prop · H1031 · 2013-09-18 00:00:00 — Regeringen bedömer att den gymnasiala lärlingsutbildningen är viktig för att ge ungdomar goda möjligheter att skaffa sig yrkeskunskaper som är relevanta för arbetslivet och därmed underlätta inträdet på arbetsmarknaden. För att stimulera fler arbetsgivare att erbjuda lärlingsutbildningar och för att höja kvaliteten i det arbetsplatsförlagda lärandet bör det s.k. anordnarbidraget, som utgår till arbetsplatser som tar emot lärlingar, höjas med till per elev och år. För de arbetsgivare som har en handledare som gått en godkänd handledarutbildning föreslås att anordnarbidraget ökas med ytterligare per elev och år. Det innebär att bidraget för en arbetsplats med en utbildad handledare totalt kan bli per lärling. Därutöver får huvudmännen ett bidrag på som kan användas för att täcka egna kostnader eller vidarebefordras till arbetsgivarna. För att öka lärlingsutbildningens attraktionskraft föreslås en kostnadsersättning till lärlingar på per studiemånad som lärlingen har utbildningskontrakt, vilket motsvarar ca per dag som lärlingen är på arbetsplatsen. Kostnadsersättningen syftar till att kompensera för eventuella merkostnader som uppstår då lärlingarna är på arbetsplatsen. Utöver en satsning på lärlingsutbildningar är det också viktigt att stärka intresset för och kvaliteten på de gymnasiala yrkesprogrammen. Den gymnasiala yrkesutbildningen förstärks också genom stöd för ökat samarbete mellan myndigheter och branscher och utvecklingsstöd Arbetet inom de olika branscherna för att utveckla yrkesutbildningens innehåll och kvalitet behöver förstärkas. Särskilda utvecklingsmedel föreslås för att framför allt öka kvaliteten i det arbetsplatsförlagda lärandet. är det möjligt för huvudmännen att erbjuda samtliga elever på yrkesprogram att läsa in grundläggande behörighet till högskolestudier utan att behöva läsa utökad studiekurs. Arbetsmarknaden efterfrågar personer med kortare ingenjörsutbildning. Regeringen har följt den pågående försöksverksamheten med ett fjärde tekniskt år inom gymnasieskolan och bedömer nu att ett permanent fjärde tekniskt år bör införas fr.o.m. /16 för att öppna en utbildningsväg till gymnasieingenjör. Mer fokuserad nedsättning av socialavgifterna för de yngsta Regeringen sänkte 2007 och 2009 socialavgifterna för unga. Denna åtgärd bedöms ha medfört en ökad efterfrågan på att anställa ungdomar och därmed en lägre ungdomsarbetslöshet. Detta framför allt genom att de sänkta socialavgifterna för unga bedöms minska skillnaden mellan ungdomars förväntade produktivitet och de ingångslöner som arbetsgivarna betalar.4 Arbetslösheten är särskilt hög för de unga som söker sig in på arbetsmarknaden direkt efter gymnasiet, men minskar gradvis med åldern (se diagram 1.9). För unga med högskoleutbildning går arbetsmarknadsinträdet snabbare och arbetslösheten är bland dessa betydligt lägre. Dagens nedsättning av socialavgifterna bedöms främst underlätta arbetsmarknadsinträdet för unga med gymnasieutbildning som saknar tidigare arbetslivserfarenhet. Att rikta en större del av subventionen mot de yngsta bedöms därför kunna leda till en högre varaktig sysselsättning och lägre arbetslöshet bland unga och i ekonomin som helhet. Förslaget till ny utformning av socialavgiftsnedsättningen kommer att medföra att även subventionsgraden inom yrkesintroduktions- 4 Det bedöms generellt vara samhällsekonomiskt effektivt med lägre socialavgifter för grupper med en relativt sett svagare ställning på arbetsmarknaden. Givet att dessa grupper har en låg sysselsättningsgrad och i större utsträckning än andra grupper har en hög lön relativt deras förväntade produktivitet kan höga kostnader för att anställa vara speciellt skadliga för dessa grupper. avtalen kommer att variera med åldern då subventionerna går att kombinera. Detta förväntas underlätta möjligheterna att snabbare få en yrkesintroduktionsanställning efter avslutade gymnasiestudier. Diagram 1.9 Arbetslöshet fördelat efter ålder 2012 Anm.: Arbetslöshet (inklusive heltidsstuderande) som andel av befolkningen. Regeringen aviserar i denna proposition att socialavgifterna, inklusive den allmänna löneavgiften, sänks för personer som vid årets ingång inte fyllt så att bara ålderspensionsavgiften om ska betalas. För personer som vid årets ingång fyllt 23 men inte föreslås att dagens nedsättning bibehålls i nuvarande utformning. För personer som vid årets ingång fyllt tas nedsättningen bort. Den offentligfinansiella kostnaden efter justeringen beräknas bli något högre än kostnaden för dagens nedsättning. Företagens lönekostnader på en aggregerad nivå kommer därmed minska till följd av förslaget. Förslaget bedöms öka effektiviteten i åtgärden och leda till högre sysselsättning samt lägre arbetslöshet bland unga och i ekonomin som helhet. kommer att remittera ett förslag med ovanstående förändringar i socialavgiftsnedsättningen för unga. Regeringen avser därefter återkomma till med ett förslag till lagändringar senare under . Ändringarna bedöms kunna träda i kraft . Effektivare arbetsmarknadspolitiska insatser för unga Regeringens föreslagna stöd för yrkesintroduktionsanställningar och den nya utformningen av socialavgiftssänkningen för unga bedöms påskynda och underlätta arbetsmarknadsinträdet för breda grupper av unga. Det är viktigt att också särskilt stärka jobbchanserna för de unga som står längre från arbetsmarknaden. Arbetsmarknadspolitiken spelar här en viktig roll för att rusta och matcha unga arbetslösa till jobb eller utbildning. Det finns en stor spridning i vilket stöd som unga är i behov av från Arbetsförmedlingen. som unga personer med relativt sett starka arbetsmarknadsförutsättningar inte ska fastna i en onödig åtgärd är det viktigt att ungdomar som riskerar mer varaktiga problem tidigt får det stöd de behöver. Det är därför av stor vikt att arbetsförmedlarna ges tid för att göra en individuell behovsbedömning. Bedömningen bör avspeglas i den handlingsplan som varje arbetslös ungdom, enligt Arbetsförmedlingen, ska få . Vidare är det viktigt att förmedlarna jobbar med att etablera goda arbetsgivarkontakter. Goda arbetsgivarkontakter är ett särskilt viktigt stöd för unga som ofta saknar jobbrelaterade nätverk. Regeringen föreslår därför att avsätts årligHQ ï till fler förmedlare för ungdomsgruppen. Ungdomar erbjuds i normala fall insatser efter tre månaders arbetslöshet inom ramen för jobbgarantin för unga. För ungdomar som av särskilda skäl bedöms stå långt från arbetsmarknaden finns även en möjlighet till programinsatser i arbetslöshet. Arbetsförmedlingen bör säkerställa att dessa ungdomar tidigt får ett individuellt anpassat stöd, oavsett om det handlar om en praktikplats, arbetsmarknadsutbildning eller om förmedlingsinsatser. Regeringens satsning på fler förmedlare för unga förväntas leda till ett mer aktivt och fördjupat förmedlingsarbete tidigt i arbetslöshetsperioden och därmed särskilt komma de med hög risk för varaktiga problem till del. Unga utan fullföljd gymnasieutbildning har en särskilt utsatt position på arbetsmarknaden. Det är därför viktigt att inom arbetsmarknadspolitiken tydliggöra vägen till utbildning. Regeringen avser att ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att i högre grad prioritera vägledningsinsatser för unga såväl före som inom jobbgarantin för ungdomar samt jobb- och Regeringen föreslår också en förlängning av det förhöjda studiebidrag för unga inom garantierna som återupptar sina gymnasiestudier. För att säkerställa insatsernas effektivitet kommer regeringen även låta genomföra en utvärdering av såväl det förhöjda studiebidraget som de studiemotiverande kurserna på folkhögskola. 