prop · H10361 · 2013-12-18 00:00:00 — 2013/14:61 levnadsförhållandena halverats (Undersökningen om levnadsförhållandena, SCB 2012). partipolitiska engagemanget är särskilt påtagligt bland unga, men även i viss mån bland kvinnor och utrikes födda. Det är allt färre individer som identifierar sig med ett politiskt parti och allt fler som väljer att rösta på olika partier i olika val. En fortsatt minskning av antalet medlemmar i de politiska partierna kan utgöra en utmaning för det demokratiska styrelseskicket. Det minskade medlemsantalet i de politiska partierna kan innebära att de politiska partierna kommer att få allt svårare att fullgöra sin funktion i den representativa demokratin. De politiska partierna har en uppgift i att utgöra en länk mellan medborgarna och den offentliga makten. De ska omhänderta de opinioner som uttrycks i samhället och göra dessa till ideologiskt sammanhållna paket. Till viss del kan partiernas opinionsbildande uppgift övertas av andra aktörer, såsom media, ideella föreningar eller lobbyorganisationer. Denna utveckling ställer högre krav på möjligheterna till delaktighet i det politiska beslutsfattandet. Förändringarna i det politiska engagemanget innebär dessutom att allt fler aktiverar sig i lösare nätverk och uttrycker sin åsikt över internet och sociala forum. Regeringen anser därför att det är betydelsefullt att åtgärder genomförs för att främja och utveckla individens möjligheter att påverka och delta i politiska processer mellan valen. De politiska partierna har den unika uppgiften att nominera och ställa upp kandidater i val. De ska engagera och skola framtidens förtroendevalda. Det minskade partipolitiska engagemanget innebär att rekryteringsbasen för förtroendeuppdragen minskat. Antalet personer som innehar ett politiskt förtroendeuppdrag i kommun och landsting har blivit färre. Minskningen skiljer sig mellan olika delar av landet, men överlag har kontaktytan mellan väljare och beslutsfattare minskat. Dessutom är det allt färre förtroendevalda som delar på förtroendeuppdragen i kommunerna och landstingen. Detta har lett till att arbetsbördan för de förtroendevalda ökat och att uppdragen och beslutsfattandet blivit mer koncentrerat hos färre individer. En ökad samhällskomplexitet, delvis som ett resultat av EU-medlemskapet och teknikutvecklingen, bidrar dessutom till att förtroendeuppdraget blivit mer kunskapskrävande och ansträngande. Det är ett stort antal politiker som väljer att lämna sina förtroendeuppdrag . Det gäller särskilt unga politiker och politiker som innehar ett förtroendeuppdrag . Undersökningar visar emellertid att avhoppen inte beror på ett missnöje med formerna för den representativa demokratin utan den huvudsakliga anledningen till avhoppen är svårigheter att kombinera ett förtroendeuppdrag med arbets- och privatliv (Folkvaldas villkor i kommunalfullmäktige, SCB, 2013). Till viss del innebär avhoppen att representationen av unga och kvinnor försämras. Dessutom innebär avhoppen att kontinuiteten i beslutsfattandet kan påverkas negativt och att oerfarna förtroendevalda ofta tvingas sätta in sig i sakfrågor under ett pågående arbete. I någon mån har avhoppen även bidragit till att antalet tomma stolar ökat i kommun- och . 2013/14:61 När fler engagerar sig i politiken ökar förutsättningarna för en förbättrad social representativitet. Att uppnå politisk jämlikhet är en rättvisefråga och betydelsefullt för det demokratiska systemets legitimitet. När alla delar av befolkningen är representerade i de beslutsfattande församlingarna ökar förutsättningarna för att individer kan känna tilltro till de beslut som fattas. Social representativitet är även en fråga om att tillvarata samhällets resurser tillfullo. När sammansättningen av de folkvalda församlingarna avspeglar befolkningen i dess helhet kan beslutsunderlaget bli bättre eftersom erfarenheter och kunskap tillförs från alla delar av samhället. Det finns även ett värde av att de specifika intressen