina interna riskklassificeringar enligt vad som krävs i del åtta. 2.För exponeringar mot företag, institut, nationella rege ringar och centralbanker och för aktieexponeringar när ett in stitut använder PD/LGD-metoden enligt artikel 155.3 ska insti tuten samla in och lagra data om följande: a)Gäldenärernas och de godtagna garantigivarnas fullständiga riskklassificeringshistorik. b)Datum när riskklassificeringen gjordes. c)Viktiga data och metoder som har använts för att härleda riskklassificeringen. d)Namnet på den ansvariga för riskklassificeringen. e)Data om fallerade gäldenärer och exponeringars identitet. f)Datum för och omständigheterna kring dessa fallissemang. g)Data om PD-värden och den faktiska inträffade andelen fal lissemang inom olika riskklasser och data om migration mellan riskklasser. Institut som inte använder egna estimat av LGD-värden och konverteringsfaktorer ska samla in och bevara data om jämförelser av faktiska LGD-värden med de värden som anges i artikel 161.1 och av faktiska konverteringsfaktorer med de värden som anges i artikel 166.8. L 176/112 Europeiska unionens officiella tidning Institut som använder egna estimat av LGD-värden och konverteringsfaktorer ska samla in och bevara följande: a)Fullständig datahistorik avseende produktriskklassificering av exponeringar samt estimat av LGD-värden och konverte ringsfaktorer som hänger samman med varje riskklasskala. b)De datum då riskklassificeringarna gjordes och estimaten utfördes. c)Viktiga data och metod för beräkningen av exponeringarnas riskklassificering och estimat av LGD-värden och konverte ringsfaktorer. d)Namn på de personer som riskklassificerade exponeringarna och utförde estimaten av LGD-värden och konverteringsfak torer. e)Data om estimerade och faktiska LGD-värden och konverte ringsfaktorer för varje fallerad exponering. f)Data om exponeringens LGD-värde före och efter hänsyn stagande till en garanti eller ett kreditderivat för de institut som beaktar garantiers och kreditderivats kreditriskreduce rande effekter vid beräkning av LGD-värden. g)Data om förlustkomponenter för varje fallerad exponering. För hushållsexponeringar ska instituten samla in och lagra data om följande: a)Data som användes under processen för att hänföra expone ringar till riskklasser. b)Data om estimerade PD- och LGD-värden och om konver teringsfaktorer i samband med exponeringars riskklasser. c)Data om fallerade gäldenärer och exponeringars identitet. d)I fråga om fallerade exponeringar: data om de riskklasser som exponeringen var hänförd till före fallis semanget och om faktiska utfall avseende LGD-värden och konverteringsfaktorer. e)Data om förlustnivåer vad gäller kvalificerade rullande hus hållsexponeringar. Stresstester för bedömning av kapitalkrav Ett institut ska inrätta lämpliga stresstestprocesser för be dömning av sitt kapitalkrav. Stresstester ska bl.a. syfta till att identifiera eventuella händelser eller framtida förändringar av ekonomiska förhållanden som skulle kunna ha ofördelaktiga effekter på ett instituts kreditexponeringar och på bedömningen av institutets förmåga att hantera sådana förändringar. 2.Ett institut ska regelbundet utföra kreditriskstresstest för att bedöma effekten av vissa bestämda förhållanden på det to tala kapitalkravet för kreditrisk. Institutet får välja vilket test som ska användas, förutsatt att det godkänns av tillsynsmyn digheten. Testet ska vara meningsfullt och beakta effekterna av allvarliga, men rimliga, recessionsscenarier. Ett institut ska inom ramen för stresstestscenarierna bedöma migration mellan risk klasser i sin riskklassificering. Portföljer som utsätts för stresstest ska innehålla den övervägande majoriteten av ett instituts totala exponering. 