prop · H10337 · 2013-11-05 00:00:00 — på tillgänglighet, kvarstår oförändrad. De fåtal kommuner för vilka undantag beviljades i samband med det senaste valet, anmodades att ange vilka åtgärder som kommunen avser att vidta för att komma till rätta med bristen inför senare val. Det kan inte uteslutas att någon eller några kommuner ännu inte uppfyller fastställda krav på Föreliggande förslag medför i så fall sannolikt en kostnad för dessa kommuner. Regeringen bedömer dock att den nu föreslagna förändringen inte innebär en ambitionshöjning och att den kommunala finansieringsprincipen därför inte är tillämplig. Förslagen bedöms i övrigt inte leda till ökade kostnader för andra statliga myndigheter, kommuner, landsting eller för företagen. De föreslagna ändringarna bedöms underlätta för unionsmedborgare som vill kandidera i val till i . svårigheterna för en unionsmedborgare att få besked om vilka Prop. 2013/14:37 myndigheter som är behöriga att utfärda valbarhetsintyg och att få 2013/14:37 12 12.1Förslaget till lag om ändring i kommunallagen (1991:900) 2 § Rösträtt vid val av ledamöter och ersättare i kommunfullmäktige har den som är folkbokförd i kommunen, senast på valdagen fyller och 1.är medborgare i eller i någon annan av Europeiska unionens medlemsstater (unionsmedborgare), 2.är medborgare i eller , eller 3.för det fall de är andra utlänningar, har varit folkbokförda i i följd före valdagen. Rösträtt vid val av ledamöter och ersättare i kommunfullmäktige har också en unionsmedborgare som är bosatt i kommunen men som, enligt 5 § andra stycket folkbokföringslagen (1991:481), inte ska folkbokföras där. I paragrafen finns bestämmelser om rösträtt i val till kommun- fullmäktige. Övervägandena finns i avsnitt 7. Ändringen i paragrafen innebär att ett nytt andra stycke införs med innebörd att rösträtten i val till kommunfullmäktige utsträcks till att omfatta även sådana medborgare i andra EU-länder som är bosatta här i landet men som, på grund av att de åtnjuter full diplomatisk immunitet, enligt 5 § andra stycket folkbokföringslagen (1991:481) inte ska folkbokföras här. Bestämmelsen tar sikte på utländska unionsmedborgare med chefsbefattningar i vissa internationella institutioner i och deras familjemedlemmar. Däremot omfattas inte diplomatisk personal från andra EU-länder, verksamma i , eftersom de inte anses bosatta här. Med uttrycket bosatt enligt den föreslagna regleringen avses samma sak som i 3 § folkbokföringslagen. En person bör således anses vara bosatt i landet om han eller hon kan antas komma att regelmässigt tillbringa sin nattvila eller motsvarande vila (dygnsvila) i landet under . Även den som kan antas komma att regelmässigt tillbringa sin dygnsvila både inom och utom landet ska folkbokföras, om han eller hon med hänsyn till samtliga omständigheter får anses ha sitt egentliga hemvist här. 12.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:183) om behandling av personuppgifter i verksamhet med val och folkomröstningar 3§ När det gäller en person som avses i 2 § 1 får i databasen behandlas uppgifter om födelsetid, personnummer, namn, adress, folkbokföringsort, fastighetsbeteckning, valdistrikt, medborgarskap samt tidpunkt för invandring. För en person som inte är folkbokförd i får dessutom uppgift om tidpunkt Prop. 2013/14:37 för utvandring och för anmälan enligt 5 kap. 2 § vallagen (2005:837) behandlas. I paragrafen regleras vilka uppgifter om väljare som valmyndigheterna ges befogenhet att behandla i val- och folkomröstningsdatabasen. Överväganden finns i avsnitt 8. Ändringen innebär att valmyndigheterna får behandla uppgifter om röstberättigades födelsetid i databasen. 