som uttrycks av olika väljargrupper i samhället förmedlas av representanter för grupperna i fråga. Politiker som delar sociala och kulturella erfarenheter med en särskild väljargrupp har ofta en bättre förmåga att fånga upp, lyssna in och förmedla deras intressen och åsikter. Regeringen anser att det är viktigt att antalet personer som är delaktiga i de formella beslutsformerna och som innehar förtroendeuppdrag ökar. Det är särskilt betydelsefullt att fler unga väljer att engagera sig politiskt. Ett arbete för att bredda rekryteringsbasen för förtroendeuppdrag är i stor utsträckning en uppgift för de politiska partierna. För att fånga upp det politiska engagemanget och intresset i samhället bör de politiska partierna göra sig mer tillgängliga för nya former av samhällsengagemang och skapa nya mötesplatser för politisk debatt. Regeringen anser även att åtgärder bör genomföras för att på andra sätt uppmuntra och underlätta att fler individer väljer att ta ett förtroendeuppdrag. Nya vägar in i politiken måste skapas för grupper som är representerade i mindre utsträckning än andra, t.ex. unga och utrikes födda. Vidare bör de beslutsfattande politiska församlingarna avspegla befolkningens sammansättning när det gäller framför allt kön, ålder och födelseland. Det är också betydelsefullt att villkoren för förtroendevalda är sådana att de inte upplevs som hinder för kandidater som vill ta sig an erbjudanden om förtroendeuppdrag eller att de som är verksamma hoppar av . 2.2.2Åtgärder för ett breddat och jämlikt deltagande i de folkvalda församlingarna Insatser för ett breddat och jämlikt politiskt engagemang Åtgärd: Regeringen avser att inleda ett arbete för att främja engagemanget inom den representativa demokratin och förbättra den sociala representativiteten. De beslutsfattande politiska församlingarna har blivit mera representativa i förhållande till befolkningssammansättningen under de senare underrepresenterade bland de förtroendevalda, men genom framför allt ett förändringsarbete inom de politiska partierna har situationen Vid valet var enligt SCB av de kvinnor (Förtroendevalda i kommuner och Skr. 2013/14:61 landsting 2011, SCB). Av riksdagsledamöterna var kvinnor. Bland de yngre förtroendevalda är könsfördelningen mera jämlik. Kvinnor är fortfarande underrepresenterade på de tyngre positionerna, såsom styrelseledamöter och fullmäktigeordförande. Unga är den grupp i samhället som är starkast underrepresenterade inom de beslutsfattande församlingarna. Detta gäller i synnerhet i kommun- och , medan andelen unga i har ökat . Enligt SCB är underrepresentationen av unga politiker i kommunfullmäktige i jämförelse med den röstberättigade befolkningen (Folkvaldas villkor i kommunalfullmäktige, SCB, 2013). Medan antalet unga förtroendevalda under inte har ökat blir antalet politiker allt fler. Detta medför att medelåldern i kommunfullmäktige blivit allt högre. Unga politiker hoppar dessutom av sina uppdrag i betydligt högre utsträckning än äldre. Även utrikes födda är underrepresenterade bland de förtroendevalda. Andelen utrikes födda i politiken har ökat , men med anledning av att invandringen ökat har underrepresentationen inte minskat. Regeringen anser att den låga andelen unga och utrikes födda bland de förtroendevalda utgör en svaghet för demokratins funktionssätt. Detta innebär att ungas och utrikes föddas perspektiv och erfarenheter inte får tillräckligt genomslag i beslutsfattandet. I någon mån kan det även innebära att dessa väljargrupper får en lägre tilltro till de beslutsfattande församlingarna. Den låga andelen unga och utrikes födda inom politiken kan även innebära att motivationen att delta i de allmänna valen och att engagera sig politiskt försvagas inom dessa väljargrupper. Det är betydelsefullt att avhoppen bland unga motverkas. Det arbete som genomförs av de politiska partierna har betydelse för den sociala representativiteten bland de förtroendevalda och förutsättningarna att verka som