3.Institut som tillämpar den behandling som anges i arti kel 153.3 ska som en del av sitt stresstestprogram undersöka effekterna av en försämring av kreditkvaliteten hos utfärdarna av kreditriskskydd, särskilt effekten om dessa inte längre upp fyller godtagbarhetskriterierna. U n d e r a v s n i t t 2 R i s k k v a n t i f i e r i n g Fallissemang med avseende på en viss gäldenär ska anses föreligga när någon eller båda av följande situationer har upp stått: a)Institutet anser att det är osannolikt att gäldenären kommer att betala sina kreditförpliktelser helt och hållet till institutet, moderföretaget eller något av dess dotterföretag, utan att institutet tillgriper åtgärder som att realisera säkerheter. b)Någon av gäldenärens väsentliga kreditförpliktelser gentemot institutet, moderföretaget eller något av dess dotterföretag är förfallen till betalning . De behöriga myndigheterna får ersätta de för exponeringar som är säkrade genom bostadsfastigheter eller små och medelstora företags kommersiella fastigheter i klas sen hushållsexponeringar och exponeringar mot offentliga organ. De gäller inte vid tillämpning av arti kel 127. Vid hushållsexponeringar får instituten tillämpa den definition av fallissemang som anges i första stycket leden a och b med avseende på en enskild kreditfacilitet snarare än i förhållande till en låntagares samtliga förpliktelser. 2.Följande ska gälla vid tillämpning av punkt 1 b: a)För övertrasseringar börjar överskjutande dagar räknas när gäldenären har överskridit en aviserad kreditlimit, har avise rats en lägre kreditlimit än det aktuella utestående beloppet eller har utnyttjat kredit utan tillstånd och det underliggande beloppet är väsentligt. Europeiska unionens officiella tidning L 176/113 b)Vid tillämpning av led a avses med en "aviserad limit" en kreditlimit som institutet har fastställt och informerat gälde nären om. c)För kreditkort börjar överskjutande dagar räknas från den dag då minimibeloppet ska betalas. d)Hur väsentlig en förfallen kreditförpliktelse är ska bedömas i förhållande till en tröskel, vilken ska fastställas av de behö riga myndigheterna. Denna tröskel ska avspegla en risknivå som den behöriga myndigheten anser rimlig. e)Instituten ska ha dokumenterade riktlinjer för hur antalet överskjutande dagar ska beräknas, särskilt med avseende på ny indelning av exponeringar efter antal kreditdagar och beviljandet av förlängningar, ändringar eller uppskov, för nyelser och nettning av befintliga konton. Dessa riktlinjer ska tillämpas konsekvent över tiden och ligga i linje med institutets interna riskhantering och beslutsprocess. 3.Vid tillämpning av punkt 1 a ska bl.a. följande faktorer uppfattas som tecken på osannolikhet för betalning: a)Institutet intäktsför inte längre upplupen ränta för kreditför pliktelsen. b)Institutet gör en specifik kreditriskjustering till följd av att en betydande försämring av kreditkvaliteten har kunnat teras efter att institutet godkände exponeringen. c)Institutet säljer kreditförpliktelsen med en betydande kredit relaterad ekonomisk förlust. d)Institutet går med på en framtvingad omförhandling av kre ditförpliktelsen, där det är sannolikt att detta kommer att leda till en minskning av skulden genom en betydande efter gift av krediten eller uppskjuten betalning av räntor och amorteringar eller i förekommande fall avgifter. När det gäl ler aktieexponeringar som bedöms enligt PD/LGD-metoden, innefattar detta också framtvingad omstrukturering av själva aktiekapitalet. e)Institutet har lämnat in konkursansökan mot gäldenären el ler en liknande ansökan avseende gäldenärens kreditförplik telse gentemot institutet, moderföretaget eller något av dess dotterföretag. f)Gäldenären har begärt att försättas eller har försatts i kon kurs eller liknande, om detta förhindrar eller försenar betal ning av en kreditförpliktelse till institutet, moderföretaget eller något av dess dotterföretag. 4.Institut som använder externa data som inte överensstäm mer med definitionen av fallissemang i punkt 1 ska göra lämp liga anpassningar för att uppnå grundläggande jämförbarhet med definitionen av fallissemang. 5.Om institutet anser att en tidigare fallerad exponering inte längre uppfyller kriterierna för fallissemang, ska institutet omklassificera gäldenären eller exponeringen som om de inte hade fallerat. Om definitionen av fallissemang på nytt skulle uppfyllas, ska det anses att ett nytt fallissemang har inträffat. ska utarbeta förslag till tekniska standarder för tillsyn för att ange villkoren enligt vilka en behörig myndighet ska fastställa den tröskel som avses i punkt 2 d. ska lägga fram dessa förslag till tekniska standarder för tillsyn till kommissionen . Till kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska standarder för