prop · H1031d19 · 2013-09-18 00:00:00 — Granskningen visade även att satsningar på inköp av it-utrustning i många fall inte har åtföljts av satsningar för att utveckla användningen av it så att det blir ett stöd i det pedagogiska arbetet och gynnar elevernas kunskapsutveckling och lärande. Regeringen har gett i uppdrag att kontinuerligt följa upp och ge en nationell bild av barns, elevers och lärares it-användning och itkompetens. Den senaste redovisningen lämnades till och av den framgick det bl.a. att i har elevernas tillgång till datorer fördubblats . Det finns även en tydlig trend mot 1 till 1, dvs. en dator per elev, i många skolor. Trots det är användningen av it fortsatt låg i flera ämnen. Även lärarnas tillgång till egna datorer har förbättrats men också i denna studie framkommer att det finns ett stort kompetensutvecklingsbehov hos lärarna, bl.a. om hur it kan utgöra ett pedagogiskt verktyg. Från och med antagningen till universitet och högskolor har nya tillträdesregler införts. Meritpoäng ges bl.a. som tillägg till jämförelsetalet för vissa kurser vid urval till ut- bildning på grundnivå. Meritpoäng infördes bl.a. för att uppmuntra elever att bättre förbereda sig för högskolestudier genom att läsa relevanta kurser. Efter en reformering av meritpoängssystemet ges meritpoäng för kurser i engelska, matematik och moderna språk. Att läsa fördjupning i dessa kurser ger sökande från gymnasieskolan flera möjligheter att förbättra sin konkurrenssituation. 2012 har andelen elever som läser matematik C och E ökat från till respektive till . Elever som läser moderna språk steg 4 har ökat från till . De nya reglerna fortsätter att påverka elevernas studieval så att fler läser utökat program. läser färre elever reducerat program då den tidigare möjligheten för elever att kunna påverka sin genomsnittliga betygspoäng genom att taktiskt reducera bort kurser som de upplevde som svåra att klara har tagits bort. försöksverksamhet infördes lärlingsutbildning som en ordinarie utbildningsform inom gymnasieskolan. Under försöksverksamhetens tre läsår deltog sammanlagt ca 13 200 elever, vilket motsvarade av all yrkesutbildning. Majoriteten av lärlingarna var män och byggprogrammet var den i särklass vanligaste utbildningen. I den reformerade gymnasieskolan har omfattningen av lärlingsverksamheten inte varit lika stor. Det totala antalet lärlingar i den reformerade gymnasieskolan beräknas till 4 100 lärlingar med utbildningskontrakt jämfört med 3 400 . Liksom i försöksverksamheten var byggprogrammet det program med flest antal lärlingar. Skolhuvudmän som anordnar lärlingsutbildning kan ansöka om statsbidrag motsvarande per läsår för varje elev som deltar i lärlingsutbildningen. Statsbidraget är främst avsett att täcka arbetsplatsens kostnader. Skolhuvudmannen kan som mest nyttja av statsbidraget för sina omkostnader och bidraget har främst använts för att bekosta utgifter för lärlingssamordnare eller andra personalomkostnader. Statsbidrag utbetalas under förutsättning att ett utbildningskontrakt upprättats mellan arbetsplats, huvudman och elev. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 har i rapporten lärlingsutbildning 2008–2011 (rapport 373, 2012) följt upp deltagande elevers erfarenheter och studieresultat. konstaterar i sin rapport att mer än var tredje deltagare i lärlingsutbildningen redan har varit elev i gymnasieskolan och alltså inte var nybörjare. Var fjärde elev lämnade lärlingsutbildningen och . De allra flesta övergick till att fortsätta utbildningen på samma program men skolbaserat. I en enkät till lärlingarna i årskurs 3 svarade mer än hälften att de fått erbjudande om anställning. Av lägesbedömning 2013 (rapport 387, 2013) framgår att många elever som gått en lärlingsutbildning är mycket nöjda med den utbildning de fått och uppskattar utbildning på en arbetsplats. Skolinspektionens kvalitetsgranskning av gymnasial lärlingsutbildning (R 2013:02) visar på stora skillnader i kvalitet mellan skolorna och att samarbetet med arbetslivet behöver utvecklas