prop · H1031d6 · 2013-09-18 00:00:00 — Att utöva regress från den dömde gärningsmannen är betydelsefullt sett ur ett ekonomiskt perspektiv, men även av rättviseskäl för brottsoffret och som en signal och reaktion från samhället. Regressintäkterna har minskat och verksamheten finansierade cirka en tredjedel av den utbetalade brottsskadeersättningen. Antalet aktiva regressärenden fortsätter att öka. Regressverksamheten bedrivs på ett ef- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 fektivt och rättssäkert sätt. Målen för verksamheten brottsskadeärenden har till övervägande del uppnåtts. Brottsofferfonden har stor betydelse för finansiering av viktimologisk forskning och ideella organisationers brottsofferarbete. Bidragen från Brottsofferfonden når med en god spridning över landet många olika forskningsprojekt, organisationer och verksamheter, som uppmärksammar och främjar brottsoffer. Fondens medel har använts för verksamhet som gagnar brottsoffer och målen för Brottsofferfonden har uppnåtts. Framtagandet av projektkatalogen, som har gjorts på uppdrag av regeringen, ökar förutsättningarna att sprida forskningens resultat. Det är viktigt att brottsoffer får information om sina rättigheter och möjligheter till stöd och hjälp. lämnar via sin webbplats och tryckt informationsmaterial information på många språk och sprider kunskap om brottsoffers situation i samhället. Myndigheten har arrangerat flera välbesökta utbildningstillfällen om brottsofferfrågor, såväl större som mindre utbildningar. De utbildningar myndigheten ansvarar för håller generellt hög kvalitet. Målen för verksamhet har uppnåtts. Inom verksamhetsgrenen Brottsskadeersättning ligger de framtida utmaningarna främst i att myndigheten säkerställer en effektiv handläggning. När det gäller Brottsofferfonden är det angeläget att säkerställer att verksamheten även fortsättningsvis bedrivs på ett bra sätt. Myndigheten deltar till viss del i internationell verksamhet. En utvecklingsmöjlighet ligger i att i större utsträckning än omvärldsbevaka för att hämta in forskningsrön och annan internationell kunskap. Detta i syfte att förmedla den vidare till berörda aktörer i för att på ett bra sätt kunna bidra till ett mer effektivt och lärande rättsväsende. har i ett tillkännagivande begärt att regeringen återkommer med en redovisning av de åtgärder som vidtas för att förbättra rättsväsendets bemötande av och stöd till brottsoffer. Som framgår ovan pågår ett omfattande arbete på flera plan för att förbättra bemötandet av brottsdrabbade och vittnen. Dessutom avser regeringen att besluta ytterligare åtgärder i detta syfte. Vittnesstödsverksamheten, som bedrivs vid samtliga tingsrätter och hovrätter, når ett stort antal brottsdrabbade och vittnen. Den fylller en viktig funktion genom att bidra till ökad trygghet och förståelse för rättsprocessen och därmed till ökad rättssäkerhet. I syfte att utveckla verksamheten ytterligare avser regeringen att ge och i uppdrag att överväga alternativ för att säkerställa en långsiktigt hållbar vittnesstödsverksamhet. En viktig del i rättsväsendets stöd till personer som lever under hot om våld är att kunna erbjuda dem olika former av skydd. hade i uppdrag att förstärka skyddet för personer som konstateras vara utsatta för förföljelser och hot genom att säkerställa att samtliga polismyndigheter kan tillhandahålla larm- och skyddspaket till dessa personer. Regeringen planerar att initiera en uppföljning av hur larm- och skyddspaketen används och fungerar. Utöver ovan nämnda tillkännagivande finns det ett tillkännagivande från om att regeringen bör återkomma med en redovisning av de åtgärder som genomförs med anledning av det arbete som pågår för att förbättra polisens information till brottsoffer. Re- geringen har särskilt följt utvecklingen inom området och även gett i uppdrag att redovisa vidtagna åtgärder. Redovisningen kommer att ske . Regeringen avser att återkomma till i frågan. Rättsväsendets anställda har ökat med 100 personer jämfört med och uppgår till 47 700. Tabell 2.16 Antal anställda 2010–2012 fördelat på kvinnor, män och samtliga (jämnt hundratal) Källa: Årsredovisningen avseende polisen, Domstolar, Kriminalvården, , , , och . Polisen avser polisorganisationen. En väl fungerande kompetensförsörjning innebär att myndigheternas medarbetare har förmåga och förutsättningar att utföra sina uppgifter så att verksamheternas mål kan uppnås. Myndigheterna arbetar fortlöpande med dessa frågor och bedriver ett aktivt utvecklingsarbete. För att behålla och öka kompetensen hos de anställda har ett flertal utbildningar genomförts. Myndigheterna har också genomfört