tillsyn som avses i första stycket i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010. ska utfärda riktlinjer för tillämpningen av denna ar tikel. Dessa riktlinjer ska antas i enlighet med artikel 16 i för ordning (EU) nr 1093/2010. Övergripande krav för estimering 1.Vid kvantifiering av de riskparametrar som hänger sam man med olika riskklasser ska instituten iaktta följande krav: a)Ett instituts egna estimat av riskparametrarna PD, LGD, kon verteringsfaktorn och EL ska inbegripa alla relevanta data, upplysningar och metoder. Estimaten ska härledas från his toriska erfarenheter och empiriska belägg och inte enbart baseras på subjektiva bedömningar. Estimaten ska vara rim liga och möjliggöra intuitiv förståelse och ska baseras på de förklaringsfaktorer som är avgörande för respektive riskpara meter. Ju mindre data ett institut har desto mer konservativt ska det vara vid sin estimering. b)Ett institut ska kunna tillhandahålla en specifikation av sin förlusthistorik med avseende på fallissemangsfrekvens, LGD, konverteringsfaktor eller förlust, om EL-estimat används, för delad på de förklaringsfaktorer som det betraktar som avgö rande för respektive riskparameter. Institutets estimat ska återspegla lång erfarenhet. L 176/114 Europeiska unionens officiella tidning c)Alla förändringar när det gäller utlåningspraxis eller indriv ningsmetoder under de observationsperioder som avses i artiklarna 180.1 h, 180.2 e, 181.1 j, 181.2, 182.2 och 182.3 ska beaktas. Ett instituts estimat ska avspegla effek terna av tekniska framsteg, nya data och övrig information efter hand som de blir tillgängliga. Instituten ska se över sina estimat när ny information framkommer, dock minst en gång . d)Den population av exponeringar som var representerad i det data som användes för estimatet, de riktlinjer för utlåning som tillämpades när data togs fram och andra relevanta kriterier ska vara jämförbara med kriterierna för institutets exponeringar och standarder. De ekonomiska förutsättningar och de marknadsvillkor som ligger till grund för uppgifterna ska vara relevanta för de aktuella och överskådliga förhål landena. Antalet exponeringar i urvalet och den period som har använts för kvantifieringen ska vara av tillräcklig omfatt ning för att institutet ska kunna utföra exakta och solida estimat. e)För förvärvade fordringar ska estimaten avspegla all relevant information som finns tillgänglig för det köpande institutet om de underliggande fordringarnas kvalitet, däribland data om liknande grupper som tillhandahållits av säljaren, det köpande institutet eller av externa källor. Det köpande insti tutet ska utvärdera alla data från säljaren som det har tagit hänsyn till. f)Ett institut ska till estimaten lägga en försiktighetsmarginal som avser olika typer av förväntade estimeringsfel. Då me toderna och informationen anses vara mindre tillfredsstäl lande är de förväntade feltyperna fler, och försiktighetsmar ginalen ska vara större. Om instituten använder olika estimat för beräkning av riskvikter och interna syften, ska detta dokumenteras och vara rimligt. Om instituten för de behöriga myndigheterna kan styrka att det, när det gäller data som har samlats in före , har gjorts lämpliga anpassningar för att uppnå grund läggande överensstämmelse med definitionen av fallissemang i artikel 178 eller med förlust, får de behöriga myndigheterna tillåta instituten viss flexibilitet i tillämpningen av de erforderliga datakraven. Om ett institut använder sammanställda data från flera institut ska följande krav uppfyllas: a)De övriga instituten i gruppen har liknande riskklassifice ringssystem och kriterier. b)Data är representativ för den portfölj för vilken de samman ställda uppgifterna används. c)Sammanställd data används konsekvent över tiden av insti tutet för sina estimat. d)Institutet ska förbli ansvarigt för de egna riskklassificerings systemens integritet. e)Institutet ska upprätthålla tillräcklig intern kunskap om risk klassificeringssystemet, inbegripet förmåga att effektivt över vaka och granska riskklassificeringsprocessen. Särskilda krav för PD-estimering Vid kvantifiering av de riskparametrar som hänger sam man med olika riskklasser ska instituten iaktta följande särskilda krav för PD-estimering av