prop · H1031d24 · 2013-09-18 00:00:00 — I rapporten görs bedömningen att potentialen för minskade kostnader för kundkollektivet vid en konkurrensutsättning för mätning och rapportering av el är begränsad på grund av att inslaget av konkurrens riskerar att bli begränsat. anser att de risker som identifierats, tillsammans med erfarenheterna från andra länder, talar emot en konkurrensutsättning av marknaden för mätning och rapportering av el. föreslår dock att elnätsföretagen får en skyldighet att rapportera mätvärden till den aktör som kunden önskar att få mätvärdena skickade till. Rapporten har remissbehandlats och bereds i . trädde en ny bestämmelse i kraft angående timmätning. Bestämmelsen innebär att en elanvändare som ingått ett elhandelsavtal, som förutsätter att mängden överförd el ska mätas , inte ska debiteras någon merkostnad för timmätningen. fick i regleringsbrevet i uppdrag att följa upp hur olika aktörer på elmarknaden har reagerat på timmätningsreformen. delredovisade uppdraget i rapporten av timmätningsreformen – en delrapport (dnr N2013/2305/E). I rapporten redovisades utfallet av reformens . Av rapporten framgår bl.a. att ca 6 300 rörliga timavtal har ingåtts samt att bytena till timmätning i genomsnitt har genomförts . Regeringen beslutade om att tillsätta ett samordningsråd med kunskapsplattform för smarta elnät (dir. 2012:48). för smarta elnät, som ska verka –2014, ska etablera en nationell kunskapsplattform för att inhämta, sammanställa och sprida kunskaper om smarta elnät. ska även utarbeta ett förslag till handlingsplan för utvecklingen av smarta elnät i . överlämnade sin årsrapport till regeringen (N2013/620/E). I årsrapporten redovisades bl.a. resultatet av samordningsrådets arbetsplanering och det övergripande analysarbete som genomförts. Vidare beslutade regeringen att tillsätta en utredning för att ta fram ett lagförslag om införande av ett system för nettodebitering som även omfattar kvittning av energi- och mervärdesskatt. Betänkandet Beskattning av mikroproducerad el m.m. (SOU 2013:46) överlämnades till regeringen . I betänkandet föreslår utredningen bl.a. att det ska införas s.k. nettodebitering i form av ett skattereduktionssystem som innebär att småproducenter av el ska kunna få skattereduktion som motsvarar elskatten och mervärdesskatten på el som producenten köpt in, i den mån denne matat in motsvarande volym förnybar el på elnätet. Som ett steg i regeringens politik för att öka andelen förnybar energi och stärka ställningen för de konsumenter som också producerar förnybar el aviserar regeringen i denna proposition ett förslag, som är mer generöst än nettodebiteringsutredningens. Det aviserade förslaget innebär att en skattereduktion införs för mikroproducenter av el från förnybara energikällor. Förslaget bedöms tidigast kunna träda i kraft . I propositionen Prövning av nätkoncession (prop. 2012:13/70) föreslår regeringen vissa ändringar i ellagen (1997:857) för att prövningen i ärenden om tillstånd att bygga och använda starkströmsledningar (nätkoncession) ska bli enklare och mindre resurskrävande för såväl elnätsföretagen som de berörda myndigheterna. Det föreslås att en meddelad nätkoncession som regel ska gälla tills vidare i stället . En nätkoncession för linje kan omprövas . Ordningen för överklagande ändras på så sätt att nätmyndighetens beslut om nätkoncession och därmed sammanhängande frågor överklagas till mark- och miljödomstol. Beslut i vissa frågor ska dock även överklagas till regeringen, om ärendet gäller en stamledning eller en utlandsförbindelse. antog propositionen och bestämmelserna gäller (bet. 2012/13:NU12, rskr. 2012/13:200). /2012 drabbades av ett flertal kraftiga stormar. granskning av de elavbrott som uppstod under stormarna visar att över 80 000 avbrott varade längre än . De enskilt värsta konsekvenserna medförde stormen med drygt 60 000 elavbrott som varade längre än . hade 40 nätföretag elavbrott längre än och ett stort antal hade elavbrott som varade . gäller enligt ellagen att