prop · H1031 · 2013-09-18 00:00:00 — De eventuellt tillkommande kostnaderna för Transportstyrelsen och får finansieras inom den befintliga anslagsramen. Förslagen bedöms inte medföra några merkostnader eller något merarbete för de allmänna förvaltningsdomstolarna. 6.25Egenförbrukning av el vid värmeföretags industrileveranser Regeringens bedömning: Energibeskattningen av el som förbrukas av värmeföretag för produktion av värme som levereras till industrin och de areella näringarna bör ses över. Skälen för regeringens bedömning: har energibolag som levererar värme till industrin möjlighet att genom återbetalning av skatt på fossila bränslen som använts vid värmeproduktionen få samma skattemässiga situation som om dessa bränslen använts av industrin för att själv producera värmen. Detsamma gäller för leveranser till jordbruk, skogsbruk och vattenbruk. I möjligaste mån bör konkurrenssnedvridningar undvikas mellan värmeproduktion inom industrin och värmeföretag, när produktionen sker för samma ändamål. Energiskatt om per kWh tas ut för den el som industrin och de areella näringarna förbrukar. Högre energiskatt gäller för viss el som används av värmeföretag i samband med produktion av värme som levereras till industrin eller de areella näringarna. Denna beskattning bör ses över. 6.26Utredning om ekonomiska styrmedel för kemikalier Regeringens bedömning: En särskild utredare bör tillsättas för att analysera den roll som ekonomiska styrmedel kan spela för att minska förekomsten av eller risken för exponering och spridning av miljö- och hälsofarliga ämnen i t.ex. kläder eller hemelektronik. Skälen för regeringens bedömning: En av miljöpolitikens viktigaste uppgifter är att skapa en giftfri miljö. Det övergripande målet för den svenska miljöpolitiken är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Detta så kallade generationsmål har utvecklats av 2010 (se prop. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377). Ett av nationella miljökvalitetsmål rör Giftfri miljö. Målet innebär bl.a., utifrån den lydelse som beslutade om , att förekomsten av ämnen i miljön som har skapats i eller utvunnits av samhället ska inte hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. arbete inom kemikalieområdet är till stor del inriktat på att driva dessa frågor framåt inom EU och internationellt. Inom ramen för vad som är möjligt enligt unionsrätten och andra internationella åtaganden anser dock regeringen att det är angeläget att parallellt med detta arbete även vidta nationella åtgärder. Kemikalieinspektionen har därför ett fyraårigt regeringsuppdrag om framtagande och genomförande av en handlingsplan för en giftfri vardag (se regeringens beslut i ärende M2010/4966/Kk). I uppdraget anger regeringen bland annat att kraftfulla åtgärder behövs för att minska den direkta exponeringen och den diffusa spridningen av hälsofarliga ämnen från varor. De varugrupper som nämns är bl.a. kläder och elektronik. Inom ramen för detta uppdrag har Kemikalieinspektionen presenterat rapporten kan ekono- miska styrmedel komplettera regleringar inom kemikalieområdet? (rapport nr 1/2013). Rätt utformade skatter och andra ekonomiska styrmedel har stor potential att på ett kostnadseffektivt sätt bidra till att de uppsatta målen på miljöområdet kan nås. Ett område, där regeringen särskilt ser behovet av att närmare analysera förutsättningarna för att gå vidare med ekonomiska styrmedel, är direkt exponering och diffus spridning av hälsofarliga ämnen från olika varugrupper. Regeringen avser därför att tillsätta en särskild utredare för att analysera den roll som ekonomiska styrmedel kan spela för att minska förekomsten av eller risken för exponering och spridning av miljö- och hälsofarliga ämnen i t.ex. kläder eller hemelektronik. En utgångspunkt för arbetet bör vara att reglerna är enkla att tillämpa och kontrollera och inte medför gränshandelsproblem eller på annat sätt står i strid med internationella åtaganden. 