prop · H10357 · 2013-12-17 00:00:00 — Inom ramen för gällande lagstiftning kan landsting och kommuner välja att erbjuda förskrivning genom Fritt val av hjälpmedel Den enskilde ges då möjlighet att välja hjälpmedel utanför det ordinarie sortimentet. gav regeringen i uppdrag att samordna genomförandet av en försöksverksamhet för fritt val av hjälp- Landstingen i , och deltog I ingick även kommunerna , , , , och . samheten var i stort eniga om att försöksverksamheten Fritt val av hjälp- medel stärker användarnas inflytande. Man var mer nöjd med infor- mationen om hur hjälpmedlet fungerar, och man kände sig tryggare med att använda hjälpmedlet och hjälpmedlet motsvarade bättre förvänt- Skr. 2013/14:57 ningarna när de köpte sitt hjälpmedel via fritt val. Dessutom var fler mer nöjda med bemötandet de fick i samband med köpet jämfört med tidigare erfarenheter av att få hjälpmedel. Regeringen anser att erfarenheterna från försöksverksamheten med Fritt val av hjälpmedel i de tre landstingen har skapat en god grund för en fortsatt utveckling mot ett ökat inflytande för den enskilde i hjälpmedelsförsörjningen. Erfarenheterna från försöksverksamheten visar tydligt på behovet av en förbättrad information till hjälpmedelsanvändarna för att möjliggöra ett ökat inflytande och större delaktighet i valet av hjälpmedel. Tillgången till en för ändamålet väl anpassad information är en viktig förutsättning för införandet av fritt val av hjälpmedel. Mot denna bakgrund beslutade regeringen att, efter ansökan från Kommuner och Landsting, bevilja medel för en utvecklingsinsats som ska stärka brukarnas möjligheter till information om hjälpmedel och konsumentprodukter. Regeringen har beslutat en lagrådsremiss där det föreslås att hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och patientsäkerhetslagen (2010:659) ändras så att det tydligare framgår att den enskilde har rätt att välja hjälpmedel när det finns flera likvärdiga hjälpmedel tillgängliga inom och kommunens hjälpmedelssortiment. En avsikt är det tydligt ska framgå att den som har ansvaret för hälso- och sjukvården ska se till att patienten ges individuellt anpassad information om de hjälpmedel som finns samt att en patient ska ges möjlighet att välja det alternativ som han eller hon föredrar. En utredare har fått i uppdrag att lämna förslag till vissa kompletterande bestämmelser till den tidigare förslag till lag om framtidsfullmakter (Källa: Dnr Ju2013/4614/P). En framtidsfullmakt innebär att den enskilde ges möjlighet att genom fullmakt utse någon som ska ta hand om hans eller hennes angelägenheter om personen senare blir förhindrad att göra det. Inriktningen ska vara att en framtidsfullmakt ska ha en privaträttslig karaktär. Vidare ska systemet med fullmakter vara så enkelt som möjligt som det uppfyller tillräckliga krav på rättssäkerhet. Regeringen anser att det är angeläget att det hälsofrämjande och förebyggande arbetet på lokal och regional nivå förstärks och utvecklas. Det är särskilt viktigt att skapa stödjande miljöer och mötesplatser för äldre och deras anhöriga samt att vidareutveckla samverkan med föreningslivet. Av dessa skäl gav regeringen () i uppdrag att i samarbete med verka för ett hälsosamt åldrande och främja ett aktivt åldrande genom att dels ta fram 2013/14:57 en vägledning till kommuner och landsting, dels initiera och administrera försöksverksamheter som involverar landsting, kommun och ideell sektor. Den nationella vägledningen lanserades i form av en webbplats – Seniorguiden (Källa: ). Seniorguiden samlar kunskap och ger inspiration för att främja ett hälsosamt åldrande. Det är också möjligt att följa arbetet med regeringsuppdraget. Vägledningen vänder sig främst till politiker, beslutsfattare eller tjänsteman på olika nivåer inom landsting eller kommun. Försöksverksamheter med en samverkansmodell har prövats i fyra landsting och 16 kommuner . Samverkansmodellen gör det möjligt för landsting och kommuner att bygga partnerskap med den ideella sektorn inom