prop · H1031d7 · 2013-09-18 00:00:00 — har bidragit med totalt tre personer till EU:s insats för gränsstöd och kapacitetsbyggnad EUBAM i och , varav två poliser från och en utbildare från , till en kostnad av ca . Insatsen har bidragit till att öka och effektivisera gränskontrollen, att förbättra ländernas polis- och tullmyndigheters gränshanteringsförmåga genom samordning och informationsutbyte samt att stödja implementeringen av nya tullregler. arbetade tre svenskar i mission i och tre personer i OSSE- insatsen i . Den sammanlagda kostnaden för bidragen var . Personalen har bidragit till arbete med frågor som rör mänskliga rättigheter, konfliktförebyggande och motverkande av transnationella hot. FN:s övervakningsmission i () etablerades . har bidragit med personal sedan missionens början. tjänstgjorde åtta svenska officerare i missionen som totalt uppgår till 153 militärobservatörer. Kostnaden för det svenska bidraget uppgick till . Det totala antalet truppbidragande länder uppgår till 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Mandatområdet sträcker sig över , , , och med högkvarteret i . Det svenska kontinuerliga personalbidraget till har bidragit till den konfliktförebyggande roll som missionen har i regionen. Konflikten i har haft en drastisk inverkan på verksamhet i , så till den grad att man till väsentliga delar kan utföra sitt uppdrag där. har fortsatta verksamhet bidragit till att FN haft ett mått av insyn i den syriska konfliktens utveckling inne i landet (främst dess södra delar). Missionen är strategiskt relevant i ett regionalt säkerhetspolitiskt perspektiv givet sin närvaro i fem länder. För svensk del möjliggjorde vårt deltagande i deltagande i observatörsmissionen UNSMIS samt möjliggör beredskap för deltagande i eventuella framtida missioner i regionen. Den svenska personalen utgör en relativt stor del av missionen () och är mycket uppskattad. FN:s övervakningsmission i etablerades . Missionen hade till uppgift att övervaka upphörandet av våldshandlingar samt övervaka genomförandet av FN:s och särskilde sändebud sexpunktsplan. Missionen bestod av 300 militärobservatörer varav tre svenska officerare. Kostnaden för det svenska deltagandet var . Mandatet för missionen och Annans sexpunktsplan blev dock omöjliga att genomföra, då våldet i landet ökade. Missionen avslutades , efter att den hade etablerats. deltog fortsatt i EU:s polisinsats för den palestinska myndigheten, EUPOL COPPS. Det svenska personalbidraget uppgick i genomsnitt till sex personer, vilket utgjorde av den internationella personalstyrkan till en kostnad om . Insatsen hade till mitten av 2012 en svensk chef. EUPOL COPPS har arbetat med att stärka kapaciteten hos den palestinska polisen samt inom övriga rättsväsendet och har därmed bidragit till EU:s samlade insatser till stöd för en tvåstatslösning. Insatsen fokuserade allt mer på kapacitets- och institutionsbyggande. Genom sin närvaro med observatörer bidrar den Tillfälliga internationella närvaron i (TIPH) till stabilitet och ökad säkerhet för De svenska bidraget till insatsen har fortsatt varit tretton personer och kostat ca . Det svenska bidraget till EU:s rättsstödinsats i , EUJUST , har varit oförändrat och legat kring fem-sex personer, av den internationella personalstyrkan, till en kostnad om ca . Sedan starten har insatsen utbildat över 5700 poliser, kriminalvårdare, domare, åklagare och andra juridiska experter. Under den andra halvan av 2012 utfördes 27 kurser med totalt 508 deltagare. beslutade EU att insatsen skulle fullgöra sitt nuvarande mandat, som avslutas , och därefter ska insatsen avslutas och EU:s stöd till polis och rättsstat i landet ska övertas av andra EU- instrument. Arbetet med att säkerställa en övergång mellan instrumenten har påbörjats . pågick en intensiv planering för en integrerad EU-gränsstödinsats i (EUBAM ) som lanserades inom ramen för den gemensamma försvars- och säkerhetspolitiken. har bidragit med enstaka personer till insatsens uppstart. Personalbidraget motsvarar ca . Den internationella