6.27Omräkning av koldioxid- och energiskattesatser efter prisutveckling (indexering) Koldioxid- och energiskattesatserna på bränslen framgår av 2 kap. 1 § lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE. På motsvarande sätt anges energiskattesatserna på el i 11 kap. 3 § LSE. har en årlig indexomräkning skett av såväl koldioxid- och energiskattesatserna på bränslen som energiskattesatserna på el. Syftet är att realvärdesäkra skattesatserna. Senast ska regeringen, med stöd av bestämmelser i , i förordning lägga fast det kommande kalenderårets koldioxid- och energiskattesatser med hänsyn till den allmänna prisutvecklingen. beslutade om ändringar i LSE av koldioxid- och energiskattesatserna på bränslen för (prop. 2009/10:41, bet. 2009/10:SkU21, rskr. 2009/10:122). Av praktiska skäl ansågs då inte att den årliga indexomräkningen av skattesatser, då sådana förändringar genomförs, borde göras av regeringen genom en förordning. I stället togs hänsyn till prognostiserade förändringar i konsumentprisindex redan i samband med att koldioxid- och energiskattesatserna , 2013 och 2015 lades fast i LSE. Några ändrade skattesatser på bränslen som ska träda i kraft , 2014 och 2016 har däremot inte beslutats i LSE. Detsamma gäller för energiskattesatserna på el och framåt. sker alltså indexomräkning av skattebeloppen genom en förordning som utfärdas av regeringen senast i november året innan respektive kalenderår. I dessa fall baseras beräkningen på faktiska förändringar i konsumentprisindex. Underlaget för omräkningen är de skattesatser på bränslen och el som anges i LSE. Koldioxid- och energiskattesatserna på bränslen framgår av 2 kap. 1 § LSE i dess lydelse enligt SFS 2012:680. I dessa fall sker beräkningen av skattesatser utifrån den faktiska förändringen i konsumentprisindex . Index har minskat . medför indexomräkningen att skatten på bensin, miljöklass 1 inte ändras på grund av avrundningsregler. Skatten på dieselbränsle, miljöklass 1 sänks med per liter (1,inklusive mervärdesskatt). Energiskattesatserna på el framgår av förordningen (2012:700) om fastställande av omräknade belopp för energiskatt på elektrisk kraft för . För energiskattesatserna på el sker beräkningen av skattesatser utifrån den faktiska förändringen i konsumentprisindex och som tillämpas på de i LSE angivna skattesatserna, Index har ökat . Indexomräkning av energiskattesatserna på el medför att dessa skattesatser är oförändrade 2014 jämfört med på grund av avrundningsregler. Energiskattesatserna på el samt energi- och koldioxidskattesatserna på bränslen kommer att framgå av en förordning som regeringen utfärdar senast . De av regeringen i denna proposition föreslagna nya skattesatserna för viss flygbensin (se avsnitt 6.21) kommer inte att omfattas av indexomräkningen som sker , jfr kommentaren till 2 kap. 1 § LSE i avsnitt 6.42.11. Skattesatsförändringarna för de vanligaste bränslena redovisas i tabell 6.24. Tabell 6.24 Ändringar av skattesatser på vissa bränslen jämfört med , inklusive mervärdesskatt Öre/liter och kr/m3 -0,3 -0,5 -0,2 -1,0 -1,5 -7,50 olja, kr/m3 Källor: och egna beräkningar. Skatt på konsumtion m.m.– övriga punktskatter Vägtullsutredning överlämnade sitt slutbetänkande Trängselskatt – delegation, sanktioner och utländska fordon (SOU 2013:3). Betänkandet har remitterats och remisstiden gick ut . Utredningens betänkande bereds nu vidare inom . remitterade en promemoria om förändringar av trängselskatten i med anledning av trafikleden och den nya stadsdelen (Fi 2012/3828). Remisstiden gick ut . Regeringen avser att återkomma i frågan under . Regeringens förhandlingspersoner i Stockholmsförhandlingen (dir. 2013:22) har i en framställan till regeringen lämnat förslag om förändringar av trängselskatten i . har remitterat framställan. I remissen har utredningens förslag kompletterats med ett förslag till författningstext som har tagits fram inom . Regeringen bedömer att höjd och breddad trängselskatt är en förutsättning