befintliga strukturer. Försöksverksamheterna riktar sig till kvinnor och män med lättare sjuklighet i åldrarna 60–. De insatser som genomförs är fysisk hälsoundersökning, upprepade motiverande samtal och erbjudande om ett brett utbud av aktiviteter. Såväl samverkansmodellen som insatserna har kontinuerligt följts upp. Utvärderingen 2013 visar bland annat att regelbundna hälsokontroller med muntlig eller skriftlig återkoppling förbättrat hälsan hos målgruppen. För att säkert kunna uttala sig om långvariga effekter har regeringen i budgetpropositionen aviserat ett uppdrag till FHI att genomföra ytterligare en uppföljning av försöksverksamheterna (Källa: Prop. 2013/14:1, volym 6. Slutredovisning beräknas kunna ske . fick 2007 regeringens uppdrag att samordna genomförandet av satsningen Teknik för äldre. Satsningen syftade till att stödja utvecklingsprocesser med målet att ge äldre personer förbättrad tillgång till funktionella och särskilda produkter och tjänster där teknik underlättar olika aktiviteter i vardagen. Särskilt fokus har riktats till anhöriga, information och tillgänglighet, boende samt fullskaleförsök med implementering av teknik. Satsningen pågick tom 2012. Resultaten från satsningen har publicerats på en egen webbplats där såväl olika projekt som utvärderingar är lätt tillgängliga (Källa: . Stora delar av informationen finns också översatt till engelska. Bo bra på äldre dar var ett regeringsuppdrag vars syfte var att stödja nytänkande och utveckling av bostäder och boendemiljöer för äldre. Programmet omfattade totalt och leddes av . Uppdraget resulterade i 76 projekt i 58 kommuner samt tre arkitekttävlingar. fortsätter arbetet genom olika egna initiativ. Mer och bättre kunskaper om äldre och Vårdforskning är av central betydelse för att utveckla vården och omsorgen och för att förbättra befolkningens hälsa. Vårdforskningen ser ofta individen ur ett socialt perspektiv och är därför ett viktigt komplement till det traditionellt medicinska perspektivet i forskningen. Forskning om vårdens arbetsorganisation och personalens arbetsmiljö har betydelse både för kvaliteten i vården och omsorgen och för ett hälsosamt arbetsliv. Medicinsk vårdforskning och en mer omsorgs- och samhällsorienterad vårdrelaterad forskning behöver kopplas samman, t.ex. genom inrättande av transnationella miljöer och genom satsningar där forskare från olika bakgrund arbetar tillsammans. Regeringens satsning på forskning om åldrande och hälsa genom och för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) byggs ut ytterligare enligt förslag i den forskningspolitiska propositionen (Källa: Forskning och innovation, prop. 2012/13:30). Genom insamling av data i SNAC (study on Ageing and Care) möjliggörs att genom forskning följa hur den åldrande befolkningens hälsa och vård och omsorgskonsumtion förändras . Statens stöd till de fyra delstudierna uppgår till totalt . 4.15Vad tycker de äldre själva? har regeringens uppdrag att genomföra nationella brukarundersökningar. Syftet är att ur ett brukarperspektiv följa upp kvaliteten och tillgängligheten inom vård och omsorg om äldre kvinnor och män på nationell nivå. Målet är att resultaten ska vara jämförbara , mellan olika kommuner och mellan kvinnor och män, m.m. har genomfört den femte undersökningen av äldres uppfattning om kvalitet i hemtjänst och särskilt boende. har undersökningen genomförts som en totalundersökning. I årets undersökning har samlat in och redovisat resultat på enhetsnivå (Källa: Vad tycker de äldre om äldreomsorgen? Därmed blir kommunernas möjligheter att använda resultaten för verksamhetsförbättringar ännu större. De flesta är fortsatt positiva och mer nöjda generellt Enligt årets undersökning har andelen nöjda ökat och fler har svarat att de är mycket nöjda i stället för ganska nöjda. Äldre med hemtjänstinsatser i ordinärt boende har högst andel som sammantaget är nöjda, är ganska eller mycket nöjda. En större andel av de äldre som bor på särskilda boenden svarade att de är