exponeringar mot företag, institut, nationella regeringar och centralbanker samt för aktieexpone ringar, när ett institut använder PD/LGD-metoden enligt arti kel 155.3: a)Instituten ska estimera PD-värden per riskklass utifrån lång fristiga medelvärden av andelen fallissemang . PD-estimat för gäldenärer med låg bruttosoliditet eller för gäldenärer vilkas tillgångar främst utgörs av handelstillgångar ska återspegla utvecklingen av de underliggande tillgångarna utifrån perioder av ökad volatilitet. b)När det gäller förvärvade företagsfordringar, får instituten estimera EL-värden per riskklass utifrån långfristiga medel värden på de årliga faktiska andelarna fallissemang. c)Om ett institut härleder långfristiga genomsnittliga PD- och LGD- estimat för köpta företagsfordringar från ett estimat av EL och ett rimligt estimat av PD eller LGD, ska processen för estimering av totala förluster uppfylla de övergripande krav för estimat av PD och LGD som anges i denna del och resultatet ska överensstämma med det LGD-begrepp som anges i artikel 181.1 a. d)Instituten ska bara använda metoder för PD-estimering som kompletteras av stödjande analyser. Instituten ska beakta att subjektiva bedömningar har stor betydelse när det gäller att kombinera resultat från olika metoder och att göra anpass ningar på grund av metodernas och informationens begräns ningar. e)Om ett institut använder data om interna erfarenheter av fallissemang för estimering av PD-värden, ska estimaten av spegla kreditgivningsprinciper och alla eventuella skillnader mellan det riskklassificeringssystem som genererade data och det befintliga riskklassificeringssystemet. Om kreditgivnings principerna eller riskklassificeringssystemen har ändrats, ska institutet tillämpa en större försiktighetsmarginal i estimering av PD. Europeiska unionens officiella tidning L 176/115 f)Om ett institut tilldelar eller översätter sina interna riskklas ser enligt en skala som används av ett kreditvärderingsinsti tut eller av liknande organisationer och sedan överför den fallissemangsfrekvens som noterats för den externa organisa tionens klasser till institutets klasser, ska översättningen grundas på en jämförelse mellan interna riskklassificerings kriterier och de kriterier som används av den externa orga nisationen och på en jämförelse av interna och externa kre ditvärderingar för alla gemensamma gäldenärer. Systematiska fel eller inkonsekvenser vad gäller översättningen eller un derliggande data ska undvikas. De av den externa organisa tionens kriterier som ligger till grund för den data som används för kvantifieringen ska enbart vara inriktade på risk för fallissemang och inte avspegla transaktioners egen skaper. Den analys som institutet gör ska innefatta en jäm förelse av de tillämpade definitionerna av fallissemang, i en lighet med kraven i artikel 178. Institutet ska dokumentera grunden för översättningen. g)Om ett institut använder statistiska modeller för att förutsäga fallissemang, får det estimera PD-värden som det enkla me delvärdet av estimat av sannolikheten för fallissemang när det gäller enskilda gäldenärer i en given klass. Institutets till lämpning av modeller för sannolikheten för fallissemang i detta syfte ska uppfylla kraven i artikel 174. h)Oavsett om institutet använder externa, interna eller sam manställda datakällor eller en kombination av dessa för sina PD-estimat, ska den underliggande observationsperio dens längd vara för åtminstone en källa. Om den tillgängliga observationsperioden omfattar en längre pe riod för någon källa och dessa data är relevanta, ska användas. Detta led ska även tillämpas på PD/ LGD-metoden för aktier. Förutsatt att de får tillåtelse från behöriga myndigheter får de institut som inte har fått till stånd av behörig myndighet i enlighet med artikel 143 att använda egna estimat av LGD eller konverteringsfaktorer använda relevanta data för en period , när de till lämpar internmetoden. ska förlängas med tills det finns relevant data för en period . 