kommissionen mot straffrihet i , CICIG, etablerades efter ett avtal 2007 mellan och FN. Verksamheten inleddes vid början av 2008. har genom Sida gett stöd till CICIG grundande med totalt (näst största givare efter ). har även bidragit med två svenska poliser som arbetar i kommissionen för en kostnad om ca . De svenska poliserna arbetar tillsammans med poliser och jurister från länder i , (som enda europeiska land förutom ) men även från i stora brottsutredningar som faller under CICIG:s mandat. har CICIG inlett 289 utredningar som lett till fällande domar mot totalt 70 personer däribland politiker, domare, åklagare, militärer och poliser. CICIG har dessutom tagit fram lagförslag inom rätts- och säkerhetssektorn som har lett till flera reformer De svenska polisernas insats har väsentligt bidragit till framgångar för CICIG. FN:s stabiliseringsmission i (MINUSTAH) ska vara avslutad . Målsättningen är att det då ska finnas 15 000 haitiska poliser och en påbörjad utfasning av missionen har inletts. har bidragit med poliser och kriminalvårdare till en kostnad av . Det svenska bidraget avslutades . Den nationella polisens kapacitet är fortsatt bristfällig och stödet från MINUSTAH och internationella samarbetspartners är avgörande för att förbättra deras kapacitet. Missionen har fokuserat främst på utbildning av den haitiska polisen gällande bl.a. mänskliga rättigheter och köns- och sexuellt relaterat våld samt utbildning av och överlämning av arbetsuppgifter till närpolisen. deltog med fem officerare i FN:s övervakningsinsats på gränsen mellan och () till en kostnad av . Givet att insatsen är den enda internationella närvaron i ett område med hög militär spänning, och där brott mot vapenvilan ofta förekommer, bedöms insatsen vara värdefull. Fem svenska officerare deltog fortsatt som delegater vid gränsinsatsen (NNSC) som övervakar stilleståndsavtalet på Koreahalvön. Särkostnaden för bidraget var . Annan freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet använder sig av ett antal olika freds- och säkerhetsfrämjande instrument vid sidan av den internationella krishanteringen för att kunna möta de nya, komplexa utmaningar som påverkar den globala säkerheten. Dessa instrument innefattar bland annat politik- och idéutveckling, samt stöd till organisationer och institutioner som är verksamma inom det freds- och säkerhetsfrämjande området. Som ett led i det traditionellt starka engagemanget inom FN, fortsätter att ge 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 ett mångsidigt stöd till FN:s olika organ och verksamhet inom freds- och säkerhetsfrämjande. har fortsatt att ge bidrag till FN:s politiska avdelning, FN:s medlingskontor och FN:s utbildningsverksamhet. har även verkat för en förstärkning av FN:s fredsbevarande och konfliktförebyggande verksamhet genom att stödja fortsatta reformer och omstruktureringar av . inleddes ett pilotsamarbete med som syftar till att genomföra New på landnivå. Arbetet har fortsatt med bland annat framtagandet av en sårbarhetsbedömning. New handlar om ett nytt sätt att arbeta i sviktande stater med fokus på att länka samman politiska och ekonomiska aspekter. har även aktivt deltagit i den internationella dialogen för freds- och statsbyggande. För att skapa effektivitet och internationell samsyn kring FN:s fredsfrämjande insatser har genom haft en ledande roll i for the Challenges of Peace Operations, och bidragit med bland annat forskning och kapacitetsbyggande inom det freds- och säkerhetsfrämjande området. har även bidragit till organisationer och institutioner som verkar inom försoning och medling och till reformer av säkerhetssektorer och kapacitetsutbyggande i bl.a. , , , , på västra samt till stöd för somaliska regeringsstyrkor. har fortsatt att arbeta aktivt för genomförandet av FN:s säkerhetsrådsresolutioner om kvinnor, fred och säkerhet samt de relaterade resolutionerna. förlängde regeringen nationella handlingsplan för genomförandet av resolutionerna och 1820 . I syfte att förbättra möjligheten att utvärdera målen som fastställdes