nöjda, uppgav att de är ganska eller mycket nöjda. Det är en ökning från föregående år. I årets undersökning är av de anhöriga också positiva till samarbetet mellan dem och äldreboendet och 2013/14:57 är nöjda med samarbetet med . Sammantaget är kvinnor och män nöjda i lika hög grad. Äldre som upplever sitt hälsotillstånd som mycket gott eller ganska gott svarar mer positivt än de som upplever sitt hälsotillstånd som mycket eller ganska dåligt. Trygghet är enligt en avgörande faktor för att äldre ska känna sig nöjda, i synnerhet inom äldreboendena. Upplevelsen av att känna sig trygg har ökat . Av dem med hemtjänst känner sig trygga och av dem i särskilt boende känner sig trygga. Centralt för att vara nöjd med är upplevelsen av att personalen är bra på att utföra sina uppgifter vilket de äldre i större utsträckning tycker i årets undersökning. Cirka nio av tio äldre känner förtroende för flertalet i personalen. Av de äldre som har enskild utförare för hemtjänst svarar att det oftast eller alltid går att påverka tidpunkten när personalen ska komma. Av de äldre där kommunen är utförare svarar att det oftast eller alltid går att påverka tidpunkten när personalen ska komma. Fler äldre är nöjda med de aktiviteter som erbjuds på äldreboenden, men variationen är stor. I några kommuner är det fler som är missnöjda än nöjda med just aktiviteterna. Upplevelse av kränkningar förekommer och har kompletterat enkäterna med en fråga om eventuella överträdelser från personalens sida. Exempel som uppges har varit respektlöshet i tilltal, miner, brist på respekt för den äldre och dennes privatliv, hårdhänthet eller stölder. Andelen äldre som är nöjda varierar mycket mellan kommunerna. 63 av 290 kommuner inom hemtjänst och 39 kommuner inom särskilda boenden har enbart fått nöjda svar på frågan om den sammantagna nöjdheten. På nationell nivå svarade i genomsnitt att de är missnöjda med sin hemtjänst eller sitt särskilda boende. Det finns kommuner eller stadsdelar där fler än var tionde äldre är ganska eller mycket missnöjda med vården och omsorgen. 4.16Uppdrag att komplettera brukarundersökningen Myndigheten för vårdanalys har fått i uppdrag att utveckla en metod för att analysera skillnader i vårdkvalitet för äldre utifrån ett brukarperspektiv. Dessutom ska de föreslå en metod för hur anhöriga kan fungera som ställföreträdare för brukare som är för sjuka för att besvara frågor i riktade undersökningar. Den metod som Vårdanalys tar fram ska jämföras med den befintliga brukarenkäten för att analysera eventuella likheter och skillnader i resultat. En slutredovisning ska ske . Kvalitet i vård och omsorg Viktiga principer för utveckling av kvalitet: –Resurser tillförs för att förbättra det medicinska omhändertagandet och det sociala innehållet i äldreomsorgen. –För att nå en ökad samverkan mellan kommuner och landsting till stöd för de mest sköra äldre görs en bred satsning på vården och omsorgen. Många äldre saknar förmåga att rätt hantera och administrera nödvändiga och ofta frekventa kontakter med vården och omsorgen. Det är lätt att den som är sjuk och gammal hamnar mellan stolarna trots många kontakter och mycket personal runt den äldre. De mest sjuka äldre har av naturliga skäl ett särskilt stort behov av en individanpassad, samordnad och kontinuerlig vård och omsorg som ställer stora krav på helhetssyn, kontinuitet och samverkan över specialitets-, professions- och organisationsgränser. Problemet är att vården och omsorgen inte alltid är uppbyggd för att på ett lämpligt sätt möta äldre sköra personer med omfattande eller snabbt föränderliga behov. Inriktningen måsta vara att skapa en sammanhållen vård och omsorg av god kvalitet som bidrar till att de mest sjuka äldre känner sig trygga och att behovet av sluten hälso- och sjukvård därmed kan minska. Det krävs i detta sammanhang åtgärder för såväl organisation och annan infrastruktur som åtgärder för ökad kompetens inom planering och direkt verksamhet. Det är i det konkreta arbetet i vård och