1.3.3Förbättrade förutsättningar för långtidsarbetslösa att komma i arbete Dagens höga arbetslöshet förklaras huvudsakligen av att arbetslöshetstiderna har förlängts. Även om är ett av länderna med lägst långtidsarbetslöshet i EU går många utan arbete . Långa tider utan arbete kan drabba den enskilde hårt och dessutom leda till lägre varaktig sysselsättning. Stora skillnader i olika gruppers möjligheter på arbetsmarknaden skapar även orättvisor och kan leda till sociala spänningar i samhället. Långtidsarbetslöshet är särskilt problematiskt eftersom sannolikheten att få ett arbete minskar med tiden som arbetslös. Detta kan bero på att individens motivation att söka arbete minskar efter hand eller att kunskaper är gångbara på arbetsmarknaden. Det kan även bero på att arbetsgivare anser att personer som varit arbetslösa länge, trots i övrigt likvärdig kompetens, är mindre produktiva än personer med kortare arbetslöshetstider. Förmedlingsinsatser och aktiva åtgärder såsom arbetsmarknadsutbildning och praktik kan bidra till att stärka motivationen och upprätthålla kompetensen. Ett viktigt komplement till praktik och utbildning är subventioner till arbetsgivare som anställer någon som varit arbetslös . Erfarenheten visar att lönesubventionerade anställningar har relativt god effekt på möjligheterna att efter insatsen få ett jobb med en lön som svarar mot rådande lönestruktur. Jobb- och utvecklingsgarantin innebär att långtidsarbetslösa ska erbjudas aktiva insatser. Antalet deltagare har ökat , vilket medfört svårigheter för Arbetsförmedlingen att hålla aktivitetsnivån på avsedd nivå. Regeringen har satsat betydande resurser för att förbättra garantins innehåll. Detta har börjat ge resultat. De arbetsplatsförlagda aktiviteterna i garantins första faser, såsom arbetspraktik, arbetsträning och arbetsmarknadsutbildning, har ökat. Fler av deltagarna i sysselsättningsfasen får en subventionerad anställning och en majoritet av deltagarna med en sysselsättningsplats uppger att arbetsuppgifterna är meningsfulla. Mer måste dock göras. Det är särskilt viktigt att fler långtidsarbetslösa kan få en anställning. måste insatserna i tillräcklig utsträckning ta hänsyn till individuella behov. Regeringen har successivt infört ett bredare utbud av insatser i sysselsättningsfasen, bl.a. möjlighet till arbetsmarknadsutbildning. Denna möjlighet föreslås nu permanentas. För att öka arbetsgivarnas vilja att anställa långtidsarbetslösa personer föreslås ytterligare satsningar på det särskilda anställningsstödet som erbjuds långtidsarbetslösa. Anställningsstödet till långtidsarbetslösa har i flera steg gjorts mer generöst. Ett handledarstöd har införts, med en tillfällig satsning på ett högre belopp för de i sysselsättningsfasen. Regeringen föreslår nu att den tillfälliga höjningen av handledarstödet i sysselsättningsfasen permanentas. införs möjlighet till tvååriga anställningsstöd till långtidsarbetslösa. Regeringen föreslår även en fyraårig satsning på tillfälliga anställningar vid . Anledningen till förslaget är att en relativt stor andel av deltagarna i sysselsättningsfasen har nedsatt arbetsförmåga och att behovet av stöd för att komma i arbete därför ofta är stort. Regeringen bedömer att satsningarna sammantaget kan öka arbetsgivarnas vilja att anställa fler, och därmed kan antalet personer som omfattas av de subventionerade anställningarna öka. bedöms reformerna ge 9 000 fler subventionerade anställningar, varav 8 000 från sysselsättningsfasen. En stor del av dessa anställningar är en följd av att det förstärkta särskilda anställningsstödet permanentas. För att fler arbetsgivare ska våga satsa på att anställa en person som är långtidsarbetslös, är det viktigt att Arbetsförmedlingen erbjuder kontakt och stöd. Stödet bör erbjudas såväl före som under anställningen. Regeringen anser också att det är viktigt att ge mer tid till aktiva förmedlingsinsatser, bl.a. i form av arbetsgivarkontakter. Trepartssamtal för en bättre fungerande arbetsmarknad Regeringen tog initiativ till samtal med arbetsmarknadens parter. Bakgrunden till samtalen är den långdragna lågkonjunkturen, som slår mot jobben i . Det finns vidare strukturella problem på svensk arbetsmarknad, med höga trösklar för grupper med svag förankring på arbetsmarknaden. Utgångspunkter för trepartssamtalen är att parterna och regeringen