2.För hushållsexponeringar ska följande krav gälla: a)Instituten ska estimera PD-värden per riskklass utifrån lång fristiga medelvärden av andelen fallissemang . b)PD-estimat får även härledas från ett estimat av totala för luster och rimliga estimat av LGD-värden c)När det gäller att hänföra exponeringar till riskklasser ska instituten beakta interna data som primär informationskälla för estimering av förlustegenskaper. externa data (däribland sammanställd data) eller statistiska modeller för kvantifiering förutsatt att det finns ett starkt samband både i)mellan institutets process för att hänföra exponeringar till riskklasser och den process som används av den externa datakällan, och ii)mellan institutets interna riskprofil och det externa datats sammansättning. d)Om ett institut härleder långfristiga genomsnittliga PD- och LGD- estimat för hushåll från ett estimat av totala förluster och ett rimligt estimat av PD eller LGD, ska processen för estimering av totala förluster uppfylla de övergripande krav för estimering av PD och LGD som anges i denna del och resultatet ska överensstämma med det LGD-begrepp som anges i artikel 181.1 a. e)Oavsett om institutet använder externa, interna eller sam manställda datakällor eller en kombination av dessa för sina estimat av förlusters egenskaper, ska den underliggande observationsperiodens längd vara för åtmin stone en källa. Om den tillgängliga observationsperioden omfattar för någon källa och dessa data är relevanta, ska användas. Ett institut behöver inte fästa lika stor vikt vid historisk data, om senare data bättre förutsäger förlustnivåer. Förutsatt att instituten får tillstånd från de behöriga myndigheterna, får de använda relevant data för en period , när de tillämpar in ternmetoden. ska förlängas med tills det finns relevant data för en period . f)Instituten ska identifiera och analysera riskparametrarnas för väntade förändringar under exponeringarnas löptid (säsongs effekter). För förvärvade hushållsfordringar får instituten använda extern och intern referensdata. Instituten ska använda alla relevanta datakällor för jämförelser. ska utarbeta förslag till tekniska standarder för tillsyn för att ange följande: a)De villkor enligt vilka behöriga myndigheter får bevilja de tillstånd som avses i punkterna 1 h och 2 e. b)De metoder enligt vilka behöriga myndigheter ska bedöma ett instituts metod för PD-estimering i enlighet med arti kel 143. ska överlämna dessa förslag till tekniska standarder för tillsyn till kommissionen . L 176/116 Europeiska unionens officiella tidning Till kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska standarder för tillsyn som avses i första stycket i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010. Särskilda krav för egna LGD-estimat förlust för varje exponering med hänsyn till de aktuella eko nomiska omständigheterna och exponeringens status och sitt estimat av den ökning av förlustnivån som förorsakas av eventuella ytterligare oväntade förluster under återvinnings perioden, dvs. mellan datumet för fallissemang och expone ringens slutliga realisering. Vid kvantifiering av de riskparametrar som hänger sam man med olika riskklasser ska instituten iaktta följande särskilda krav för egna LGD- estimat: a)Instituten ska estimera LGD-värden per riskklass på grundval av de genomsnittliga faktiska LGD-värdena per riskklass ge nom att använda alla observerade fallissemang inom datakäl lorna (fallissemangsviktat medelvärde). b)Instituten ska använda LGD-estimat som är rimliga för en ekonomisk nedgång, om de är mer konservativa än det lång fristiga genomsnittet. Om ett riskklassificeringssystem för väntas tillhandahålla faktiska LGD-värden på en nivå per riskklass över tiden, ska instituten anpassa sina estimat av riskparametrar per riskklass för att begränsa ka pitaleffekter av en ekonomisk nedgång. c)Ett institut ska beakta omfattningen av eventuella samband mellan gäldenärens risk och den risk som är förenad med säkerheten eller den som tillhandahåller säkerheten. Om det föreligger en betydande grad av samband ska sådana ärenden behandlas konservativt. d)Valutaobalanser mellan den underliggande förpliktelsen och säkerheten ska behandlas konservativt vid institutets bedöm ning av LGD. e)Om LGD-estimaten tar hänsyn till förekomsten av säkerhet, ska dessa estimat inte enbart baseras på säkerhetens estime rade marknadsvärde. LGD- estimaten ska beakta effekten av att institutet kanske inte omgående kan förfoga över säker heten och realisera den.