omsorg som kvalitet skapas. Kommuner och landsting har inom sina respektive ansvarsområden ansvar för att planera sin verksamhet och erbjuda socialtjänstinsatser av god kvalitet eller en god hälso- och sjukvård. Det är också kommuner och landsting som tillsammans med enskilda utförare åstadkommer faktiska förbättringar t.ex. i fråga om kvalitet och tillgänglighet. Statens roll är främst att stödja utvecklingen av goda förutsättningar för en strukturerad och långsiktigt fortgående kvalitetsutveckling. Regeringens insatser är allt oftare inriktade på att stärka strukturer för att åstadkomma goda resultat. Det är genom denna inriktning som prestationsrelaterade statsbidrag införts för t.ex. kvalitetsregister inom äldrevård och äldreomsorg, öppna jämförelser och läkemedelsuppföljningar. Det har lett till förbättringsresultat som också är möjliga att kontinuerligt följa. 5.1Sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre har regeringen ingått årliga överenskommelser med Kommuner och Landsting kring vård och omsorg om de mest sjuka äldre. I dessa överenskommelser har statsbidraget inriktats mot att stödja kommuner och landsting och andra aktörer i att utveckla ett gemensamt, långsiktigt och systematiskt förbättringsarbete. har satsningen successivt breddats och inriktats på att ge stöd till ett långsiktigt förbättringsarbete med fokus på en förbättrad kvalitet och en bättre sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre. Denna bredare satsning fortsätter även 2014. De medel som avsatts och framåt fördelas huvudsakligen enligt en prestations- och resultatbaserad modell där mål och krav successivt höjs. Med de mest sjuka äldres behov i centrum syftar satsningen till att genom ekonomiska incitament uppmuntra, stärka och intensifiera samverkan mellan kommuner och landsting. Satsningen ska leda till att användningen av resurser blir effektivare genom att vården och omsorgen i högre grad utgår från de mest sjuka äldres behov. Det arbete som bedrivs inom ramen för satsningen ska bli en integrerad del av landstingens och kommunernas ordinarie verksamhet. Även enskilda utförare omfattas av satsningen. Ett mål som utgår från den enskildes perspektiv har antagits. Jag kan åldras i trygghet och självbestämmande med tillgång till en god vård och omsorg. För att kunna förbättra livssituationen för de mest sjuka äldre så krävs det vetskap om vilka personer som omfattas och hur stor gruppen är. har därför haft i uppdrag att ta fram en definition av gruppen mest sjuka äldre, inte minst för att kunna följa upp överenskommelsens satsningar på ett enhetligt sätt. Den definition av de mest sjuka äldre som föreslagit och som används i denna överenskommelse är följande: Mest sjuka äldre är personer som har omfattande nedsättningar i sitt funktionstillstånd till följd av åldrande, skada eller sjukdom. 2011 utgjorde denna grupp av befolkningen dvs. 305 000 personer. Den ekonomiska omfattningen av satsningen Regeringen har sammanlagt avsatt för att förbättra vården och omsorgen om de mest sjuka äldre. Medlen fördelas huvudsakligen enligt en prestationsbaserad modell och utbetalas till de huvudmän som uppfyller på förhand bestämda krav. Den prestationsbaserade ersättningen utformas som ett erbjudande till kommuner och landsting för att förstärka arbetet med att gemensamt ta ansvar för de mest sjuka äldre. För att ha möjlighet att delta i tilldelningen av de prestationsbaserade medlen som avsätts är parterna överens om att huvudmännen måste uppfylla vissa grundläggande krav. De kommuner och landsting som uppfyllde följande förutsättningar har möjlighet att ta del av medlen : 1.Det ska i länet finnas en struktur för ledning och styrning i samverkan. En gemensam handlingsplan ska bl.a. innehålla en beskrivning av förbättringsområden utifrån lokala förutsättningar, konkreta och mätbara mål, planerade aktiviteter samt en beskrivning av hur uppföljningen ska gå till och hur resultaten ska redovisas. 