i handlingsplanen, antog regeringen ett antal indikatorer enligt vilka ett antal myndigheter ska återrapportera. invigdes det nordiska gendercentret NCGM (in Military Operations) vid . Främjandet av och respekten för mänskliga rättigheter utgör en viktig del av engagemang inom FN. har verkat för att mänskliga rättigheter i allt större utsträckning ska genomsyra FN:s arbete, bland annat genom att utveckla kapaciteten hos för mänskliga rättigheter för att effektivt 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 skydda de mänskliga rättigheterna. Rådet har bland annat beslutat om att upprätta nya funktioner som specialrapportörer för mänskliga rättigheter i och . har även förlängt den för som fortsätter att kartlägga övergrepp i landet och rådet har på svenskt initiativ, , antagit en resolution som slår fast att yttrandefriheten och andra mänskliga rättigheter gäller även på internet (Beslut av för mänskliga rättigheter, resolution A/HRC/20/8). har även drivit en resolution i om summariska avrättningar som bland annat bidrar till att stärka skyddet för HBT-personer. Det nordiska samarbetet utgör en viktig beståndsdel i svensk säkerhetspolitik och har fördjupats med utgångspunkt i den så kallade Stoltenbergrapporten. Rapporten betonar ett förstärkt nordiskt utrikes- och säkerhetspolitiskt samarbete. Ett av Stoltenbergrapportens förslag handlade om nordiskt samarbete kring luftrumsövervakning över . På isländsk förfrågan erbjöd sig och att delta i luftrumsövervakning över . Nato har därefter godkänt svenskt och finländskt deltagande i träning och övning i samband med luftrumsövervakning på . Inom ramen för det nordiska försvarssamarbetet Nordefco har det försvars- och säkerhetspolitiska samarbetet fördjupats bland annat på områdena övningar, materiel och förmågor. överlämnade regeringen till skrivelsen Nordiskt utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiskt samarbete inklusive krisberedskap (skr. 2012/13:112). har , tillsammans med , och , verkat för att EU ska anta en europeisk global strategi. I detta syfte lämnade och tre andra institut ut en rapport som belyser möjligheterna med en sådan strategi. har även verkat för att stärka EU:s dialog och medlingskapacitet genom att etablera ett europeiskt fredsinstitut. I detta syfte engagerade och frivilligorganisationen för att arrangera ett antal seminarier och stödja en rådgivande grupp. genomförde (), och gemensamt två kurser om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, GSFP, för nyckelpersoner från de Östliga partnerländerna. Syftet var ökad kunskap om GSFP och stärkt samarbete mellan EU och de Östliga partnerländerna inom detta område, inklusive en utvecklad förmåga att delta i EU:s civila och militära krishanteringsinsatser. EU har , ibland till följd av FN:s åtgärder, allt oftare använt sanktionsinstrumentet i olika länder och sammanhang. Detta har medfört att sanktioner har blivit ett allt viktigare komplement till andra freds- och säkerhetsfrämjande åtgärder. Medan det fortsatt är riktade sanktioner som väljs, är tendensen att dessa sätts in på ett allt mer komplext vis genom att inriktas på finansiella förhållanden. Åtgärderna sätts ofta samman till paket med långtgående verkningar. Detta mönster blev markant 2012 och 2013, inte minst som ett svar på utvecklingen i , , /, och . Den mycket frekventa sanktionsdiskussionen inom EU har ställt stora krav på svenska insatser. Det har varit en prioriterad uppgift för regeringen att stödja en aktiv och adekvat respons på utvecklingen, som rättssäkerhet och noggrannhet värnas. Hoten mot vår digitala säkerhet har särskilt uppmärksammats och arbete pågår inom FN, EU, Nato, och för att stärka organisationernas kapacitet på området. Med digital säkerhet avses här säkerhet i och för digitala nät och system (jämför Cyber security på engelska). Digital säkerhet är i detta avseende mer avgränsat än begreppet informationssäkerhet som åsyftar all typ av information oavsett medium och form. Begreppet informationssäkerhet definieras vidare i budgetpropositionens