leveransavbrott i överföringen av el inte ska överstiga . analys indikerade att det fortfarande finns brister i elnäten trots de omfattande investeringar som branschen gjort . Som en följd av de anmärkningsvärt många elavbrott som varat längre än /2012 har en fördjupad granskning av ett urval av de berörda nätföretagen genomförts. samlar in data om elavbrott på kundnivå. Denna högupplösta avbrottsstatistik ger möjligheter till en utvidgad och mer träffsäker analys av leveranssäkerheten i olika delar av elnätet. Därtill kan tillsynen effektiviseras och i högre grad fokuseras till de delar av elnätet där det finns väsentliga brister. Med hjälp av näringslivsklassificeringen av kunderna ges också nya möjligheter att uppskatta avbrottskostnaderna för kunderna. Därigenom skapas bättre möjligheter att utveckla en långsiktigt kostnadseffektiv och tillförlitlig elförsörjning där kundernas avbrottskostnader vägs mot företagens underhålls- och investeringskostnader i nya elnät. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Aktiva konsumenter är en förutsättning för en effektiv och fungerande marknad. På finns tjänsten Elpriskollen som hjälper elkunder att jämföra priser och villkor för de vanligaste avtalsformerna som elhandelsföretagen erbjuder. För att förtydliga när avbrottsersättning ska utgå föreslår regeringen i lagrådsremissen En tydligare rätt till avbrottsersättning ändringar i bestämmelserna om avbrottsersättning i ellagen (1997:857). Bakgrunden till förslaget är att det har varit oklart om bestämmelserna om avbrottsersättning även kan tillämpas vid avbrott i endast en fas. Med förslaget önskar regeringen förtydliga att avbrottsersättning ska utgå även om avbrottet endast har skett i en fas. I propositionen En ny lag om elcertifikat – enklare regler och en gemensam elcertifikatsmarknad (prop. 2010/11:155) gjorde regeringen bedömningen att det även finns behov av ökade informationsinsatser gentemot elkonsumenterna gällande elcertifikatsystemet. Regeringen har därför gett i uppdrag att utreda förutsättningarna för att, genom ett krav på särredovisning av elcertifikatskostnaden på elkonsumenternas faktura, öka konsumenternas kunskap och medvetenhet om elcertifikatsystemet och om konsumentens eget bidrag till detta system. uppdrag redovisades och har remissbehandlats (dnr N2012/2536/E). Flera av remissinstanserna framhåller att informationen om elcertifikatsystemet och dess kostnader bör förbättras, men att denna information bör spridas på andra sätt än via fakturan, t.ex. genom riktad information på elleverantörernas hemsidor respektive på . Regeringen bereder frågan vidare. Regeringen har uppdragit åt att ta fram förslag till de förändringar som krävs i svensk rätt för att skapa förutsättningar för en nordisk slutkundsmarknad. Förslagen ska ta hänsyn till de resultat som har tagits fram inom ramen för de nordiska tillsynsmyndigheternas arbete med en gemensam slutkundsmarknad. Förändringarna syftar till att förenkla för elkunden och att stärka konkurrensen på elmarknaden genom att införa en modell som innebär att elhandlaren blir den centrala kontaktpunkten för elkunden. Detta är ett led i genomförandet av en gemensam nordisk slut- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 kundsmarknad för el som syftar till att underlätta för elhandlare att etablera verksamhet över nationsgränserna. förslag har remissbehandlats. I stort sett alla delar av det svenska samhället är beroende av en väl fungerande elförsörjning med god leveranssäkerhet. Elavbrott kan leda till omfattande störningar i viktiga samhällsfunktioner och förorsaka betydande materiella skador och ekonomiska förluster hos kunderna. Därmed minskar toleransen för avbrott och störningar i elförsörjningen i hela samhället. trädde ett antal ändringar i elberedskapslagen (1997:288) i kraft. Den huvudsakliga inriktningen på de elberedskapsåtgärder som ska vidtas enligt lagen har ändrats till att syfta till att förebygga, motstå och hantera sådana störningar i elförsörjningen som kan medföra