2.Samtliga kommuner och landsting har fattat beslut att införa ett ledningssystem för kvalitet enligt före- skrifter och allmänna råd om Ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete (SOSFS 2011:9). har kommuner och landsting dokumenterat hur det systematiska förbättringsarbetet avseende riskanalys, egenkontroll och avvikelsehantering enligt 5 kap. SOSFS 2011:9 ska bedrivas när det gäller vård och omsorg om äldre. ska kommuner och landsting dokumentera hur det systematiska förbättringsarbetet bedrivits när det gäller vård och omsorg om äldre och hur de använt de resultat som framkommit för att utveckla verksamheternas kvalitet. Stöd till ett långsiktigt förbättringsarbete Utvecklingsledarna utgör viktiga delar av den regionala nivåns utvecklingsarbete. Mellan tre till fem utvecklingsledare per län samt samordnare för de enskilda idéburna aktörerna och Vårdföretagarnas medlemmar har fått statlig finansiering för detta arbete. Utvecklingsledarnas roll förändras i takt med att utvecklingsarbetet framskrider. I den första fasen av satsningen har mycket tid tagits i anspråk för att få äldreomsorgens medarbetare att komma igång med registrering i kvalitetsregister. Efterhand som spridningen av registren ökar ställs krav på att analysera och dra slutsatser av resultaten för att kunna initiera förbättringsarbeten. Utvecklingsledarna är viktiga motorer i utvecklingsprocesserna och arbetar på uppdrag av cheferna. I takt med att kvaliteten på länens handlingsplaner förbättrats och med tillkomsten av projektet har utvecklingsledarnas roll och mandat blivit tydligare. har fokus skiftat till att ge stöd i förbättringsarbetet och i att presentera data på ett attraktivt sätt så att chefer och verksamhet kan använda dem för att förbättra verksamheterna. Utvecklingsledarna arrangerar också utbildningar och andra mötesplatser på lokal och regional nivå. Ledningskraft – att gå från ord till handling Politiker, chefer och ledare på alla nivåer måste prioritera att nå de uppsatta målen och följa upp resultaten av arbetet så att de handlingsplaner som arbetats fram i alla län verkligen blir genomförda fullt ut. Som kompletterande stöd för chefer har det erbjudits mötesplatser kallad Ledningskraft i syfte att skapa nationella 2013/14:57 sammankomster som kan stärka chefers kompetens i förbättringsarbetet med fokus på att gå från ord till handling och omsätta den länsgemensamma handlingsplanen till praktisk vardag. Projektet har blivit ett bra steg i det påbörjade arbetet att införa ett nytt arbetssätt i vård och omsorg om äldre som är mer strukturerat, förebyggande, evidensbaserat och använder sig av resultat från kvalitetsregister och öppna jämförelser i såväl styrning och ledning som i det dagliga förbättringsarbetet i verksamheterna. Försöksverksamheter kring sammanhållen vård och omsorg I överenskommelsen mellan regeringen och Kommuner och Landsting ingår en treårig satsning på försöksverksamheter kring sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre. Kommuner och Landsting har ansvarat för utlysning, beredning och beslut att tilldela 19 projekt försöksmedel med början . Projekten handlar bl.a. om organisatoriska lösningar: äldrelots, mobila team, samlokaliserade verksamheter liksom ett antal projekt som syftar till att förbättra vård- och omsorgsprocessen. har dessutom i uppdrag att vetenskapligt utvärdera försöksverksamheterna samt ett antal samverkansnätverk. lämnar en slutrapport till () . Kommuner och Landsting inledde med ekonomiskt stöd från regeringen ett utvecklingsarbete kring uppföljning och kontroll av välfärdstjänster inom ramen för det prioriterade området Kvalitetssäkrad välfärd. Kvalitetssäkrad välfärd har ett beställarperspektiv och ger stöd till landets kommuner i arbetet med att förbättra beställningar och uppföljning av kvalitet inom vård och omsorg. En interaktiv hemsida har utvecklats. Uppföljningsguiden har utvecklats som stöd för kommunernas uppföljningsarbete. 190 kommuner deltar i arbetet och stödet varierar beroende på kommunernas förutsättningar och önskemål. 