för de infrastrukturinvesteringar som förhandlas inom ramen för Stockholmsförhandlingen. Om någon av delarna i förslaget inte bedöms kunna genomföras ökar behovet av finansiering från berörda kommuner och . Regeringen avvaktar nu remissinstansernas synpunkter och utfallet av förhandlingarna innan slutlig ställning tas till förslaget. Regeringens bedömning: Det finns inte förutsättningar för finansiering av ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten. Skälen för regeringens bedömning: reklamskatteutredning föreslog i sitt betänkande Avskaffa reklamskatten! (SOU 1997:53) ett avskaffande av lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam. Den dåvarande regeringen uttalade i prop. 1997/98:150 att man ansåg att reklamskatten bör avskaffas. Det konstaterades dock att det saknades förutsättningar att finansiera ett totalt avskaffande av reklamskatten. Eftersom den dåvarande regeringen ansåg att det förelåg särskilt allvarliga problem när det gällde beskattningen av reklamtrycksaker, föreslogs ett avskaffande av skatten i denna del. Reklamskatten på reklamtrycksaker avskaffades . tillkännagav som sin mening vad skatteutskottet (bet. 2001/02:SkU20, rskr. 2001/02:201) anfört om att reklamskatten bör avvecklas och att frågan, med beaktande av de budgetpolitiska målen, bör prioriteras vid kommande budgetberedning. har frågan tagits upp i det årliga budgetarbetet. Ett andra steg i avskaffandet av den resterande reklamskatten genomfördes . Regeringen föreslog därefter ett ytterligare steg i avskaffandet av den resterande reklamskatten. Dessa ändringar trädde i kraft . har i yttrandena /07:SkU2y till och 2006/07:SkU3y till finansutskottet anfört att det ser med tillfredsställelse på att regeringen aviserat att ytterligare en betydande del av den resterande reklamskatten ska avskaffas. Utskottet erinrade också om att tidigare tillkännagivande avsåg en avveckling av hela reklamskatten. I budgetpropositionen anförde regeringen att det är viktigt att den resterande reklamskatten avskaffas men att regeringen bedömde att förutsättningar för att finansiera ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten inte förelåg. Regeringen prioriterade skatteändringar som ökar den varaktiga sysselsättningen före ytterligare sänkning av reklamskatten. delade i yttrande 2008/09:SkU1y regeringens bedömning men utskottet vidhöll sin tidigare inställning att hela reklamskatten ska avvecklas och förutsätter att detta kommer att ske i kommande förslag från regeringen. I budgetpropositionen vidhöll regeringen sin inställning att den resterande reklamskatten bör avskaffas. Regeringen prioriterade dock skattesänkningar som stärker sysselsättningen före ytterligare sänkning av reklamskatten. Samma bedömning gjorde regeringen i budgetpropositionerna , 2012 och 2013. I uppdraget till (dir. 2011:112) ingår bl.a. att kartlägga vilken inverkan det statliga stödet till dagspressen har på konkurrenssituationen på såväl tidningsmarknaden som hela mediemarknaden, och i det sammanhanget väga in vad som i SOU 1997:53 och bet. 2001/02:SkU20 anförts om effekterna av reklamskatten. har överlämnat sitt betänkande och har bedömt att reklamskatten bör avskaffas i enlighet med tillkännagivande . Betänkandet bereds inom . Även i årets budgetberedning har frågan om ytterligare steg i avskaffandet av reklamskatten prövats. Regeringen anser, liksom tidigare, att den resterande reklamskatten bör avskaffas. Regeringen har dock, mot bakgrund av den ekonomiska situationen och de utmaningar som svensk samhällsekonomi står inför, fortsatt att prioritera andra skatteändringar före ytterligare sänkning eller avskaffande av reklamskatten. 