ytterligare för att öka engagemanget och därmed kvaliteten i det arbetsplatsförlagda lärandet. I slutbetänkandet från den nationella lärlingskommittén Gymnasial lärlingsutbildning (SOU 2011:72) – med fokus på kvalitet konstateras att lärlingsutbildning har en betydande potential, men att det finns behov att utveckla kvaliteten. Skolinspektionen beskrev i sin kvalitetsgranskning Arbetsplatsförlagd utbildning i praktiken (Rapport 2011:2) omfattande kvalitetsbrister i det arbetsplatsförlagda lärandet inom gymnasieskolan. Mot bl.a. denna bakgrund har regeringen uppdragit åt att bidra till utveckling av kvaliteten i gymnasial lärlingsutbildning, det arbetsplatsförlagda lärandet som förekommer inom yrkesutbildning som är i huvudsak skolförlagd och yrkesintroduktion (U2012/757/GV). Uppdraget omfattar bl.a. insatser för att underlätta planering, genomförande och uppföljning av gymnasial lärlingsutbildning och insatser för att höja kvaliteten i det arbetsplatsförlagda lärandet. Uppdraget omfattar också insatser för att bedöma yrkesutbildningens relevans för arbetsmarknaden och insatser för att stödja och utbilda handledare. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Det senare uppdraget har kompletterats med att myndigheten i regleringsbrevet uppdragits att upphandla eller genomföra utbildning för handledare på arbetsplatser som tar emot elever för arbetsplatsförlagt lärande. För uppdraget har det avsatts . , föreslår regeringen att det avsätts och beräknar . Därutöver har regeringen beslutat om en statsbidragsbidragsförordning för att vidareutveckla kvaliteten i det arbetsplatsförlagda lärande som sker inom ramen för den skolförlagda yrkesutbildningen i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. För ändamålet har avsatt . föreslår regeringen att det avsätts och beräknar . Kvalificerade yrkeslärare är en förutsättning för en yrkesutbildning av hög kvalitet. är det en stor brist på yrkeslärare. Eftersom blivande yrkeslärare är en målgrupp med delvis annan bakgrund och andra förutsättningar än andra lärargrupper har regeringen bedömt att det finns särskilda behov av att underlätta en kombination av arbete och studier för denna grupp. inrättade regeringen ett statsbidrag för behörighetsgivande utbildning för lärare i yrkesämnen som möjliggör för aktiva yrkeslärare att få en nedsättning i tjänst för att delta i lärarutbildning. Staten bekostar viss nedsättning av tjänstgöringsgrad och huvudmannen medfinansierar. Under den första ansökningsomgången som avlutades hade det till inkommit ansökningar gällande ca 217 yrkeslärare, vilket motsvarar ca hälften av platserna. Totalt har 151 miljoner kro- nor beräknats för satsningen 20132017. Anta- let sökande till yrkeslärarutbildningarna har ökat . Vidare har regeringens satsning på kompetensutveckling av lärare i yrkesämnen som startade fortsatt . Yrkeslärarnas fortbildningsbehov innebär att den egna yrkeskompetensen måste hålla jämna steg med den tekniska utvecklingen och förändringar som sker i respektive bransch. För att upprätthålla kvaliteten i yrkesutbildningen behöver denna grupp få möjligheter till kontinuerlig fortbildning inom det yrkesområde de utbildar elever för. har 536 yrkeslärare ansökt till om att få delta i olika kompetensutvecklingsinsatser, t.ex. att delta i praktisk verksamhet ute på en arbetsplats. Regeringen har infört en försöksverksamhet med gymnasial spetsutbildning i matematik, naturvetenskapliga, samhällsvetenskapliga och humanistiska ämnen. Efter en förlängning avser försöksverksamheten utbildning som startar –. Genom försöket ges ungdomar med särskild begåvning och fallenhet möjlighet att få en gymnasieutbildning som erbjuder eleverna särskild breddning och fördjupning inom det ämne eller ämnesområde utbildningarna avser. Parallellt med studierna i gymnasieskolan ska eleverna kunna läsa kurser vid ett universitet eller en högskola. får fatta beslut om deltagande i försöksverksamheten för högst 20 utbildningar och ska sträva efter att utbildningarna är jämnt fördelade över