5.3Stöd till förändrat arbetssätt med hjälp av kvalitetsregister har två kvalitetsregister – och Senior alert – valts ut för utvecklingsstöd med syfte att användas i hela landet. har regeringen även gett utvecklingsstöd till ytterligare två kvalitetsregister – (SveDem) och Svenskt register för Beteendemässiga och Psykiska Symptom vid Demens (BPSD). Samtliga fyra register innehåller uppgifter om angelägna förbättringsområden som är relevanta för de mest sjuka äldre. Deltagande i registren kan stimulera personalen till ett förändrat arbetssätt. Det handlar om att på ett systematiskt och standardiserat sätt förebygga fallskador, undernäring, trycksår, förbättra munhälsan, den palliativa vården och demensvården. Via registren blir vården och om- Skr. 2013/14:57 sorgens resultat mer synliga. 5.4God vård i livets slutskede dör cirka 95 000 personer i , varav är väntade dödsfall där det finns behov av någon form av palliativ vård. God kvalitet i vård och omsorg i livet och ett värdigt slut utgör ett av de nationella målen för vård och omsorg. Ett stöd i arbetet är användning av . De enheter som registrerar kan utifrån den kunskap som registreringen erbjuder bedriva en strukturerad vård i livets slutskede. Intresset för att delta i registret har ökat kraftigt . I registreras nu av samtliga dödsfall i . 181 kommuner har nått 70 procents täckningsgrad för äldre i registret. Av dessa har 108 kommuner också nått målet om förbättring av de indikatorer som mäts. 44 kommuner har nått förbättringar på . I kvalitetsregistret görs riskbedömningar som ger underlag för förebyggande åtgärder och stödjer därigenom minskad förekomst av trycksår, undernäring och fallskador samt förbättrad munhälsa. Att arbeta för att förebygga fall, undernäring, trycksår och ohälsa i munnen är viktigt för de äldres hälsa och välbefinnande. Olika professioner inom vård och omsorg arbetar med dessa områden och de har en stark koppling till varandra; t.ex. har en undernärd person större risk för att falla och ådra sig en höftfraktur samt löper större risk att utveckla trycksår. Deltagande i kvalitetsregistret Senior alert innebär att personalen får stöd att bedriva ett aktivt förbättringsarbete med ett förebyggande syfte. Deltagande i registret har ökat sedan prestationsersättning infördes . Från sex till samtliga landsting och från 10 till 282 kommuner . finns 11 164 enheter anmälda för att registrera i Senior alert, varav 5 700 använder registret aktivt. uppskattas minst cirka 400 000 personer ha fått en riskbedömning avseende fall, trycksår och undernäring. görs cirka 20 000 riskbedömningar med registrering i Senior alert. har av alla personer med en risk för fall, undernäring eller trycksår fått minst en åtgärd insatt. Genom Patientsäkerhetsöverenskommelsen mellan regeringen och Kommuner och Landsting mäts förekomsten av trycksår och förbättringsarbeten genomförs avseende förekomst av trycksår. 5.6God vård vid demenssjukdom (SveDem) är ett nationellt kvalitetsregister Syftet är att förbättra kvaliteten i demens- 2013/14:57 vården och målet är en likvärdig, optimerad behandling av patienter med demenssjukdom, där patienten följs med årliga uppföljningar. De kvalitetsindikatorer som registreras är exempelvis att demensutredning görs enligt de nationella riktlinjerna, att behandling med demensläkemedel för vissa typer av demenssjukdom ges och att boende i enheter särskilt anpassade för personer med demenssjukdom erbjuds vid svår demenssjukdom. SveDem används i alla landsting med täckningsgrad på specialistnivå men har betydligt lägre täckningsgrad inom primärvården. var 80 av cirka 1 200 vårdcentraler anslutna till registret. Efter att prestationsersättning införts var 812 vårdcentraler anslutna registrerades 523 demensutredningar i primärvården i SveDem och närmare 6 700. av alla personer med demenssjukdom får problem med beteendemässiga och psykiska symptom vid demens, BPSD, såsom t.ex. aggressivitet, oro, hallucinationer och sömnstörningar.