chefsutvecklings- och chefsförsörjningsprogram för att möta nuvarande och kommande behov av kompetent ledarskap. Inom ramen för genomförandet av regeringens funktionshinderpolitik har arbete påbörjats med att stärka kompetensen gällande förutsättningar och behov hos personer med funktionsnedsättning. Rättsväsendet har löpande bidragit med ett stort antal experter till internationella krishanteringsinsatser varifrån värdefulla erfarenheter och kunskap kunnat tas tillvara. Andelen kvinnor på ledande befattningar har ökat jämfört med . Tabell 2.17 Andel kvinnor och män på ledande befattningar Källa: statistik samt årsredovisningen avseende polisen, Domstolar, Kriminalvården, , , , och . Polisen avser polisorganisationen. Myndigheternas arbete för att främja jämställdhet och likabehandling bedrivs långsiktigt. An- delen anställda med utländsk bakgrund har ökat jämfört med . Tabell 2.18 Andel anställda med utländsk bakgrund* 2010–2012 Källa: Årsredovisningen avseende polisen, Domstolar, och Kriminalvården. Polisen avser polisorganisationen. *Med utländsk bakgrund avses utrikes födda samt inrikes födda med två utrikesfödda föräldrar. Arbetsmiljöarbetet bedrivs systematiskt i syfte att bibehålla en god arbetsmiljö och medverka till en god hälsa bland de anställda. Säkerhetsfrågorna har hanterats med fortsatt hög prioritet. Sjukfrånvaron har ökat jämfört med . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 2.19 Andel sjukfrånvaro i förhållande till tillgänglig arbetstid 2010–2012 fördelat på kvinnor, män och samtliga Källa: Statskontoret. I tabellen ingår polisen, Domstolar, Kriminalvården, , , Brottsförebyggande rådet, och . Polisen avser polisorganisationen. Statistiken baseras på myndigheternas årsarbetskrafter när det gäller totalberäkning och medelantal anställda när det gäller kvinnor och män. Rättsväsendets myndigheter ska arbeta strategiskt med sin kompetensförsörjning och analysera vilken kompetens de behöver för att klara sina nuvarande och framtida uppgifter, inte minst med hänsyn till kommande generationsväxling. Arbetstiderna ska anpassas efter verksamhetens behov. Myndigheterna ska vara attraktiva arbetsplatser och uppvisa goda resultat. De ska ha förmåga att utveckla ledarskapet och tillgodose chefsförsörjningen såväl som att rekrytera och behålla skickliga medarbetare och utveckla deras kompetens. Det är därför positivt att myndigheterna arbetar med olika kompetenshöjande åtgärder för de anställda. Det skapar förutsättningar för goda ledare och kompetenta medarbetare vilket är en nödvändighet för myndigheternas verksamhetsutveckling . Det är viktigt att chefer och ledare tar tillvara alla de goda krafter som finns. Det är också viktigt att de som arbetar inom rättsväsendet vågar ta till sig erfarenheter och influenser utifrån, har öppna sinnen för att använda ny kunskap baserad på forskning och beprövade metoder, har förmåga till förändring och vilja och kunskap att använda alla de verktyg som finns. Genom samarbete mellan rättsväsendets myndigheter och med andra aktörer kan också viktig erfarenhet och kunskap tas tillvara. Mångfaldsarbetet vid myndigheterna har resulterat i att andelen personer med utländsk bakgrund har ökat, vilket är positivt. Utvecklingen går också i rätt riktning när det gäller andelen kvinnor på ledande befattningar. En sammansättning av kvinnor och män med olika etnisk bakgrund och erfarenheter skapar goda förutsättningar för en effektiv verksamhet, bättre resultat och öppenhet för olika idéer och lösningar. Regeringen vill dock betona vikten av att myndigheternas arbete för att främja jäm- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 ställdhet och mångfald samt för att motverka diskriminering fortgår. Synen på myndigheterna som attraktiva arbetsgivare är beroende av att detta arbete fortsätter. Ett korrekt bemötande utifrån olika yrkesroller bidrar också till att de anställda representerar myndigheterna på ett förtroendeingivande sätt. Rättsväsendets myndigheter ska säkerställa en god arbetsmiljö, skydd mot hot och våld samt goda möjligheter att kombinera arbete, familj och fritid. Myndigheterna utvecklar och driver säkerhetsfrågorna med hög prioritet, vilket är tillfredsställande. Det gäller också de olika arbetsmiljöinsatser som genomförs för att öka hälsan bland de anställda. Sjukfrånvaron har dock ökat något. En god arbetsmiljö är viktig både för medarbetarna och för verksamhetens långsiktiga effektivitet och regeringen kommer därför att följa den fortsatta utvecklingen. Verksamheterna inom rättsväsendet bygger i flera avseenden på internationellt samarbete och internationella erfarenheter är därmed av stort värde, inte minst vid chefsanställningar. Regeringens sammantagna bedömning är att myndigheternas kompetensförsörjningsarbete är bra och att myndigheterna arbetar aktivt med dessa frågor. Det är dock angeläget att ett strategiskt arbete med kompetensförsörjningen och dess processer fortsätter utvecklas i positiv riktning för att löpande anpassas till de utmaningar rättsväsendets myndigheter ställs inför och för att säkerställa effektiva och väl fungerande verksamheter. Inte minst genom att se till att det finns god tillgång till chefer på strategisk nivå. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 2.20 Utgiftsutveckling –2013 1:11 Ersättning för skador på 1:12 Rättsliga biträden m.m. 1:13 Kostnader för vissa skadere- 1:14 Avgifter till vissa internat- 1:15 Bidrag till lokalt brottsföre- 1:16 Säkerhets- och integritets- samordna och utveckla rättsväsendets informat- Tabell 2.21 Anslagsutveckling 1:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 21 020 433 tkr prisnivå. 3Motsvarar 21 078 292 tkr prisnivå. 4Motsvarar 21 078 292 tkr prisnivå. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 2.22 Offentligrättslig verksamhet (som inte får De offentligrättsliga avgifter som inte får dispo- neras är avgifter från tillståndsgivningen samt Anslaget får användas för utgifter avseende po- disponerar avgifter från stämningsmannadelgiv- ning, passhantering och nationella id-kort. Därutöver får anslaget användas för att 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 (varav tjänsteexport) (16 154) (16 154) (varav tjänsteexport) (14 600) (14 600) (varav tjänsteexport) (14 600) (14 600) Den uppdragsverksamhet som ovanstående intäkter avser är, förutom tjänsteexport, prover som utförs av , utbildning av ordningsvakter samt kontroller av väktarhundar. Regeringen föreslår att anslaget ökas med så som regeringen aviserade budgetproposition. Regeringen föreslår även att anslaget tillfälligt ökas med 2014 till följd av visst underskott. Anslaget beräknas öka med ytterligare och ytterligare . budgetproposition aviserade regeringen också att polisorganisationens anslag minskas med för att finansiera motsvarande ökning av anslag 1:4 . Därutöver aviserades att polisorganisationens anslag minskas med för att finansiera en flytt av delgivningsärenden från till i . Det under utgiftsområde 1 upptagna anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. ökas med motsvarande belopp. För att finansiera Försvarsmaktens stöd till polisen avseende medeltung helikopterkapacitet minskas polisorganisationens anslag med 2014 och med 2015. minskas anslaget med . Anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap ökas med motsvarande belopp. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 21 anvisas under anslaget 1:1 . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till 21 , 21 respektive 22 . Tabell 2.24 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. ska vara en del av den nya Regeringens förslag: ska ingå i den nya när myndigheten påbörjar sin verksamhet . Ärendet och dess beredning: beslutade , i enlighet med regeringens förslag, att och de 21 polismyndigheterna ska ombildas till en sammanhållen myndighet , (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:JuU1, rskr. 2012/13:139). Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att förbereda och genomföra ombildningen (dir 2012:129). Reformen grundar sig på förslag från den parlamentariskt sammansatta i betänkandet En sammanhållen svensk polis (SOU 2012:13). I betänkandet behandlar kommittén även frågan om (SKL) organisatoriska placering. Regeringen anförde i budgetpropositionen för att den, med anledning av vad vissa remissinstanser anfört, behövde överväga frågan om SKL:s roll i den framtida polisorganisationen ytterligare och därför avsåg att återkomma till i den frågan. Kommitténs förslag: Kommittén, som är enig, föreslår att SKL ska ingå i och där bilda en egen avdelning. Utgångspunkten för förslaget är vad kommittén anser är bäst för polisverksamheten, som laboratoriets ställning som opartiskt ska kunna bevaras. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser berör inte närmare SKL:s roll i organisationen. Av de åtta remissinstanser som diskuterar frågan mer ingående har Justitiekanslern, , och synpunkter på utredningens förslag att SKL ska ingå i den nya myndigheten och inte vara en fristående myndighet. De argument som lyfts fram handlar främst om tilltron till SKL som en oberoende expertmyndighet. SKL, som är positivt till förslaget, lyfter däremot fram att förslaget ger förutsättningar för en rationell och effektiv styrning av den forensiska processen för hela rättsväsendet samt att opartiskheten kan garanteras genom ackreditering och genom att uppdraget läggs fast i författning. SKL menar att den forensiska processen inte är en isolerad del av utredningsprocessen utan är nära sammankopplad med övriga delar av utredningen, från brottsplats till domstol. Skälen för regeringens förslag: SKL är en självständig myndighet inom polisen med som chefsmyndighet. Chefen för anställs av regeringen. SKL har dock inte ett eget anslag utan verksamheten finansieras via polisorganisationens anslag. Laboratoriets huvudsakliga uppgift är att utföra kriminaltekniska undersökningar åt polismyndigheterna, och domstolarna. av undersökningarna och analyserna utförs åt rättsväsendets myndigheter. SKL har också det övergripande ansvaret för kriminalteknisk utrustning och metodik inom polisen. SKL:s kunskap har stor betydelse för polisens förutsättningar att utveckla en hög kvalitet i det kriminaltekniska arbetet. Behovet av täta kontakter och nära samverkan med den nya är avgörande för att uppnå detta. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Möjligheten att stärka och utveckla en sammanhållen forensisk process, från brottsplats till laboratorium, ökar om laboratoriet blir en del av . Regeringen lägger stor vikt vid en effektiv polisverksamhet. Minst lika viktigt är dock att laboratoriets opartiskhet inte kan ifrågasättas. Re- geringen bedömer, i likhet med kommittén, att SKL:s opartiskhet främst garanteras genom att det forensiska arbetet utförs på ett kvalitetssäkert sätt, genom att man även fortsättningsvis ansvarar för och leder forsknings- och utvecklingsverksamhet på området samt genom att laboratoriets uppgifter läggs fast i författning. Det finns också vid behov en möjlighet att få undersökningsresultat prövade av ett annat laboratorium genom samarbetet mellan forensiska laboratorier i . Regeringens bedömning är därför att SKL bör ingå i den nya när myndigheten påbörjar sin verksamhet . Regeringen avser att senare återkomma till med samlade förslag till de lagändringar som krävs för att genomföra ombildningen av polisen. Regeringen avser också att, med förbehåll för beslut, uppdra åt den särskilda utredare som fått i uppdrag att förbereda ombildningen av polisen till en sammanhållen myndighet, att vidta de organisatoriska och andra åtgärder som krävs för att SKL ska kunna ingå i . Tabell 2.25 Anslagsutveckling 1:2 Säkerhetspolisen 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 112 341 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 080 789 tkr prisnivå. 4Motsvarar 1 080 789 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Säkerhetspolisens förvaltningsutgifter. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Regeringen ser ett fortsatt behov av att ge Sä- kerhetspolisen möjlighet att vidareutveckla arbetet mot terrorism och genomföra förstärkningar av skyddet avseende vitala funktioner i samhället, däribland att motverka främmande makts underrättelseverksamhet. För att Säkerhetspolisen ska kunna fortsätta det påbörjade arbetet ökas anslaget i enlighet med vad regeringen aviserade i budgetpropositionen . För att finansiera ombildningen av Säkerhetspolisen till en fristående myndighet ökas anslaget 2014 med och 2015 med . Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 1 anvisas under anslaget 1:2 Säkerhetspolisen . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 1 . Tabell 2.26 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Säkerhetspolisen ska ombildas till en fristående myndighet Regeringens förslag: Säkerhetspolisen ombildas till en fristående myndighet . Ärendet och dess beredning: Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv till som innebar att kommittén bland annat skulle analysera konsekvenserna av en eventuell ombildning av Säkerhetspolisen till en fristående myndighet. Kommittén redovisade uppdraget i betänkandet En tydligare organisation för Säkerhetspolisen (SOU 2012:77). Kommitténs förslag: Kommittén, som är enig, föreslår att Säkerhetspolisen ombildas till en fristående myndighet och att detta samordnas tidsmässigt med bildandet av den nya . Kommittén föreslår bland annat att Säkerhetspolisen ska vara en enrådighetsmyndighet med ett insynsråd och att myndigheten själv ska besluta sin organisation. Kommittén framhåller att en ombildning inte förändrar Säkerhetspolisens möjlighet att samverka och samarbeta med den övriga polisen. Någon ändring av de uppgifter som Säkerhetspolisen ansvarar för föreslås inte. Inte heller föreslås någon ändring när det gäller handläggningen av ärenden om brott av anställda vid , vilket