landet. ska även följa upp och utvärdera försöksverksamheten. Både vid beslut om deltagande och vid utvärdering Försöksverksamhet med ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan pågår en försöksverksamhet med ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan (förordningen [2010:2040] om försöksverksamhet med ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan). Med tillstånd bedrivs utbildningen av 18 anordnare /13. deltog 273 elever i utbildningen. Regeringen har förlängt försöksverksamheten med ett läsår till och med . Till varje skolhuvudman som deltar i försöksverksamheten lämnas ett statsbidrag med per elev som ska täcka ca hälften av utbildningskostnaden. Regeringen beräknar totalt ca för satsningen t.o.m. /15. inleddes en satsning på förmedling av praktikplatser inom teknikområdet för ungdomar som har avslutat naturvetenskapligt eller tekniskt program i gymnasieskolan, i syfte att ungdomarna ska bli intresserade att vidareutbilda sig inom dessa områden. Totalt antogs 213 praktikanter varav 212 fullföljde praktiken . har ca 420 praktikplatser funnits att söka. Detta är lägre än den beräknade mängden, vilket i huvudsak beror på lägre deltagande från företagen på grund av den finansiella oron som många företag upplever. Prognosen för kommande praktikperioder ser dock mer lovande ut. har antagit regeringens proposition En gymnasiesärskola med hög kvalitet (prop. 2011/12:50, bet. 2011/12:UbU9, rskr. 2011/12:141) med förslag till en reformering av gymnasiesärskolan. De nya bestämmelserna ska börja gälla fr.o.m. . Det kommer att finnas nio nya nationella program samt individuella program och utbildningen ska kvalitetssäkras på nationell nivå. Samarbetet mellan gymnasiesärskolan och arbetslivet ska stärkas. Reformeringen av gymnasiesärskolan syftar också till att elevernas valfrihet ska öka. De får större möjligheter att välja utbildningsvägar och på samma sätt som eleverna i gymnasieskolan får de möjlighet till stöd till inackordering om de väljer en utbildning i en annan kommun. Regeringen har beslutat om ändringar i gymnasieförordningen (2010:2039) med anledning av reformeringen av gymnasiesärskolan. ska föreskriva om ämnes- och ämnesområdesplaner och har regeringens uppdrag att genomföra reformen. Antal barn i förskolan fortsätter att öka och utvecklingsinsatser för personalen prioriteras Förskolan har byggts ut snabbt och utbyggnaden fortsätter. Andelen barn i åldern 3–som är inskrivna i förskolan ökar. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 att en allt högre andel av familjerna i valet mellan olika verksamhetsformer nu väljer förskolan. Förklaringar till utvecklingen kan vara kommunernas skyldighet att erbjuda plats för barn till arbetslösa eller föräldralediga och att den allmänna förskolan utökats till att omfatta även 3- åringar. I och med den nya skollagen och den omarbetade läroplanen för förskolan, som båda började tillämpas , har ambitionsnivån för förskolan höjts. Förskolan har blivit en egen skolform och det pedagogiska uppdraget har förtydligats i läroplanen. För att intentionerna i de ändrade styrdokumenten ska uppnås i verksamheterna har givetvis personalen en avgörande roll. Eftersom förskollärarna har fått ett tydligare ansvar för det pedagogiska arbetet har regeringen genomfört en rad insatser för att stärka denna yrkesgrupp. En ny förskollärarutbildning startade och en förskollärarlegitimation har införts för att garantera kvaliteten och höja yrkets status. avslutades den treåriga utbildningssatsningen förskolelyftet. Regeringen anser att det är viktigt att fortsätta arbetet med att förbättra kompetensen hos personalen i förskolan och inledde därför ytterligare en satsning som riktar sig mot förskollärare och förskolechefer samt annan pedagogisk personal som sträcker sig . Indikatorerna som visar resultat på nationella prov, betyg och behörighet i grund- och gymnasieskolan kan sägas mäta både kvalitet och förutsättningar för eleverna att nå de nationella målen och utveckla sina kunskaper, färdigheter och