förtroendevald. ser regeringen ett behov av ytterligare åtgärder för att fler unga, kvinnor och utrikes födda ska välja att ta ett förtroendeuppdrag. Regeringen anser även att den politiska jämlikheten i de beslutsfattande organen i kommuner och landsting bör förbättras. Det är viktigt att kommun- och strävar efter att tillsätta styrelser med jämlik representation av kvinnor och män. Jämställdhet i de beslutsfattande organen kan få effekter för jämställdheten i andra delar av samhället. Mot denna bakgrund avser regeringen att inleda ett arbete för att förbättra den sociala representativiteten i politiska församlingar, med särskild fokus på unga, kvinnor och utrikesfödda. Regeringen avser också att återkomma med ett uppdrag om ett stöd till kommuner som genomför ett arbete med innovativa metoder, strategier eller insatser i syfte att stärka ungas inflytande i den lokala demokratin. Utredning om det minskade partipolitiska engagemanget och villkoren för de förtroendevalda Åtgärd: Regeringen avser att tillsätta en utredning om demokratisk delaktighet och inflytande som bl.a. ska se över hur demokratin påverkas av det minskade engagemanget inom de politiska partierna. Utredningen ska även lämna förslag på åtgärder som kan bidra till att fler individer väljer att engagera sig som förtroendevalda och att förhindra att kandidater avvisar ett erbjudande om ett förtroendeuppdrag eller hoppar av . Antalet personer som är medlemmar i ett politiskt parti har minskat . Det har medfört att de politiska partierna får allt svårare att utgöra en länk mellan medborgarna och den offentliga makten, men även att det blivit svårare för de politiska partierna att nominera och ställa upp kandidater i val. Det leder till att allt färre förtroendevalda får ansvar för ett allt större antal förtroendeuppdrag och att politikerrollen därmed blir allt mer professionaliserad. Med det minskade antalet partipolitiskt engagerade kan rollen som förtroendevald bli mer ansträngd och antalet personer som hoppar av öka. När de politiska partiernas rekryteringsbas minskar ökar risken för tomma stolar i fullmäktige. kan det minskade intresset för ett engagemang inom den representativa demokratin utgöra en utmaning för demokratins funktionssätt. Mot denna bakgrund avser regeringen att tillsätta en utredning som bl.a. ska se över hur demokratin påverkas av det minskade engagemanget inom de politiska partierna. Utredningen ska även lämna förslag på åtgärder som kan bidra till att fler individer väljer att engagera sig som förtroendevalda. Antalet förtroendevalda som väljer att lämna sina uppdrag innan mandatperiodens slut är högt. (Förtroendevaldas villkor i kommunfullmäktige, SCB 2013). De flesta som lämnar politiken gör det av privata skäl. Vanliga orsaker till avhopp är svårigheter att kombinera förtroendeuppdraget med annat förvärvsarbete, familjeförhållanden eller flytt från kommunen. För att individer som engagerar sig partipolitiskt inte ska ha anledning att välja bort eller lämna ett uppdrag är det viktigt att de regelverk och bestämmelser som anger villkoren för förtroendevalda är anpassade till de levnadsförhållanden som råder i samhället. Mot denna bakgrund ska utredningen få i uppdrag att lämna förslag på åtgärder som kan bidra till att individer inte väljer att avvisa ett erbjudande om ett förtroendeuppdrag eller hoppar av . Uppdraget som förtroendevald innebär i regel en uppoffring i vardagslivet. Förtroendeuppdragen är ofta tidskrävande och för många individer kan förtroendeuppdraget innebära en ekonomisk osäkerhet. Det är ytterst få politiska uppdrag som är arvoderade och det stora flertalet förtroendevalda är fritidspolitiker. genomfördes ett antal ändringar i kommunallagen med avsikt att förbättra ersättnings- och arbetsvillkoren för de förtroendevalda (prop. 2000/2001:80, bet. 2001/02:KU14, rskr. 2001/02:190). Dessa ändringar omfattade bl.a. rätten till ledighet från anställning samt rätten till skälig ersättning för arbetsinkomst