4 § När det gäller en person som avses i 2 § 2 får i databasen behandlas uppgifter om födelsetid, personnummer, namn, adress, folkbokföringsort, medborgarskap, födelseort samt partibeteckning och övriga uppgifter som avses i 6 kap. 1–3 §§ vallagen (2005:837) på valsedlar där personen är upptagen. I paragrafen regleras vilka uppgifter om kandidater som valmyndigheterna ges befogenhet att behandla i val- och folkomröstningsdatabasen. Övervägandena finns i avsnitt 8. Ändringen innebär att valmyndigheterna får behandla uppgifter om kandidaters födelsetid och födelseort i databasen. 12.3 Förslaget till lag om ändring i vallagen (2005:837) 3 § Ordinarie val till och ordinarie val till landstings- och kommunfullmäktige ska hållas . Valdag ska vara den andra söndagen . till ska hållas . Om Europeiska unionens råd i ett särskilt fall beslutar det, ska valet i stället hållas , maj eller juli valåret. Vid omval till bestämmer regeringen vilken dag som ska vara val- Vid omval till landstings- och kommunfullmäktige bestämmer den centrala valmyndigheten, efter samråd med , vilken dag som ska vara valdag. Vid extra val enligt 3 kap. 11 § regeringsformen bestämmer regeringen vilken dag som ska vara valdag. Vid extra val enligt 6 kap. 5 § regeringsformen bestämmer talman, efter samråd med den centrala valmyndigheten, vilken dag som ska vara valdag. Vid extra val enligt 5 kap. 5 a § kommunallagen (1991:900) bestämmer landstings- eller kommunfullmäktige, efter samråd med den centrala valmyndigheten och , vilken dag som ska vara valdag. I paragrafen finns bestämmelser om när val ska hållas i olika fall. Övervägandena finns i avsnitt 5. Ändringen i första stycket innebär att valrättsaktens bestämmelser om ministerrådets möjligheter att i enskilda fall besluta att val till ska hållas än kommer till klart uttryck i vallagen. 5 § Valbar till är var och en som har rösträtt enligt 4 §. unionsmedborgare som inte är svensk medborgare är dock valbar endast under den ytterligare förutsättningen att han eller hon i sin hemstat inte förlorat sin valbarhet vid val till . I paragrafen regleras förutsättningarna för valbarhet i val till . Övervägandena finns i avsnitt 6.1. Ändringen i paragrafen innebär att en utländsk unionsmedborgare inte längre behöver lämna in ett valbarhetsintyg för att vara valbar vid val till i . Däremot krävs fortfarande för valbarhet att kandidaten inte i sin hemstat har förlorat sin valbarhet. Ändringarna innebär vidare att bestämmelsen anpassas språkligt till 2 kap. 11 § genom att uttrycket sitt hemland ersätts med sin hemstat. 11 § En unionsmedborgare som inte är svensk medborgare och som önskar kandidera vid val till ska i en egenhändigt undertecknad försäkran till den centrala valmyndigheten 1.ange sin nationalitet och sin adress i , sitt födelsedatum och sin födelseort samt den senaste adressen i hemstaten, 2.ange den valkrets eller det område i hemstaten där han eller hon senast var upptagen i röstlängd, och 3.förklara att han eller hon inte kandiderar vid val till i någon annan stat och inte genom ett rättsligt avgörande eller administrativt beslut har förlorat sin valbarhet i sin hemstat. När en unionsmedborgare har förklarat att han eller hon vill kandidera vid val till i och att han eller hon inte har förlorat sin valbarhet i hemstaten, ska den centrala valmyndigheten sända en underrättelse om detta till den behöriga myndigheten i den stat där personen är medborgare. I paragrafen regleras skyldigheten för unionsmedborgare som inte är svenska medborgare och som vill kandidera vid val till att avge en särskild försäkran i samband med anmälan av sin kandidatur och vad en sådan försäkran ska innehålla. Övervägandena finns i avsnitt 6.2. Ändringarna i första stycket innebär att en unionsmedborgare ska lämna viss ytterligare information till i samband med sin anmälan om att kandidera i val. Bestämmelsen kompletteras i två avseenden. För det första ska försäkran även innehålla en uppgift om födelsedatum, födelseort och den senaste adressen i hemstaten. För det andra ska försäkran innehålla en förklaring om att kandidaten inte har förlorat sin valbarhet i hemstaten. Övriga ändringar är endast språkliga. Ändringen i andra stycket innebär att kandidaten inte längre behöver lämna in ett intyg som visar att hennes eller hans valbarhet inte har gått förlorad i hemstaten. Vidare innebär ändringen att den underrättelse som ska sända till den behöriga myndigheten i kandidatens hemstat ska kompletteras med information om att kandidaten förklarat att hon eller han inte har förlorat sin valbarhet. 