6.30Omräkning av tobaksskatt efter prisutveckling (indexering) Enligt bestämmelserna i lagen (1994:1563) om tobaksskatt, förkortad LTS, ska det ske en årlig indexomräkning av tobaksskattesatserna. Syftet är att realvärdesäkra skattesatserna. Senast ska regeringen, med stöd av en bestämmelse i LTS, i en förordning lägga fast det kommande kalenderårets tobaksskattesatser med hänsyn till den allmänna prisutvecklingen. Skattesatserna bestäms genom att de i LTS angivna skattebeloppen multipliceras med det jämförelsetal, uttryckt i procent, som anger förhållandet mellan konsumentprisindex året närmast före det år beräkningen avser och prisläget . När det gäller cigaretter ska omräkningen endast avse styckeskatten. Konsumentprisindex har mellan ökat . En mervärdesskatteeffekt tillkommer om priset på tobak i motsvarande mån förändras och om köparen är en privatperson. För företag som har rätt att dra av denna ingående mervärdesskatt tillkommer inte någon sådan effekt. Skattesatsförändringarna för tobak redovisas i tabell 6.25. Tobaksskattesatserna kommer att framgå av en förordning som regeringen utfärdar senast . Skatten på cigaretter, cigarrer och cigariller är oförändrad 2014 jämfört med på grund av avrundningsregler. Tabell 6.25 Ändringar av skattesatserna på tobak jämfört med , inklusive mervärdesskatt Kr/styck och kr/kg Cigaretter, kr/styck cigariller, kr/styck Röktobak, kr/kg -2,54 -0,63 -3,17 Snus, kr/kg -0,56 -0,14 -0,71 Tuggtobak, kr/kg -0,66 -0,16 -0,82 Källor: och egna beräkningar. 6.31Höjd skatt på alkohol 6.31.1 Ärendet och dess beredning remitterade promemorian Vissa skattefrågor inför budgetpropositionen innehållande förslag bl.a. om höjning av punktskatt på öl och vin och på sprit . Promemorian har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4, avsnitt 3. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr Fi2011/1936). Förslagen i promemorian har ännu inte genomförts. Förslaget om höjd skatt på alkohol är enligt regeringens bedömning författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Beskattningen av öl, vin, andra jästa drycker än vin eller öl, mellanklassprodukter och etylalkohol är harmoniserad inom EU. De inom EU gemensamma bestämmelserna om alkohol är reglerade i två direktiv. Dessa direktiv är rådets direktiv /83/EEG av om harmonisering av strukturerna för punktskatter på alkohol och alkoholdrycker och rådets direktiv /84/EEG av om tillnärmning av punktskattesatser på alkohol och alkoholdrycker. Direktiven reglerar skattestrukturer, minimiskattesatser och definitioner av de skattepliktiga alkoholprodukterna. Bestämmelserna i alkoholskattedirektiven är genomförda i svensk rätt genom lagen (1994:1564) om alkoholskatt, förkortad LAS, och förordningen (2010:173) om alkoholskatt. Enligt 2 § LAS ska skatt på öl tas ut per liter med för varje volymprocent alkohol. För öl med en alkoholhalt om högst 2,8 volymprocent tas ingen skatt ut. Enligt 3 § LAS ska skatt på vin tas ut med per liter för drycker med en alkoholhalt över 2,25 men inte över 4,5 volymprocent, med per liter för drycker med en alkoholhalt över 4,5 men inte över 7 volymprocent, med per liter för drycker med en alkoholhalt över 7 men inte över 8,5 volymprocent, med per liter för drycker med en alkoholhalt över 8,5 men inte över 15 volymprocent, och med per liter för drycker med en alkoholhalt över 15 men inte över 18 volymprocent. För vin med en alkoholhalt om högst 2,25 volymprocent tas ingen skatt ut. Enligt 4 § LAS ska skatt på andra jästa drycker än vin eller öl tas ut på motsvarande sätt som skatt på vin. Enligt 5 § LAS ska skatt på mellanklassprodukter tas ut med per liter för drycker med en alkoholhalt om högst 15 volymprocent och med per liter för drycker med en alkoholhalt över 15 volym- Exempel på drycker som beskattas som mellanklassprodukter är , , sherry och . Enligt 6 § LAS ska skatt på etylalkohol, sprit, tas ut med per liter ren alkohol. 