avsnitt om utgiftsområde 6. I utrikes- och säkerhetspolitiken har fortsatt betonat vikten av att digital frihet och säkerhet bör ses tillsammans. Inom EU har aktivt bidragit till EU:s policyutveckling på området, bland annat vad avser den pågående processen om att utarbeta en cybersäkerhetsstrategi samt till etablerandet av en Friends of Presidency-grupp för cyberfrågor som leds av det roterande ordförandeskapet. har också inom FN verkat för den internationella rättens, inklusive de mänskliga rättigheternas, tillämplighet på internet. Detta särskilt i samband med röstförklaring för FN-resolutionen om utvecklingen inom området för informations- och telekommunikation i internationell säkerhetskontext (A/RES/67/27) som stöddes av ett trettiotal länder. har, för att utveckla förtroendeskapande mekanismer inom området för digital säkerhet fört diskussioner i för att arbetet ska baseras på ett brett säkerhetsbegrepp som tar fasta på respekten för mänskliga rättigheter och demokratiska principer. Även arbetet med ett fördjupat nordiskt tekniskt samarbete på området har fortsatt . Detta redogörs för närmare i utgiftsområde 6. har fortsatt att främja nuvarande rustningskontrollregimer genom att verka för ett aktivt genomförande av fördraget om observationsflygningar (Open Skies) och drivit på för ytterligare uppdateringar av Wiendokumentet, som omfattar årligt informationsutbyte om militära strukturer, försvarsplanering, större övningar samt verifikationsaktiviteter. Därutöver har följt diskussionerna kring ett ramverk för konventionell rustningskontroll. FN:s globala strategi mot terrorism är grunden för det internationella samarbetet mot terrorism. Ett viktigt led i förverkligandet av åtagandena i FN-strategin är utvecklandet av nationella strategier för att möta terrorism och våldsam extremism. En uppdaterad version av den svenska nationella strategin presenterades i en skrivelse till , Ansvar och engagemang – en nationell strategi mot terrorism (skr. 2011/12:73), där förebyggande åtgärder och internationellt samarbete är viktiga element. I båda dessa avseenden agerar aktivt inom såväl FN som EU och andra fora. har med särskild uppmärksamhet deltagit i diskussionen om stöd för att höja kapaciteten inom rättssektorn i ett antal aktuella krishärdar, bland annat , , och , och för att undanröja framväxten av våldsorienterad extremism. utgjorde ett viktigt inslag i uppföljningen av implementeringen av . genomförde FN:s Counter Terrorism Executive Directorate, (CTED), ett utvärderingsbesök i , vilket berörde flera departement och myndigheter. CTED har presenterat sina intryck i en rapport, som är föremål för vidare övervägande inom . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 är medlem av för perioden – . Styrelsearbetet domineras av icke-spridnings- arbetet rörande , och . verifikationsuppdrag är här av central betydelse. var medförslagsställare till den resolution om och dess kärntekniska program som antogs vid . EU och bidrog även aktivt till att den allmänna resolutionen om att stärka system för kärnämneskontroll som åter kunde antas av . I rollen som artikel XIV-samordnare har tillsammans med fortsatt att verka särskilt för att främja provstoppsavtalet (CTBT) och dess ikraftträdande. har deltagit i ett stort antal aktiviteter och dialoger, inklusive på utrikesministernivå, i detta syfte. har också bidragit till att frågan prioriteras i EU:s arbete. deltog 2012 i toppmötet om nukleärt säkerhetsskydd i . I samband med mötet meddelades att överfört plutonium till för omhändertagande inom ramen för det amerikanska icke-spridningsprogrammet Global Threat Reduction Initiative (GTRI), som syftar till att säkra och skydda särskilt känsligt material för att förhindra att det används för tillverkning av kärnladdningar eller i terroristhandlingar. ratificerade konventionen om klusterammunition (CCM), se prop. 2011/12:47. Konventionen och den nya lagen om straff för olovlig befattning med klusterammunition trädde i kraft . I enlighet med konventionens bestämmelser har sammanställt en