och andra ekonomiska förmåner som förlorats av uppdraget. En översyn av tillämpningen av de ändrade reglerna för ersättnings- och arbetsvillkoren för de förtroendevalda som Skr. 2013/14:61 genomfördes efter kommundemokratikommittén redovisades i regeringens skrivelse Demokratipolitik (skr. 2003/2004:110). I denna betonar regeringen behovet av ytterligare uppföljning. Eftersom förutsättningarna för arbetet som förtroendevald har förändrats sedan nuvarande regelverk infördes anser regeringen att det finns skäl att se över villkoren för ersättningsbestämmelserna och hur olika kommuner och landsting tillämpar det gällande regelverket. De ovan nämnda frågorna om det minskade partipolitiska engagemanget och villkoren för de förtroendevalda kommer att vara en del av en övergripande utredning om demokratisk delaktighet och inflytande, vilken även beskrivs i avsnitt 2.3.2. Åtgärd: Med stöd av regeringen utvecklar Kommuner och Landsting (SKL) informationsteknik som möjliggör ett beslutsfattande på distans inom kommun- och landstingsnämnder. Förtroendeuppdraget har blivit allt mer krävande . Antalet uppdrag per förtroendevald har ökat. Enligt SCB:s undersökningar har de förtroendevalda i genomsnitt fått fler uppdrag även om uppdragskoncentrationen varierar mellan olika delar av landet (Förtroendevalda i kommuner och landsting, SCB 2012). Dessutom visar undersökningar att politikerrollen har blivit mer ansträngande som ett resultat av en ökad medialisering och krav på snabbare beslutsprocesser. En ökad samhällskomplexitet har dessutom medfört att engagemanget för fritidspolitiker blivit mer betungande (Partier i kommunpolitiken, SKL 2008). Regeringen anser att det finns anledning att utveckla och förenkla deltagarformerna inom den representativa demokratin. I propositionen demokrati har regeringen föreslagit att kommunallagen ändras så att det blir möjligt för förtroendevalda att delta i beslutsfattande på distans i kommun- och landstingsnämnder (prop. 2013/14:5). Detta förslag kan underlätta t.ex. för förtroendevalda med vissa typer av funktionsnedsättning, för förtroendevalda som är boende i glesbygden och för förtroendevalda med hemmavarande barn. En möjlighet att fatta beslut på distans kan även vara till gagn för unga som har en vana att använda digital teknik. För att stödja de kommuner som väljer att införa en möjlighet till beslutsfattande på distans utvecklar SKL med stöd av regeringen informationsteknik och programvara som möjliggör beslutsfattande på distans inom kommun- och landstingsnämnder (Ju2013/7836/D). SKL verkar även för att kommunerna får ett stöd för att börja använda tekniken. Förebyggande av hot och våld mot förtroendevalda Åtgärd: Regeringen avser att genomföra åtgärder för att förebygga och motverka att förtroendevalda utsätts för hot och våld. De förtroendevalda utgör kontaktytan mellan väljarintresset och beslutsfattandet. I denna position kan förtroendevalda bli en måltavla för frustration och missnöje som uttrycks av enstaka personer eller grupper. I vissa fall tar detta sig uttryck i hot, trakasserier och våld. genomförde (Brå) på uppdrag av regeringen en kartläggning av förtroendevaldas utsatthet och oro för hot, våld och trakasserier (Politikernas trygghetsundersökning, Brå, 2012). Kartläggningen visar att uppgav att de blivit utsatta för hot, våld eller någon slags trakasserier i samband med deras uppdrag som politiker. Bland riksdagsledamöterna var det mer än var tredje som utsatts för hot, våld eller trakasserier. Det är endast en marginell skillnad mellan kvinnor och män, däremot är unga något mer utsatta. Utsattheten skiljer sig beroende på vilken typ av position den förtroendevalda besitter och vilket parti som den tillhör. Politiker som har flera uppdrag eller tyngre poster, såsom ordförande i kommunstyrelsen eller i nämnder, och som är mycket exponerade i medierna är mer utsatta. Regeringen anser att hot, våld och trakasserier som riktas mot förtroendevalda inte kan