kompetenser så långt som möjligt. Sammantaget visar dessa resultatmått på små förändringar . Andelen elever som når målen är fortsatt lägst i ämnena matematik, biologi, fysik och kemi. En positiv trend värd att lyftas fram är dock att andelen elever som uppnår målen i samtliga ämnen i stadigt ökat , om än långsamt. Vissa av dessa indikatorer pekar på mycket goda resultat, t.ex. andelen elever som fått minst betyget Godkänt i Engelska A, Matematik A och Svenska B/Svenska som andraspråk B i gymnasieskolan. Resultaten på nationella prov i årskurs 9 visar att, jämfört , andelen elever som fått minst provbetyget 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Godkänt har ökat i svenska, svenska som andraspråk och engelska. I matematik har denna andel däremot minskat något. Resultaten på nationella prov i naturorienterande ämnen i årskurs 9 visar att en oroande låg andel når minst provbetyget Godkänd, framför allt i biologi och kemi. Re- sultaten på nationella prov i Svenska/Svenska som andraspråk B och Svenska/Svenska som andraspråk 1 och Engelska A och Engelska 5 visar också på hög måluppfyllelse, medan re- sultaten i Matematik A och Matematik 1 ac är sämre. Likaså ökar det genomsnittliga meritvärdet i stadigt, medan behörigheten till gymnasieskolans nationella program minskar. Att andelen behöriga till gymnasieskolan minskar beror i huvudsak på att måluppfyllelsen i matematik i har minskat. Den negativa resultatutvecklingen i matematikämnet som framgår av nästan samtliga resultatindikatorer är oroande. Enligt Statens skolverks rapport i svensk grundskola? (rapport 374) har dessutom spridningen i matematikbetygen ökat successivt. Även resultaten i svenska som andraspråk i är mycket oroande. Dock består utbildningen i grund- och gymnasieskolan av fler ämnen än svenska, matematik och engelska. Indikatorn som visar det samlade betygsgenomsnittet i gymnasieskolan har i stort sett legat . Ökningen av det genomsnittliga meritvärdet i beror främst på att de genomsnittliga betygen ökat i de praktiska och estetiska ämnena, teknik och engelska. I den internationella språkstudien, ESLC, bekräftas också att elever i den svenska skolan uppvisar mycket goda kunskaper i engelska. Nationella prov är ett viktigt verktyg i en mål- och resultatstyrd skola. De kan ge information om måluppfyllelsen på elev-, skol- och nationell nivå. Nationella prov har införts i årskurs 3, 6 och 9 i vilket ger ökade möjligheter att utvärdera skolors kvalitet. Proven har konstruerats för att mäta måluppfyllelse i ämnet, inte främst för att mäta kunskapsutveckling på nationell nivå. Regeringen har gett i uppdrag (U2011/6543/S) att kvalitetssäkra de nationella proven så att de bl.a. bättre ska kunna mäta kunskapsutvecklingen . presenterar också , på regeringens uppdrag, jämförelser mellan slutbetyg och provbetyg på skolnivå. Dessa jämförelser tyder på att det finns stora skillnader mellan skolors betygsättning i förhållande till proven. Till viss del är sådana skillnader motiverade men stora och systematiska skillnader kan indikera betygsinflation. Sådana skillnader bör, i syfte att motverka detta, uppmärksammas av och av i sin tillsyn. För att nationella prov ska kunna bidra till en likvärdig och rättvis betygssättning krävs att de genomförs på ett rättssäkert sätt och att bedömningen sker i linje med tydliga nationella bedömningsanvisningar. I syfte att stödja en likvärdig bedömning av de nationella proven har bl.a. Skolinspektionen i uppdrag att genomföra central rättning av vissa nationella prov. Skolinspektionens redovisningar av uppdraget avseende prov genomförda 2009–2011 visar att det generellt är omfattande avvikelser mellan ursprungsrättarens bedömning och Skolinspektionens bedömning, framför allt på de delprov där eleven ska avge sitt svar i form av en egenhändigt producerad text, exempelvis en uppsats (U2010/2499/G, U2011/3315/GV, U2012/4474/GV). Skolor med omfattande avvikelser följs upp av Skolinspektionen som bedömer att omrättningen har bidragit till ökad likvärdighet då skolorna har