svåra påfrestningar på samhället. Det tidigare syftet med elberedskapslagen var att tillgodose elförsörjningen i landet vid höjd beredskap, dvs. endast vid en krigssituation. Elberedskapslagen har således fått en utvidgat tillämpningsområde. () har som elberedskapsmyndighet genomfört beredskapshöjande åtgärder i teknik, kommunikationer, fysiskt skydd samt arbetat med utbildning och övning. verkar även för att främja dammsäkerheten i landet, svarar för tillsynsvägledning och verkar för att minska riskerna för en allvarlig störning på samhället genom dammbrott eller höga flöden. redovisade på uppdrag av regeringen en rapport om dammsäkerhetsutvecklingen i (dnr N2012/6523/E). arbetar med vidareutveckling av tillsynsvägledningen i linje med regleringsbrevet. har försök bedrivits med utökad dammsäkerhetsrapportering från dammägare till länsstyrelser och myndighetsuppföljning för elva dammanläggningar, som i händelse av dammbrott skulle förorsaka särskilt stora konsekvenser. har tillsammans med () och företrädare för branschorgan upprättat en plan för fortsatt arbete med flödesdimensionering för dammar i ett klimat i förändring. Det pågår även ett arbete med samordnad beredskapsplanering för dammbrott i landets elva största vattenkraftsälvar. Svenska kraftnäts uppföljning visar att utveckling och samordning av beredskapsplaner i praktiken tar att genomföra. Slutligen har gett stöd till och medverkat i ett tiotal forsknings- och utvecklingsprojekt inom dammsäkerhetsområdet. Regeringen avser att överlämna en proposition om dammsäkerhet till . Inriktningen är att samla regleringen om dammsäkerhet och stärka dammsäkerheten i landet. Avsikten är att den föreslagna tillsynen finansieras genom att tillsynsmyndigheten får disponera de avgifter som tas ut av damminnehavarna. har till uppgift att förvalta och driva stamnätet för el i , inklusive utlandsförbindelserna, samt att vara systemansvarig myndighet enligt ellagen (1997:857), vilket innebär att ansvara för den löpande momentana elbalansen och det svenska elsystemets övergripande driftsäkerhet. Svenska kraftnäts främsta mål är en hög driftsäkerhet i nätverksamheten. uppgick antalet driftstörningar i stamnätet till 202 stycken, varav 3 innebar leveransavbrott. Den energi som inte levererades uppgick till 7 MWh. ansvarar för att en effektreserv hålls tillgänglig i det svenska elsystemet enligt lagen (2003:436) om effektreserv. En tillräcklig effektbalans är en grundläggande förutsättning för att en säker elförsörjning ska kunna upprätthållas, även vid extrem väderlek. Den upphandlade effektreserven uppgick /12 till 1 726 MW, varav 362 MW utgjorde förbrukningsreduktion. /13 fanns en effektreserv om 1 719 MW upphandlad, varav 464 MW utgjorde förbrukningsreduktion. Effektreserven aktiverades av balansskäl under enstaka timmar och . bedömdes effektsituationen så pass ansträngd att kraftbalansen inte skulle kunna hållas utan aktivering av effektreserven. Regeringen har gett i uppdrag att uppdatera och utvärdera de fakta som låg till grund för beslutet att fasa ut effektreserven till 2020. En väl fungerande konkurrens på råkraftmarknaden och på elhandelsmarknaden är avgörande förutsättningar för en effektiv elmarknad med konkurrenskraftiga elpriser. En väl fungerande konkurrens på elmarknaden är alltså till gagn för elkunderna. Det pågående arbetet med att kunna införa en nordisk slutkundsmarknad för el 2015 syftar till att bidra till en ökad konkurrens och till en stärkt ställning för konsumenten genom att underlätta för elhandlare att etablera verksamhet över nationsgränserna. Ett mål för arbetet är bl.a. att konsumenten får en samlad, mer lättbegriplig faktura, där både elnätsavgiften och elpriset framgår. Särskild hänsyn måste emellertid tas till anknutna skattefrågor. Konsumenterna får därmed en ökad valfrihet och tillgång till en större marknad, vilket stärker såväl konkurrensen som elkonsumenternas ställning. Elkonsumenterna ställning stärks också av de nya reglerna för övervakning av energimarknaderna. Om