6.31.3 Överväganden och förslag Regeringens förslag: Punktskatten på öl, vin, andra jästa drycker och mellanklassprodukter procent och på sprit volymprocent till per volymprocent alkohol och liter. Skatten på vin och andra jästa drycker än vin eller öl höjs för drycker med en alkoholhalt över 2,25 men inte över 4,5 volymprocent från till , för drycker med en , för drycker med en alkoholhalt över 7 men inte över 8,5 volymprocent från till , för drycker med , och för vin med en alkoholhalt över 15 men inte över 18 volymprocent från till per liter. Skatten på mellanklassprodukter med en alkoholhalt om högst 15 volymprocent höjs och för drycker med en alkoholhalt över 15 volymprocent från till . Skatten på etylalkohol, sprit, höjs från till per liter ren alkohol. Den skatt som i vissa fall tas ut vid privat import av alkohol från tredje land eller vid punktskattekontroll av transporter justeras på motsvarande sätt. Ändringarna träder i kraft . Promemorians förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag. Promemorians förslag innebar en höjning av punktskatten på öl, vin, andra jästa drycker och mellanklassprodukter och på sprit . Remissinstanserna: , , Svenska Läkaresäll- skapet, och () tillstyrker en höjning av alkoholskatten. UNF framför dock att priset på alkoholhaltiga drycker ökat betydligt mindre än de flesta andra produkter enligt SCB. Att höja skatten på alkoholhaltiga drycker med innebär fortfarande att det är ett betydligt mindre ekonomiskt betungade beslut nu än att köpa alkohol. delar regeringens bedömning att det finns skäl att höja skatten på alkohol. framhåller dock att skattenivån kan leda till bl.a. ökad smuggling. Hotell- och Restaurangföretagare motsätter sig en höjning av alkoholskatterna. och har inga synpunkter på förslaget. anför dock att det enligt erfarenheter finns ett samband mellan en höjning av skatten på alkohol och en ökning av såväl den legala som den illegala införseln av sådana varor. anför att ett ökat varuflöde och ökad illegal införsel påverkar förutsättningarna för att bedriva verksamheten och möjligheter att leva upp till uppdraget. motsätter sig höjd skatt på alkohol och för fram att bedömningen av förslagets konsekvenser lämnar flera frågetecken bl.a. att en aktuell omvärldsanalys understryker brister på vilket förslaget vilar. Bryggerier ställer sig frågande till promemorian om ytterligare höjd skatt på öl och cider. Att ytterligare öka skillnaden mellan svensk öl köpt på Systembolaget och svensk öl köpt vid gränshandel är att bädda för ökad gränshandel. Därtill framför Bryggerier att åtgärden riskerar dränera Systembolaget på kunder och att den svenska alkoholpolitiken och folkhälsan riskeras. LO är i sak inte emot att skatten på sprit höjs om det genomförs med ytterligare sociala instanser för att minska beroendet av alkohol. LO anför vidare att när förslaget endast presenterar skattehöjningar avvisas detta eftersom politiken mot hög alkoholkonsumtion endast förlitar sig på ekonomiska incitament. ifrågasätter höjningen på alkohol överlag. Skälen för regeringens förslag: Det övergripande målet för samhällets och regeringens alkoholpolitik är att främja folkhälsan genom att minska alkoholens medicinska och sociala skadeverkningar. Sambandet mellan pris på alkohol och konsumtion av alkohol tenderar att få som effekt att de alkoholrelaterade problemen minskar då priset stiger. Höjd skatt på alkohol påverkar konsumtionen och utgör därför ett led i regeringens arbete för främjandet av förbättrad folkhälsa. Punktskatten på alkohol har inte förändrats nämnvärt då den årliga omräkningen av punktskatterna med konsumentprisindex upphörde. De förändringar som skett skedde då skatten på öl höjdes och skatten på vin sänktes . har inflationen i ekonomin totalt varit medan priset på alkoholhaltiga drycker endast ökat . Mot bakgrund av detta finns det skäl att höja skatten på alkohol i syfte att motverka effekter som närmast liknar en real skattesänkning vilket skulle kunna motverka samhällets och regeringens alkoholpolitik för främjande av förbättrad folkhälsa genom att minska alkoholens medicinska och sociala skadeverkningar. , , , och () tillstyrker även en höjning av alkoholskatten. Sedan medlemskap i trädde i kraft har införselkvoterna för alkoholdrycker höjts stegvis. gäller