tillsammans ansvarar för arbetsmarknadens funktionssätt, att ansvaret för lönebildningen vilar på parterna och att överenskommelser bygger på initiativ från parterna. Syftet med samtalen är att finna gemensamma lösningar som varaktigt förbättrar arbetsmarknadens funktionssätt. Regeringen vill åstadkomma varaktigt högre sysselsättning och lägre arbetslöshet. Tre områden är i fokus: Yrkesintroduktionsanställningar innebär fler vägar till jobb för unga Yrkesintroduktionsavtal är ett samlingsnamn för branschspecifika avtal om anställningar för individer som saknar relevant yrkeserfarenhet, där en del av tiden används för utbildning och handledning. Avtalen specificerar hur anställningarna ska se ut i varje enskild bransch vad gäller t.ex. anställningsvillkor och vilken utbildning/handledning som ska ingå. Yrkesintroduktionsanställningar kan komma att utgöra en viktig väg in i arbetslivet och ett viktigt sätt för arbetsgivare att säkra sin kompetensförsörjning. För att uppmuntra fler parter att teckna avtal, och säkra att antalet yrkesintroduktionsanställningar ökar, föreslår regeringen en lönesubvention och ett handledarstöd för arbetsgivare som anställer unga (15–) enligt sådana avtal. Vidare föreslår regeringen under en uppbyggnads- och spridningsfas ett riktat statsbidrag så att parterna kan bygga upp strukturer för handledning på arbetsplatserna. Därtill har regeringen tidigare beslutat om bidrag till partsorganisationer för informationsinsatser med koppling till yrkesintroduktionsavtal. Yrkesintroduktionsavtal har redan tecknats i viktiga ungdomsbranscher som handeln, metallindustrin samt vård och omsorg. Diskussioner och förhandlingar om avtal pågår i många andra branscher. regeringens målsättning att fler branscher ska välja att teckna avtal och att fler arbetsgivare ska anställa inom ramen för dessa avtal till följd av de stödåtgärder som lanseras. I trepartssamtalen har det vidare framförts önskemål om att avskaffa den arbetslöshetsavgift som arbetslöshetskassorna betalar till staten. Inte minst de framsteg som görs i trepartssamtalen motiverar ett borttagande av avgiften och regeringen föreslår i denna budgetproposition att avgiften avskaffas. 2.Stärkt omställningsförmåga på arbetsmarknaden Med ett ökat omvandlingstryck i ekonomin ställs allt större krav på arbetsmarknadens omställningsförmåga. Förhandlingar om ett utvecklat omställningsavtal förs mellan () och . Regeringen vill underlätta för parterna att träffa avtal som förbättrar arbetsmarknadens funktionssätt. Samtalen har berört bl.a. bättre möjligheter till utbildning genom att t.ex. erbjuda vidareutbildning på ett sätt som är enkelt att kombinera med arbete och individens försörjning i utbildning. För att förbättra omställningsmöjligheterna på arbetsmarknaden föreslår regeringen ett antal förändringar i denna proposition avseende studiemedelssystemet och möjligheten att bedriva studier på eftergymnasial nivå. Vidare föreslås vissa förändringar och förtydliganden i skattelagstiftningen. förbereds också förslag gällande möjligheten att kombinera arbetslöshetsersättning och studier. 3.Statligt stöd vid korttidsarbete under synnerligen djup ekonomisk kris I ett flertal andra EU-länder gavs under finanskrisen statligt stöd vid s.k. korttidsarbete. Korttidsarbete innebär att parterna kommer överens om att korta arbetstiden och minska lönen, för att minska behovet av personalneddragningar och ge företagen möjligheter att behålla nödvändig kompetens. Erfarenheterna från bl.a. av denna typ av stöd är goda. Regeringen föreslår i denna budgetproposition att ett statligt stöd vid korttidsarbete inrättas i . Systemet där kostnaden delas mellan stat, företag och anställda, ska endast kunna aktiveras i synnerligen djupa lågkonjunkturer. De flesta som invandrat till försörjer sig själva. Tiden det tar att etablera sig på arbetsmarknaden och finna egen försörjning varierar för olika grupper av invandrare. Arbetskraftsinvandrare och deras anhöriga, studenter och i allmänhet