energimarknaderna missbrukas kommer företag och konsumenter att få betala mer för sin energiförbrukning än vad som annars hade varit fallet. Genom en ökad insyn och genomlysning av energimarknaderna kan marknadsmissbruk förhindras och marknaderna kan fungera mer effektivt. Elkunderna har full frihet att välja vilken elhandlare man vill köpa sin el ifrån. Informationen om hur elmarknaden fungerar och möjligheten att jämföra de olika elhandelsbolagens erbjudanden har kontinuerligt förbättrats. var sammantaget över 1,6 miljoner hushållskunder aktiva på elmarknaden, antingen genom att byta elhandlare eller genom att teckna ett nytt avtal. Det motsvarar av det totala antalet hushållskunder på den svenska elmarknaden. Ökad aktivitet bland kunderna leder till en ökad konkurrens mellan elhandlarna, vilket kan pressa priserna och gynna konsumenter och företag genom bättre erbjudanden. Vidare har andelen konsumenter som fortfarande inte har gjort något aktivt val av elavtal, dvs. kunder med s.k. anvisningsavtal/tillsvidarepris, sjunkit från till lite . Den sjunkande andelen kunder med tillsvidarepris är sannolikt ett resultat av att 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 kunderna på elmarknaden blivit mer medvetna om att tillsvidarepriset ofta är högre än priset för fasta eller rörliga avtal som kunden aktivt tecknar med ett elhandelsföretag. Det finns dock en fortsatt omotiverad prisskillnad mellan kunder med anvisningsavtal och kunder som aktivt ingått avtal med en elhandlare. har hushållskundernas samlade elkostnader ökat, vilket skapar ekonomiska incitament för minskad elförbrukning och en effektivare elanvändning. Även elnätsavgiften har ökat och bedöms fortsätta att stiga framöver till följd av ett ökat behov av nyinvesteringar för att bl.a. tillgodose ökade krav på leveranssäkra elnät och nätutbyggnad för att klara introduktionen av en ökad andel förnybar el. har energiutgifternas andel av hushållens totala utgifter legat relativt , vilket beror på att hushållens disponibla inkomster har ökat . Stigande elnätsavgifter och variationerna i elpriset visar på behovet av en ökad flexibilitet för efterfrågan på el för att konsumenterna lättare ska kunna anpassa sin elanvändning utifrån rådande priser. Genom timmätning av el ökar möjligheten för konsumenten att förbruka el när elpriset är lägre. Detta stärker konsumenternas ställning på elmarknaden som det bidrar till ett lägre effektuttag under kritiska perioder och därmed ett mer effektivt resursutnyttjande. En ökad andel kunder som har en mer flexibel elförbrukning kan därmed bidra till att minska extrema pristoppar. infördes en uppdelning med fyra elområden i . Införandet har inneburit vissa prisskillnader för kunder i olika områden. Främst är det kunderna i , elområde 4, som har fått högre elpris jämfört med andra elområden. Under större delen av 2012 hade dock elområdena 3 och 4 ett gemensamt spotpris. Under de perioder som en prisskillnad uppstod var den i genomsnitt per kWh. För att minska prisskillnaderna mellan olika elområden och stärka försörjningstryggheten är det angeläget att ytterligare åtgärder vidtas för att stärka stamnätets överföringskapacitet, ansluta ny elproduktion, samt att samarbetet inom , med de baltiska länderna samt övrigt europeiskt samarbete fördjupas. genomför därför omfattande miljardinvesteringar i 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 stamnätet, bl.a. genom projektet som kommer att leda till att prisskillnaderna mellan och övriga utjämnas. För att öka transparensen inom sitt område har tagit fram en långsiktig nätplanering, Perspektivplan 2025, och har publicerat veckovisa rapporter där föregående och kommande veckas kapaciteter för elområdena kommenteras. Den totala installerade elproduktionskapaciteten i har ökat och uppgick till drygt 37 000 MW. Det är framför allt den installerade effekten av vindkraft som har ökat och 2012 utgjorde den av den totala installerade effekten. Vattenkraften stod för , kärnkraften för och kraftvärmen för av