accepteras i ett öppet och demokratiskt samhälle. Angrepp mot förtroendevalda behöver inte innebära att beslutsfattandet påverkas direkt, men det demokratiska systemet kan utarmas genom att rollen som förtroendevald blir mera ansträngd, att den förtroendevalda undviker frågor som kan uppfattas som känsliga eller väljer att hoppa av sina uppdrag. Regeringen avser att vidta åtgärder för att förebygga och öka kunskapen om hot och våld mot förtroendevalda. Det är av särskild betydelse att de politiska partierna uppmuntras och får stöd för ett säkerhetsarbete. Det är även viktigt att de förtroendevalda har kunskap om anmälningsrutiner. Med stöd av regeringen har SKL inlett ett arbete med att ta fram en metodbok innehållande exempel på förebyggande och uppföljande arbete mot hot och våld mot förtroendevalda på lokal och regional nivå (Ju2013/3888/D). Regeringen ser också behov av att kontinuerligt följa upp och kartlägga omfattningen och utvecklingen av hot, trakasserier och våld mot förtroendevalda. Brå har fått i uppdrag av regeringen att följa upp kartläggningen av förtroendevaldas utsatthet och oro för hot, våld och trakasserier. En förnyad lägesbild kommer att presenteras . Åtgärd: Regeringen avser att ge för europapolitiska studier (Sieps) i uppdrag att ta fram en utbildning om EU för politiska beslutsfattare på kommun- och landstingsnivå. EU påverkar den svenska beslutsprocessen på såväl nationell som nivå. En stor del av lagförslag och kommunernas beslut bygger på beslut som fattats av EU. Denna verklighet ställer krav på de förtroendevaldas kunskaper om EU-systemet. Kunskapen om EU är också betydelsefull för att kunna förklara beslutsgången för väljarna. för europapolitiska studier (Sieps) är en myndighet under regeringen som har till uppdrag att på ett självständigt och allsidigt sätt belysa aktuella europapolitiska frågor. Sieps tar fram och sprider rapporter samt anordnar seminarier och konferenser i syfte att stärka det offentliga samtalet om EU. Som en del i den långsiktiga kompetensförsörjningen på EU-området har Sieps på uppdrag av regeringen tagit fram en EU-utbildning som riktas mot statstjänstemän. Mot bakgrund av EU-systemets komplexitet anser regeringen att det finns skäl att vidga målgruppen för EU-utbildningen till tjänstemän i all offentlig verksamhet och även inkludera politiska beslutsfattare. Med anledning av Europaparlamentsvalet avser regeringen att ge Sieps i uppdrag att ta fram en utbildning om EU för förtroendevalda i politiska församlingar och representanter för de politiska partierna. Utbildningen ska skapa förutsättningar för en fördjupad debatt om EU och dess framtidsfrågor på lokal och regional nivå. Åtgärd: Regeringen avser att initiera en studie för att inhämta ett fördjupat erfarenhetsunderlag om personvalssystemets påverkan på valkampanjerna, valdeltagandet och nominering och val av kandidater. Sedan riksdagsvalet har väljarna haft möjlighet att utöver rösten på ett politiskt parti även rösta på en person. Personvalssystemet är på riksdagsnivå fastslagen i regeringsformen och är därmed av grundläggande betydelse för valsystemet. Själva röstningsförfarandet regleras i vallagen och sker genom en markering vid kandidatens namn på valsedeln. Syftet med personvalsinslaget är både att ge väljarna bättre möjligheter att påverka vem som ska representera dem och att förstärka kontakten mellan väljare och valda. De politiska partierna har fortfarande det huvudsakliga inflytandet över att utse kandidater och sätta samman vallistorna. Väljarna kan inte stryka eller lägga till kandidater, men genom personvalet kan väljarna påverka vilka kandidater som blir valda på de mandat som partiet vinner i valkretsen. avvägs väljarnas inflytande i förhållande till partierna genom en spärr på av partiets röster i valkretsen. På kommun- och landstingsnivå krävs dessutom ett absolut antal på 50 respektive 100 röster. Inför valen 2014 har spärren för personvalet på riksdagsnivå sänkts från . Dessutom ska upplysning om personvalets innebörd finnas på valsedeln. Personvalsdeltagandet har minskat i samtliga val sedan det infördes. Genomslaget när det gäller vilka kandidater som valts till riksdag och fullmäktigeförsamlingarna är begränsat. Enbart en liten andel kandidater blir inröstade från en icke valbar plats. Ändringarna i personvalssystemet på riksdagsnivå ska ses mot bakgrund av detta (prop. 2009/10:80 s. 85 f.). Däremot är personvalsdeltagandet högre i Europaparlamentsvalet, där det även har en något större betydelse för vilka kandidater som väljs. Anledningen är dels att det är färre, men mer engagerade väljare som 2013/14:61 deltar, och att kandidaterna är mer kända för väljarna (Svenska Europaval, SCB, 2011). Regeringen anser att personvalssystemet kan bidra till att vitalisera det demokratiska systemet. Genom personvalssystemet får väljarna möjlighet att påverka vilka som får representera dem och personröstandet kan därmed stärka kontakten mellan väljare och valda. Personvalssystemet kan även bidra till att enskilda politiska företrädare får möjlighet att träda fram. måste väljarnas och partiernas inflytande över listplaceringen vägas mot varandra. Det är orimligt att ett fåtal väljare ska kunna omkullkasta partiernas rangordning av kandidater. Regeringen anser att det finns anledning att inhämta ett fördjupat erfarenhetsunderlag om personvalsröstandet i valen 2014. Mot bakgrund av de förändringar som infördes 2011 avser regeringen att initiera en studie om personvalssystemets påverkan på valkampanjerna, valdeltagandet och nominering och val av kandidater. 2.3Stärkta möjligheter till inflytande, insyn och delaktighet mellan valen 2.3.1Politikens inriktning för att stärka möjligheterna till inflytande, insyn och delaktighet mellan valen Regeringens bedömning: Det är viktigt att var och en kan göra sin röst hörd på andra sätt än genom att rösta i de allmänna valen. Enskilda individer liksom organisationer inom det civila samhället ska ha goda förutsättningar att delta och få insyn i politiska processer. En kontinuerlig dialog mellan beslutsfattare och väljare är även betydelsefull för demokratins förankring i samhället. Det är särskilt viktigt att möjligheter till inflytande skapas för dem som annars deltar i mindre utsträckning. Åtgärder bör därför vidtas i syfte att stärka och utveckla individens möjligheter att påverka och delta i de politiska processer som utformar samhället och som rör den egna vardagen. Skälen för regeringens bedömning: Den svenska demokratin har sina rötter i det folkliga och frivilliga engagemanget som uppkom i slutet av 1800- och för grundläggande rättigheter såsom allmän och lika rösträtt, jämställdhet mellan könen och social välfärd. Ett allmänt politiskt engagemang för olika rättighetsfrågor är också en garant för demokratins fortlevnad liksom en förutsättning för att demokratin som sådan ska utvecklas, utvidgas och fördjupas. Initiativ till lagstiftning och reformer inom flera politikområden har utgått från ett medborgarrättsligt engagemang som ofta uppkommit utanför den parlamentariska församlingen. Kvinnorörelsen, arbetarrörelsen, och miljörörelsen är några exempel på en politisk organisering som åstadkommit flera centrala förändringar i samhället. I vissa fall har dessa rörelser varit knutna till politiska partier som drivit sina intressen inom de parlamentariska församlingarna, men ofta har rörelserna varit partipolitiskt obundna. Likväl har de påverkat det politiska klimatet som sådant och förmått att lyfta sakfrågor till den Regeringen anser att det är viktigt att individen kan göra sin röst hörd på andra sätt än genom att rösta i de allmänna valen. Demokratin får inte reduceras till ett institutionellt arrangemang utan bör ges utrymme till en egen dynamik och vitalitet. Enskilda individer, medborgarsammanslutningar och organisationer inom det civila samhället måste ges goda förutsättningar för att delta och påverka den politiska processen direkt.