samma införselregler för alkohol i som i andra EU-länder. Vid förändringar i skatten på alkohol måste därför även hänsyn tas till eventuella effekter på den oregistrerade konsumtionen, dvs. alkohol som förs in i från utlandet, vilket också anförts av ett antal remissinstanser. Oregistrerad konsumtion består av både resandeinförd alkohol och alkohol som förts in illegalt. –2004, när införselkvoterna för alkoholdrycker stegvis höjdes, ökade den resandeinförda mängden alkohol kraftigt medan den registrerade konsumtionen (försäljning från Systembolaget, restauranger och livsmedelsbutiker) inte förändrades i någon större utsträckning. uppnåddes den högsta totala alkoholkonsumtionen i på omkring . Den oregistrerade konsumtionen uppgick då till per person eller av den totala alkoholkonsumtionen. Därefter har den oregistrerade konsumtionen sjunkit stegvis och var 2012 nere på per person vilket motsvarar av den totala Därmed uppgick den oregistrerade konsumtionen 2012 till hälften av vad den var 2004 och är nu tillbaka på samma nivå som då införselkvoterna för alkoholdrycker började höjas. Den registrerade konsumtionen av alkohol har ökat från 6 till . Sammantaget kan konstateras att den totala alkoholkonsumtionen har ökat med motsvarande per person medan den oregistrerade konsumtionen är tillbaka på samma nivå som . Den påtagligt ökade resandeinförseln av alkohol som uppkom när införselkvoterna höjdes i samband med EU-inträdet bedöms därmed ha avtagit och hotar därför inte längre den registrerade försäljningen av alkohol. Inflationen på alkohol har varit högre i och än i . och har också genomfört flera alkoholskattehöjningar. Därutöver har bensinprisernas utveckling bidragit till att det är lika lönsamt för svenskar att resa till och för att handla alkohol. har den svenska kronan förstärkts gentemot både euron och den danska kronan. Trots detta är det dyrare att handla alkohol i och än det var 2004. Den danska ölskatten sänktes men är fortfarande högre än den var 2011 eftersom den höjdes betydligt 2012. De synpunkter som har förts fram bl.a. av Hotell- och Restaurangföretagare, och Bryggerier bör beaktas i förhållande till att skatten på alkohol inte har förändrats i någon större utsträckning samt att det har blivit dyrare att åka till och och handla alkohol jämfört med . Det finns ett samband mellan pris på alkohol och konsumtion av alkohol som tenderar att få som effekt att de alkoholrelaterade problemen minskar då priset stiger. Höjd skatt på alkohol påverkar alkoholkonsumtionen och utgör därför ett led i regeringens arbete för främjande av förbättrad folkhälsa. I den tidigare remitterade promemorian Vissa skattefrågor inför budgetpropositionen föreslogs en höjning av skatten på öl, vin, andra jästa drycker än vin eller öl samt mellanklassprodukter medan skatten på sprit föreslogs höjas . För att inte riskera en väsentligt ökad resandeinförsel och smuggling föreslås att skatten på öl, vin, andra jästa drycker än vin eller öl och mellanklassprodukter höjs med . En höjning föreslås för skatten på sprit. Sprit är en priskänslig vara. Stora prishöjningar riskerar att minska efterfrågan på registrerad sprit väsentligt. Höjd skatt på sprit bedöms vara en marginell höjning som inte påverkar konsumenternas val mellan registrerad och oregistrerad sprit. Höjningen av alkoholskatten kan ses som ett sätt att motverka den reala skattesänkning som skett som åtgärden är ett led i att förbättra folkhälsan. Den skatt som i vissa fall tas ut vid privat import av alkohol enligt lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import m.m. och enligt lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter ändras på motsvarande sätt. Förslaget föranleder ändringar i 2–6 §§ LAS, i 4 kap. 3 § lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import, m.m. samt i 3 kap. 5 a § lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter, se avsnitt 3.10, 3.11 och 3.16. Ändringarna föreslås träda i kraft .