total installerad effekt. Resterande del utgjordes av kondenskraft, industriellt mottryck och gasturbiner. Den av upphandlade effektreserven har både av nät- och balansskäl behövt utnyttjas . Regeringen bedömer dock att det nordiska kraftsystemet på ett effektivt sätt har hanterat tidigare vintrars händelser med låg fyllnadsgrad i vattenkraftsmagasin och dålig tillgänglighet i svenska kärnkraftverk. Situationen har dock visat på behovet av fortsatt arbete med att etablera ny elproduktion – vilket bl.a. underlättas av utbyggnaden av förnybar elproduktion – främja effektivare elanvändning och att öka incitamenten för att minska förbrukning när kraftsystemet är som mest ansträngt. För att även mycket svåra påfrestningar ska kunna med rimliga konsekvenser för samhället är inriktningen för el- och krisberedskapen att elförsörjningen byggs, underhålls och drivs på ett robust och motståndskraftigt sätt. Eftersom sårbarheter som finns i systemet inte helt kan förebyggas eller byggas bort bör det även finnas en god reparations- och krishanteringsförmåga. Målet för naturgasmarknadspolitiken är att vidareutveckla gasmarknaden, i linje med EU:s krav, så att en effektiv naturgasmarknad med effektiv konkurrens kan uppnås. utövar tillsyn över den svenska naturgasmarknaden. I detta ingår att övervaka att överföringen av naturgas bedrivs effektivt och i linje med EU:s krav för att främja en fungerande konkurrens. har i förordningen (2012:275) om trygg naturgasförsörjning utsetts till behörig myndighet under och rådets förordning (EU) nr 994/2010 av om åtgärder för att trygga naturgasförsörjningen och om upphävande av direktiv /67/EG (gasförsörjningsförordningen). Myndigheten har i samråd med sina danska och tyska motsvarigheter genomfört en riskanalys och tagit fram en nationell förebyggande åtgärdsplan samt en nationell krisplan. Myndigheten har, med stöd av bemyndigande i förordningen om trygg naturgasförsörjning även tagit fram föreskrifter om skyldighet för naturgasföretag och vissa större naturgasförbrukare att upprätta och följa så kallade företagsplaner, vilka innehåller en förebyggande åtgärdsplan och krisplan för den egna verksamheten (STEMFS 2012:4). I föreskrifterna ställs också krav på att naturgasföretagen lämnar viss information till . godkände förslagen i propositionen Naturgasfrågor (prop. 2012/13:85, bet. 2012/13 NU:16, rskr. 2012/13:201) med förslag till en rad ändringar i naturgaslagen (2005:403). Ändringarna innebär i huvudsak att en ny tillsynsmodell införs beträffande naturgasföretagens intäkter från överföring, lagring och förgasning. Den första tillsynsperioden enligt det nya systemet inleds . Vidare ändras naturgaslagen så att regeringen även ska kunna ge i uppdrag åt en juridisk person att ha det övergripande ansvaret för att balansen upprätthålls mellan inmatning och uttag av naturgas i det nationella naturgassystemet (systembalansansvar). Uppdraget som systemansvarig myndighet för naturgas innehades tidigare av . Ändringarna innebär att formerna för att utöva systemansvaret i huvudsak ska vara oförändrade, med undantag för att de nuvarande myndighetsuppgifterna hos den systemansvariga myndigheten utmönstras eller överförs till tillsynsmyndigheten (). ansvariga kommer i fortsättningen att utföra uppgiften under tillsyn. har avrapporterat sin verksamhet som systemansvarig myndighet för perioden –och har i en särskild skrivelse avrapporterat förberedelserna inför att transmissionsnätoperatören utses till systembalansansvarig (dnr N2012/1866/E). Regeringen har med stöd av bemyndigande i naturgaslagen utsett till systembalansansvarig. Ändringarna beträffande systembalansansvaret trädde i kraft . Inom EU fortsätter arbetet med att fullborda det tredje inre marknadspaketet för energi, med sikte på ett fullständigt genomförande till 2014. Gällande direktiv och förordningar förutsätter att regelverket kompletteras med mer detaljerade regler som främst riktar sig till transmissionsnätsoperatörer för att uppnå en mer harmoniserad marknadsdesign inom