färre avvikelser . har Skolinspektionens uppdrag ändrats så att urvalet av skolor som omfattas kopplas till Skolinspektionens tillsynscykel. Varje elev har rätt till en minsta garanterad undervisningstid och huvudmännen har ansvaret för att fördela undervisningstiden mellan kurser. Därmed finns det en risk att mer undervisningstid läggs på kurser som kostar mindre att bedriva, så att undervisningen i kurser som är dyrare minskas. Styrningen av undervisningstiden i gymnasieskolan bör därför bli tydligare för att tillförsäkra alla elever den minsta garanterade undervisningstiden och därmed också likvärdiga möjligheter att nå så långt som möjligt i förhållande till kunskapskraven i varje kurs och ämne. Vid sidan om de årliga indikatorerna som beskriver elevresultat ovan, är de internationella jämförande studierna viktiga verktyg för att bedöma kunskapsutvecklingen och utvecklingen av likvärdigheten i skolväsendet. I huvudsak ger dessa en enig bild av att resultaten inom matematik, naturvetenskap och läsförståelse i har försämrats sedan början/mitten av . Resultaten i naturvetenskap i årskurs 4 har förbättrats enligt TIMSS 2011 jämfört med , men det är för tidigt att säga att resultatutvecklingen har vänt. I den senaste som gjordes 2009 har spridningen i läsprestationer hos svenska 15-åringar ökat. I finns inte någon tendens till ökade skillnader i läsprestation i årskurs 4 jämfört med tidigare omgångar av studien. Ett positivt resultat är i stället att tillhör de länder med en relativt liten resultatspridning mellan eleverna. I TIMSS 2011 är skillnaderna i matematikresultat mellan de högt respektive lågt presterande eleverna mindre både i årskurs 4 och i årskurs 8 i jämfört med andra länder. Skillnaderna mellan hög- och lågpresterande elever bedöms inte heller ha förändrats . I naturvetenskap är skillnaderna i resultat mellan hög- och lågpresterande elever däremot större och ligger på samma nivå som i övriga EU/. I , som i de flesta andra länder, läser flickor bättre än pojkar. visar att både de 15-åriga flickornas och pojkarnas resultat i läsförmåga har sjunkit, men pojkarnas nedgång i läsförmåga är betydligt större än flickornas. visar i stället att läsförmågan i årskurs 4 har försämrats mer hos flickor än hos pojkar. Skillnaden mellan flickors och pojkars läsresultat har därmed också minskat. Både PISA-studierna och TIMSS- studierna visar att flickor och pojkar i genomsnitt är lika bra i både matematik och naturvetenskap. Däremot är pojkar och flickor olika duktiga på olika delområden inom ämnena. Enligt är betydelsen av socioekonomisk bakgrund för elevens resultat i mindre i matematik, men lika stor i naturvetenskap i jämförelse med de andra deltagande EU/. Enligt PIRLS- studien är tillgång till resurser i hemmet av fortsatt stor betydelse för de svenska elevernas läsförståelse. Enligt TIMSS- och PIRLS- studierna har vidare elever som är födda i och har minst en förälder född i högre resultat i läsförmåga, naturvetenskap och matematik jämfört med de elever som antingen är födda i med två föräldrar födda utomlands eller är födda utomlands. När hänsyn tas till elevernas socioekonomiska bakgrund minskar skillnaderna mellan elevgrupperna, men de försvinner inte. Skillnaderna i resultat mellan elever med svensk bakgrund och elever som har invandrat till har minskat något. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 är skillnaderna i resultat mellan elever som har invandrat ålder och övriga elever fortsatt stora. En anledning till detta är troligen att elevernas genomsnittliga invandringsålder ökat . Dessa skillnader är en stor utmaning för svensk skola. Som regel ställer mottagandet av nyanlända elever stora krav på skolan att anpassa utbildningen för elever med mycket skilda förutsättningar och behov. som eleven ska lära sig ett nytt språk behöver hon eller han ofta hämta in kunskapsutveckling jämfört med barn och ungdomar som gått hela sin skolgång i den svenska skolan. Flera undersökningar visar att kommuner och skolor brister i mottagandet av nyanlända