innebär att dessa ärenden ska handläggas vid avdelningen för särskilda utredningar vid . Remissinstanserna: Kommitténs förslag om att ombilda Säkerhetspolisen till en fristående myndighet som organiseras som en enrådighetsmyndighet har genomgående fått ett positivt remissutfall. Endast två remissinstanser – Justitiekanslern och – uttrycker att de inte kan tillstyrka eller bara delvis tillstyrka förslaget. Justitiekanslern menar att de skäl som anförs i betänkandet En sammanhållen svensk polis för att Säkerhetspolisen ska bli en fristående myndighet inte är övertygande och att det nu aktuella betänkandet inte gett skäl att ändra den uppfattningen. Justitiekanslern framhåller att de särskilda krav som ställs på Säkerhetspolisen inte heller utgör tillräckliga skäl för att verksamheten ska bedrivas i en fristående myndighet. Justitiekanslern anser därför att alternativet att Säkerhetspolisen ska ingå i bör utredas ytterligare. tillstyrker endast delvis förslaget, eftersom det enligt saknas förslag i avgörande frågor av stor principiell och konstitutionell betydelse för den framtida Säkerhetspolisen. anser att det när det gäller exempelvis samverkan och samarbete saknas en grundlig analys, varför förslagen i denna del inte kan tillstyrkas. avstyrker att Säkerhetspolisen görs till en enrådighetsmyn- dighet och förordar i stället en styrelsemyndighet. anser också att alternativet styrelsemyndighet med parlamentarisk representation bör övervägas. Om alternativet enrådighetsmyndighet väljs bör man enligt förstärka mekanismerna för tillsyn och kontroll av såväl verksamhet som styrning av myndigheten. Förslagen om att myndigheten själv ska besluta sin organisation och att myndigheten ska ha ett insynsråd har dock överlag mottagits positivt. Detsamma gäller de flesta andra frågor, men det finns detaljsynpunkter på olika delar av förslagen. Skälen för regeringens förslag: När och de 21 polismyndigheterna slås samman till en myndighet finns det två alternativ för att lösa frågan om Sä- kerhetspolisens framtida organisation. Det ena är att låta verksamheten ingå i den nya och det andra är att ombilda Säkerhetspolisen till en fristående myndighet. Säkerhetspolisens fokus är att förebygga och avslöja brott mot rikets säkerhet, att bekämpa terrorism och att skydda den centrala statsledningen. Tyngdpunkten ligger således på förebyggande arbete. Säkerhetspolisen bedriver också, på grund av sina uppgifter, samarbete med helt andra aktörer än vad den övriga polisen gör. Regeringen anser att kommittén i tillräcklig utsträckning har belyst alternativet att Säkerhetspolisen ingår som en del i den nya . Säkerhetspolisens uppdrag skiljer sig i betydande utsträckning från den övriga polisens. Enligt regeringens mening skulle en ombildning av Säkerhetspolisen till en fristående myndighet tydligare understryka att Säkerhetspolisen är direkt underställd regeringen, skapa en tydligare ansvarskedja och underlätta ansvarsutkrävande. En organisatoriskt fristående säkerhetspolis skapar dessutom en väl avvägd ansvarsfördelning inom den nya polisorganisationen. och flertalet remissinstanser konstaterar innebär en sådan ombildning en relativt liten förändring i praktiken och kommer på ett bättre sätt än att spegla de verkliga förhållandena. Säkerhetspolisen har redan nu en generaldirektör som leder verksamheten, en egen instruktion, ett eget anslag och ett eget regleringsbrev. Till detta kommer att myndighetens ansvarsområde föreslås bli oförändrat. Regeringen anser därför, i likhet med majoriteten av remissinstanserna, att Säkerhetspolisen bör ombildas till en fristående myndighet. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Frågor som rör Säkerhetspolisens organisation har tidigare behandlats av . En ombildning av Säkerhetspolisen till en fristående myndighet förutsätter därför att beslutar i enlighet med regeringens förslag. Regeringen avser att, med förbehåll för beslut, uppdra åt Säkerhetspolisen att identifiera, förbereda och genomföra de åtgärder och beslut som krävs för att ombilda Säkerhetspolisen till en fristående myndighet. I uppdraget kommer de närmare utgångspunkterna för den nya myndigheten att anges. En av dessa är att myndigheten, i likhet med den nya och såsom kommittén har föreslagit, ska besluta sin egen organisation. När det gäller bland annat frågan om ledningsform kommer regeringen att behandla den närmare i samband med att en ny instruktion för myndigheten tas fram. Regeringen föreslår således att Säkerhetspolisen ombildas till en fristående myndighet. Om- bildningen bör samordnas tidsmässigt med när den övriga polisen övergår till en ny organisation .