första nationell rapport, som bland annat redogör för destruktionen av det svenska vapensystemet BK 90. Arbetet inför översynskonferensen för ickespridningsfördraget (NPT) 2015 har fortsatt. EU har bland annat gjort en uppföljning av hur unionen har genomfört den handlingsplan som överenskoms vid . EU har också anordnat ett seminarium till stöd för den planerade konferensen om en massförstörelsevapenfri zon i . har deltagit aktivt i det multilaterala arbetet för att främja och stärka de 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 internationella konventionerna, bland annat vid översynskonferensen för konventionen om kemiska vapen (CWC) och statspartsmötena för konventionen om biologiska och toxiska vapen (BTWC), konventionen om klusterammunition (CCM) respektive (förbud mot antipersonella landminor). bidrog, i första hand genom EU, till att översynskonferens för om små och lätta vapen (SALW) med konsensus kunde anta ett slutdokument, som bekräftar att arbetet med att genomföra handlingsplanen ska fortsätta. hölls diplomatkonferensen om ett globalt avtal om handeln med konventionella vapen (det s.k. ATT, ). Konferensen hade föregåtts av ett antal förberedande möten. har deltagit aktivt i allt förberedelsearbete och under diplomatkonferensen. Konferensen lyckades inte bli klar med en avtalstext inom den givna tidsramen och förhandlingarna slutfördes först . ATT förväntas resultera i visst uppföljande stöd till tredje land i samband med implementering av fördraget. Grunderna och den allmänna inriktningen för den strategiska exportkontrollen redovisades för i skrivelse 2012/13:114 Strategisk exportkontroll - krigsmateriel och produkter med dubbla användningsområden. I skrivelsen redogörs för verksamheten vid myndigheten . Exportkontrollen är en kontinuerlig och löpande verksamhet, vars resultat redovisas årsvis i efterskott i regeringens skrivelse till . har genom utrikesutskottets betänkande 2010/11:UU3 tillkännagivit för regeringen som sin mening att regeringen ska återkomma till med förslag till ny krigsmateriellagstiftning i syfte att skärpa exportkontrollen gentemot icke-demo- kratiska stater. Regeringen har därför tillsatt en parlamentarisk kommitté som kommer att redovisa sitt betänkande . Direktivet om överföringar av försvarsrelaterade produkter inom gemenskapen (det s.k. ICT-direktivet) har genomförts nationellt. På krigsmaterielområdet bedrevs arbete bl.a. i och i den s.k. LoI-kretsen. EU:s fjortonde årliga rapport om medlemsländernas krigsmaterielexport och kontrollen av denna sammanställdes och publicerades. har gruppens arbete varit fokuserat på översynsarbetet av den gemensamma ståndpunkten om vapenexport. Arbetet inom EU avseende exportkontroll av produkter med dubbla användningsområden (PDA) fortskred i rådsarbetsgruppen Working Party on Dual Use Goods (WPDU). Nya s.k. generella exporttillstånd har antagits och trätt i kraft. Kommissionen har presenterat en s.k. med förslag om att i samarbete med ett stort antal berörda aktörer se över EU:s exportkontrollsystem för PDA. Arbetet med detta fortskrider. har fortsatt varit aktiv i de multilaterala exportkontrollregimerna, dvs. (), Missile Technology Control Regime (MTCR), (), () samt Wassenaararrangemanget (WA). Regimernas arbete har resulterat i internationellt överenskomna uppdateringar av de produktlistor som ligger till grund för nationell exportkontroll och internationella rekommendationer för en effektiv exportkontroll. I regimerna sker även löpande ett värdefullt informationsutbyte kring spridningsrisker. Medlemskap i internationella organisationer och EU EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik, GUSP EU utgör det centrala forumet för svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Regeringen redogör närmare för utvecklingen av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) i skrivelsen 2012/13:80 Berättelse om verksamheten i Europeiska unionen som överlämnades till . I denna s.k. årsbok ges en övergripande beskrivning av Europeiska unionens utveckling inklusive dess