elever (se t.ex. Skolinspektionen 2009, Utbildning för nyanlända elever). Indikatorerna som visar andelen elever som får slutbetyg och som når grundläggande högskolebehörighet mäter måluppfyllelsen på ett mer övergripande plan. Resultaten är inte tillfredsställande. Att av eleverna i gymnasieskolan når slutbetyg och grundläggande högskolebehörighet, vilket var ett krav för utbildningar som påbörjades före Gymnasieskola 2011, är inte bra. Det är mot bakgrund av den låga måluppfyllelsen som den nya gymnasieskolan infördes , och de första eleverna som gått i den reformerade gymnasieskolan går ut . Delvis beror de ovan nämnda resultaten på att alla inte haft tillräckliga kunskaper med sig från , men också på att eleverna i viss uträckning bytt program. Eftersom det är känt att elever som byter program oftare avbryter sina studier kan detta i sin tur få konsekvenser i form av ökad ungdomsarbetslöshet. gäller således andra förutsättningar, då kraven för att vara behörig till gymnasieskolans nationella program har skärpts och en ny gymnasieskola införts. Det är positivt att andelen behöriga lärare och förskollärare ökar i förskolan, , specialskolan och gymnasieskolan, jämfört . I fritidshemmen och grundsärskolan har dock andelen behöriga lärare minskat. Det finns orosmoment, som exempel- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 vis den fortsatt låga andelen behöriga yrkeslärare och minskad andel behöriga modersmålslärare. Många möjliga förklaringar till de sjunkande resultaten I en forskningsöversikt från betsmarknads-, och utbildningspolitisk utvärdering, IFAU, (rapport 2010:13) konstateras att av variationen i elevernas resultat kan hänföras till lärarfaktorn, vars storlek enligt denna översikt är jämförbar med elevernas sociala och utbildningsmässiga bakgrund. Även om förklaringar till denna variation bara är delvis kända framstår inte minst den ämnesdidaktiska kompetensen som viktig i sammanhanget. IFAU gör också den sammantagna bedömningen att ändrade arbetsformer troligen är den viktigaste förklaringen till den genomsnittliga resultatförsämringen. Liknande slutsatser kom i kunskapsöversikten Vad påverkar resultaten i svensk grundskola? Enligt beror resultatförsämringen på ett komplext pussel av faktorer som bl.a. den ökade segregeringen i samhället, bristande styrning av skolan och en undervisning där ägnas åt ensamarbete. Regeringen ser självfallet mycket allvarligt på resultatförsämringen och har genomfört och initierat en rad olika reformer och insatser som syftar till att förbättra kunskapsresultaten i skolan. En obligatorisk utbildning samt en påbyggnadsutbildning för rektorer har införts. Dessutom har stora satsningar på kvalificerad fortbildning för lärare och förskolans personal genomförts. Genom Lärarlyftet gavs lärare möjlighet till fortbildning för att förstärka sin ämnesteoretiska och ämnesdidaktiska kompetens. Genom Lärarlyftet II ges nu anställda lärare med lärarexamen möjlighet att komplettera sin behörighet i ämnen som de undervisar i, men där de saknar behörighet. Genom regeringens karriärutvecklingsreform ges särskilt yrkesskickliga lärare möjlighet att göra karriär som de fortsätter att bedriva en undervisning av god kvalitet. Syftet är att lärare ska få möjlighet att utveckla sin profess- ionalism så att de bättre kan bidra till att elevernas resultat förbättras. Regeringen har tagit initiativ till ett antal åtgärder för att stimulera utvecklingen i skolan mot förbättrade resultat, exempelvis det särskilda stimulansbidraget för att stärka basfärdigheterna läsa, skriva och räkna. Mot bakgrund av de otillfredsställande resultaten i matematik satsar regeringen särskilt på bättre undervisning i detta ämne. Den inledda fortbildningssatsningen Matematiklyftet är den kanske viktigaste insatsen med detta syfte. Satsningen bygger på en modell som har stort stöd i forskning och beprövad erfarenhet, nämligen kollegialt lärande med expertstöd i form av matematikhandledare. Från och med har också undervisningstiden i matematik i utökats .