även EU- och EES-medborgare med uppehållsrätt etablerar sig snabbare. Många utrikes födda har dock svårt att hitta ett första jobb. Det gäller i synnerhet de som kommit till som skyddsbehövande och anhöriginvandrare. Det behövs därför ytterligare insatser för att sänka trösklarna till jobb och öka anställningsbarheten för breda grupper. Kunskaper i svenska är viktiga för möjligheterna att få jobb. En väl fungerande undervisning i svenska är därför av stor vikt för att förbättra arbetsmarknadssituationen för utrikes födda. Skolsystemet har inte i tillräcklig utsträckning kunnat stödja elever som kommer till under skolåldern, vilket påverkat förutsättningarna för dessa att få ett arbete eller gå vidare till högre studier. Skillnaderna mellan elever födda i och nyanlända elever födda utomlands har enligt ökat. Elever som anländer till sent under sin skoltid möter särskilt stora utmaningar. Många elever får inte den extra hjälp som de hade behövt för att fullfölja sin utbildning med godkända resultat. Mottagandet i kommunerna är också av stor betydelse för integrationen och etableringen på arbetsmarknaden. Mottagningskapaciteten i landets kommuner har inte ökat i samma utsträckning som behovet av hjälp med bosättning, vilket kan innebära en försenad start och försämrad kvalitet på etableringsinsatserna. Utrikes föddas problematiska arbetsmarknadssituation kan också förklaras av att tillgången till bra jobbrelaterade nätverk ofta är sämre bland utrikes än inrikes födda. Därtill förekommer diskriminering på arbetsmarknaden, vilket oftare drabbar personer med utomeuropeisk bakgrund. Många utrikes födda bor i stadsdelar med utbrett utanförskap. Personers livsvillkor tenderar att gynnas om de närboende i hög utsträckning har arbete. Att skapa sysselsättning i utsatta områden är därför av stor vikt för att förbättra de utrikes föddas etablering på arbetsmarknaden samt för långsiktig tillväxt och sammanhållning. För att stärka måluppfyllelsen i etableringsreformen har ett antal förändringar av etableringsuppdraget genomförts. Regeringen har vidare aviserat att ytterligare justeringar kan behövas. Antalet åtgärder som Arbetsförmedlingen förfogar över i sitt arbete med att påskynda etableringen har utvidgats. Regeringen föreslår i denna proposition att Arbetsförmedlingen också får möjlighet att använda målgruppsanpassade utbildningar vid folkhögskolor som etableringsinsats. Regeringen avser vidare att återkomma till med en proposition om en förlängning av tiden i etableringsinsatser för vissa nyanlända föräldrar. I budgetpropositionen föreslogs åtgärder för att minska marginaleffekterna för arbetsinkomster för individer i etableringsuppdraget. Regeringen avser nu ta ytterligare ett steg på detta område genom att avskaffa inkomstavräkningen för etableringstillägg och bostadsersättning. Antalet nyanlända personer förväntas förbli högt . Efter förslag i budgetpropositionen avsattes medel för att skapa ett prestationsbaserat ersättningssystem för kommuner som sluter överenskommelser om flyktingmottagande. Regeringen föreslår att detta system kompletteras med en ersättning till kommuner som har ett högt mottagande i förhållande till sin befolkning. Vidare avser regeringen förtydliga att Arbetsförmedlingens bosättningsansvar för personer som har ett eget boende enbart ska gälla dem som har behov av att flytta av arbetsmarknadsskäl. För att möjliggöra effektivare etableringsinsatser för vissa nyanlända och underlätta kommunernas mottagande föreslår regeringen att medel avsätts för att etableringsplanens start för de som bor i anläggningsboende senareläggs till dess personerna är kommunmottagna. Dessa åtgärder förväntas minska ledtiderna och öka effektiviteten i etableringsprocessen. För att förhindra att delar av etableringstiden då individen har rätt till etableringsinsatser och etableringsersättning har förbrukats när individen blir kommunmottagen, bör etableringsplanens start flyttas fram för personer boende i anläggningsboende. i