förbindelser med omvärlden. har arbetet med översynen av den Europeiska utrikestjänsten (EEAS) påbörjats. stödjer aktivt denna process. har betonat vikten av ökad samordning mellan Kommissionen och EEAS samt samstämmighet mellan , för att bland annat stärka genomslaget av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och effekten av EU:s krishanteringsinsatser. har EU:s förmåga fortsatt att utvecklas när det gäller att genomföra insatser till stöd för internationell fred och säkerhet. Sammanlagt 16 insatser bedrevs i , och . Politikområdet präglas av en stark aktivitet. Tre nya civila insatser inleddes . En insats avslutades . Som redovisats i tidigare avsnitt bidrar till den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) genom att ställa personal till förfogande till EU:s samtliga krishanteringsinsatser och delta aktivt i utformningen av instrumenten för krishantering. Genom GUSP-budgeten stödjer för säkerhetsstudier (EUISS) samt EU:s satellitcentrum (EU SatCen). FN utgör kärnan i den internationella rättsordningen och det multilaterala samarbetet och är en hörnsten i svensk utrikespolitik. FN åtnjuter en unik politisk legitimitet när det gäller att hantera akuta kriser och möta långsiktiga globala utmaningar. var och EU fortsatt drivande i arbetet med att effektivisera styrning och förvaltning av FN:s olika verksamhetsfält. har särskilt betonat effektiv och flexibel användning av organisationens resurser samt frågor om resultatstyrning, ansvarsutkrävande, transparens, revision och granskning. har verkat för en förstärkning av FN:s fredsbevarande och konfliktförebyggande verksamhet genom att stödja fortsatta reformer och omstruktureringar av sekretariatet. har också aktivt stött uppföljningen av den översyn av civil kapacitet inom FN som avslutades . har även stött FN:s webbaserade forum Capmatch som syftar till att mobilisera civil kapacitet för att möta behov i konfliktländer och fredsfrämjande insatser, exempelvis expertis gällande rättsstatens principer. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 engagemang för fredsbyggandefrågorna i FN har 2012 resulterat i att vi tagit över ordförandeskapet i fredsbyggandekommissionens (PBC) Liberiakonfiguration. Det svenska ordförandeskapet i PBC:s Liberiakonfiguration som skett på heltid och varit mycket aktivt syftar till att upprätthålla ett starkt internationellt engagemang i freds- och statsbyggandearbetet i , samt bidra till och förstärka det svenska engagemanget i New i . Genom engagemanget i har inhämtat kunskaper och erfarenheter som kan bidra till att förbättra FN:s verktyg för fredsbyggande och stärka dess förmåga att arbeta med utveckling i postkonfliktländer. har gett bidrag till FN:s fredsbyggande fond (PBF) och har även innehaft ordförandeskapet i PBF:s rådgivande grupp. har också fortsatt bidragit till samt deltagit i det konceptuella arbetet i FN för medlingsfrågan. har bidragit till att förstärka EU:s roll i FN. Det är ett strategiskt svenskt intresse att stärka EU som global aktör och göra EU till en effektiv och pålitlig samarbetspartner till FN. Utmaningarna är dock stora såväl internt inom EU som inom FN. Medlemskapet i är en viktig del av svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Genom stödet till och dess institutioners verksamhet har bidragit till att främja säkerhet och stabilitet i regionen utifrån en brett definierad syn på säkerhet som omfattar såväl militär rustningskontroll som mänskliga rättigheter, rättssäkerhet och demokrati. Inom har aktivt verkat för att gemensamma principer och åtaganden inte ska undergrävas utan upprätthållas och genomföras. har även drivit EU:s fyra övergripande prioriteringar: en effektiv rustningskontrollregim, konfliktlösning, transnationella hot och mänskliga dimension. har aktivt medverkat i diskussionen om rustningskontrollfrågorna med särskilt fokus på en uppdatering av Wiendokumentet och har även varit pådrivande i frågor som rör arbete med digital säkerhet. har beslut fattats i 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 5