EU. Sådana regler beslutas i under ett föreskrivande förfarande med kontroll enligt art. 28.2 och rådets förordning (EU) nr 715/2009 om villkoren för tillträde till naturgasöverföringsnäten (gasförordningen). har gasförordningen kompletterats med nya regler som behandlar mekanismer för kapacitetstilldelning. De ändringar som genomförts genom propositionen Naturgasfrågor (prop. 2012/13:85) innebär ytterligare effektivisering av naturgasmarknaden och en förbättrad monopolkontroll. Målet för värmemarknadspolitiken är att åstadkomma högre effektivitet, förbättrad leveranssäkerhet samt att stärka kundernas ställning. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Värmemarknadspolitiken ska bygga på fungerande konkurrens mellan olika uppvärmningsformer. Ett område som uppmärksammats särskilt av regeringen är fjärrvärme eftersom det i flera utredningar konstaterats att konkurrensen på fjärrvärmemarknaden är begränsad och att kundens position är svag i förhållande till fjärrvärmeföretagen. I promemoria Förslag på åtgärder för utvecklade fjärrvärmemarknader till nytta för konsumenter och restvärmeleverantörer föreslogs att en prisförändringsprövning och en likabehandling för kunder inom samma kundkategori skulle införas för att stärka kundernas position (dnr N2012/1676/E). I samma promemoria fanns också förslag om att införa ett reglerat tillträde för restvärmeleverantörer och andra fjärrvärmeleverantörer i syfte att stärka dessa aktörers ställning och ta till vara ännu outnyttjad restvärmepotential. För ökad transparens föreslogs ett införande av redovisningsskyldighet av restvärmepotential vid projektering av ny fjärrvärmeproduktion. På uppdrag av regeringen har därför redovisat två rapporter, Reglerat tillträde till fjärrvärmenäten (N2013/2183/E) och Prisförändringsprövning och likabehandlingsprincip för fjärrvärme (N2013/2293/E). I den första rapporten lämnar inspektionen förslag på hur ett reglerat tillträde skulle kunna utformas för att öka möjligheten att utnyttja spillvärme i fjärrvärmenäten genom att fastställa regler för hur samarbeten ska vara utformade där lösningar inte nås frivilligt. I den andra rapporten presenteras förslag till en modell för prisförändringsprövning, hur regelverket behöver utformas för denna modell samt vilka regler som måste införas för att principen om likabehandling ska anses vara uppfylld. rapporter har remissbehandlats. Regeringen avser att återkomma med ett ställningstagande rörande förslagen. För att undersöka hur redovisningen av restvärmepotentialen vid projektering av ny fjärrvärmeproduktion kan bli mera transparent beslutade regeringen att ska utreda denna fråga. har redovisat ett förslag i rapporten för redovisning av restvärmepotential vid projektering av ny fjärrvärmeproduktion 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 (N2012/1240/E). föreslår i rapporten att uppdraget kan samordnas med genomförandet av artikel 14.5 (om främjande av effektiv värme och kyla) i och rådets direktiv /27/EU av om energieffektivitet (energieffektiviseringsdirektivet). I rapporten behandlas därför även artikel 14.5 a-d samt därtill relevanta skrivningar i artikel 14.6–14.11. Ett förslag till genomförande av energieffektiviseringsdirektivet har utarbetats inom med bistånd av ett antal myndigheter. Förslaget har remissbehandlats. Regeringen avser återkomma till med förslag till hur energieffektiviseringsdirektivet ska genomföras i . Det ligger i uppdrag att stärka fjärrvärmekundernas ställning genom lättillgänglig och tillförlitlig information. lanserade därför tjänsten Fjärrvärmekollen på sin hemsida. Fjärrvärmekollen är en teknisk lösning för att presentera redovisningen av företagens fjärrvärmeverksamhet för kunder och allmänhet. Den ska ge information om priser, effektiviteten i drift samt finansiella nyckeltal i syfte att dels öka möjligheten till att göra en jämförelse mellan olika uppvärmningsalternativ, dels stärka konsumenternas ställning vid förhandlingar med fjärrvärmeföretagen om priser och andra villkor.