anslutning till att personen blir kommunmottagen eller senast efter mottagandet, i stället för från att uppehållstillstånd beviljats som gäller . Ändringen innebär att personen får dagersättning enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. så länge han eller hon är inskriven i mottagande. Personen får därmed rätt med etableringsersättning och etableringsinsatser efter kommunplacering. Syftet med förändringen är att uppnå snabbare bosättning och mer effektiv etablering. Sammantaget bör tiden i anläggningsboende i genomsnitt minska då kommunernas vilja att ta emot nyanlända förväntas öka. Förändringen innebär initialt lägre utgifter eftersom kostnader skjuts upp som en konsekvens av att individer i anläggningsboende får den lägre dagersättningen enligt lagen om mottagande av asylsökande m.fl. Förbättrade kunskaper i svenska språket för nyanlända elever Undervisningstiden i svenska är viktig för den nyanlända elevens möjlighet att klara sin skolgång. Som en del i arbetet för att stärka nyanlända elevers resultat har regeringen avsatt medel för en försöksverksamhet med utökad undervisningstid i svenska för årskurserna 6–9. Denna försöksverksamhet utökas till att även omfatta årskurserna 1–5. Kompletterande utbildningar till bristyrken Utrikes födda har svårare att hitta ett arbete som motsvarar deras kompetensnivå. Kompletterande högskoleutbildning för akademiker med utländsk examen har visat sig underlätta deras inträde på arbetsmarknaden på rätt kompetensnivå. Fortsatta satsningar bör i huvudsak riktas mot bristyrken. Därför föreslås ytterligare platser för kompletterande utbildning av lärare samt en förstärkning av den tidigare satsningen på kompletterande utbildningar för bl.a. läkare och jurister för att upprätthålla de anvisade helårsstudieplatserna. Regeringen aviserar i denna proposition ett förslag om införande av ett system med nystartszoner. Förslaget innebär att företag inom nystartszonerna som uppfyller vissa villkor, bl.a. vad gäller de anställdas bosättning, får göra avdrag vid beräkning av socialavgifterna. Nystartzoner är ett verktyg för att minska utanförskapet i de områden där högst andel personer saknar sysselsättning, har låg utbildning och får långvarigt försörjningsstöd. Internationella erfarenheter visar att nystartszoner i kombination med andra åtgärder kan ha positiva effekter. Effekterna ligger främst i ekonomisk aktivitet i form av företagsetableringar. För att effekterna på arbetslöshet och sysselsättning ska vara varaktiga bör systemet kombineras med t.ex. utbildningssatsningar. Vilka områden som ska utgöra nystartszoner kommer att omprövas . Systemet med nystartszoner ska utvärderas. Regeringen beslutade en lagrådsremiss där det föreslås att ett system med nystartszoner införs. Innan ett system med nystartszoner kan träda i kraft måste det av statsstödsskäl godkännas av Europeiska kommissionen. Förslaget notifierades , men ärendet är ännu inte avslutat. Om kommissionen godkänner avdraget kommer det att vara tidsbegränsat. Inför en eventuell förnyad notifiering kommer åtgärden att utvärderas. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag som bedöms kunna träda i kraft tidigast . 1.3.5En flexibel och trygg arbetsmarknad En väl fungerande arbetsmarknad präglas av en god förmåga till omställning vid strukturomvandling och ekonomiska kriser. som företag behöver flexibilitet för att kunna anpassa produktionen efter nya förutsättningar, måste arbetstagares behov av trygghet, förutsägbarhet och rättssäkerhet vägas in. Viktiga områden för regeringen har varit att i samarbete med arbetsmarknadens parter verka för ökade möjligheter till omställning och att hitta lösningar för att överbrygga djupa lågkonjunkturer. Statligt stöd vid korttidsarbete införs Regeringen föreslår i denna proposition att det införs ett statligt subventionerat system – tillfälligt stöd vid korttidsarbete – som syftar till att i synnerligen djupa lågkonjunkturer bevara arbetstillfällen vid företag som möter en vikande