11 a § I fall som avses i 11 § ska den centrala valmyndigheten begära upplysningar från den behöriga myndigheten i unionsmedborgarens hemstat om huruvida unionsmedborgaren har förlorat sin valbarhet i hemstaten. Om en behörig myndighet i en annan medlemsstat begär upplysningar från den centrala valmyndigheten om huruvida en svensk medborgare som vill kandidera i val till i den andra staten har förlorat sin valbarhet här, ska den centrala valmyndigheten och senast inom fem arbetsdagar från det att begäran togs emot lämna den begärande myndigheten upplysningar om kandidatens valbarhet i val till i . I paragrafen, som är ny, regleras skyldighet att begära upplysningar i samband med att en unionsmedborgare anmäler intresse att kandidera i valet till och lämna upplysningar om svenska medborgare som vill kandidera i andra medlemsländer. Övervägandena finns i avsnitt 6.3. Av första stycket framgår att ska begära upplysningar från den behöriga myndigheten i kandidatens hemstat om huruvida kandidaten har förlorat sin valbarhet där. Av andra stycket följer att ska lämna en behörig myndighet i en annan medlemsstat upplysningar om svenska medborgares valbarhet i val till i . Sådan information ska lämnas från det att begäran togs emot. 12 § En anmälan av kandidater ska inte beaktas om partiet inte kan visa att det har fått kandidaternas samtycke till att anmäla dem. Om en unionsmedborgare som inte är svensk medborgare anmäls som kandidat i val till och den behöriga myndigheten i kandidatens hemstat lämnar upplysningar som visar att han eller hon har förlorat sin valbarhet där, ska anmälan inte beaktas. I paragrafen regleras i vilka fall en anmälan av kandidater inte ska beaktas. Övervägandena finns i avsnitt 6.4 Bestämmelsen i paragrafen delas upp i två stycken. Ändringen i första stycket innebär att det är uppvisandet av ett valbarhetsintyg som är avgörande för om en anmälan av en kandidatur av en utländsk unionsmedborgare ska beaktas. I stället är det förlusten av valbarheten som sådan som medför att en kandidat inte får kandidera, vilket också framgår av andra stycket som uttrycker att det är de upplysningar som får från andra valmyndigheter om valbarheten som är avgörande för om anmälan ska beaktas eller inte. 3 § I varje kommun ska det finnas en valnämnd, som är lokal valmyndighet med ansvar i kommunen för frågor om val. Att kommunerna ska se till att det finns en vallokal för varje valdistrikt framgår av 4 kap. 20 §. I val som gäller hela landet ansvarar varje kommun också för att det i kommunen finns röstningslokaler som i fråga om lokalisering, tillgänglighet och öppethållande ger väljarna goda möjligheter att rösta. I paragrafen finns bestämmelser om den lokala valmyndigheten och dess ansvar. Övervägandena finns i avsnitt 9. I tredje stycket ändras ordföljden så att den överensstämmer med regleringen i 4 kap. 20 §. Paragrafens fjärde stycke utgår. Ändringen innebär att kravet på tillgänglighet när det gäller vallokaler gäller utan undantag. Dessutom görs vissa språkliga ändringar i paragrafen. 20 § Varje kommun ska se till att det finns lämpliga lokaler som kan användas som vallokaler och som i fråga om lokalisering, tillgänglighet och öppethållande ger väljarna goda möjligheter att rösta. För varje valdistrikt ska det finnas en vallokal. I paragrafen finns bestämmelser om vallokaler. Paragrafens tredje stycke utgår. Ändringen innebär att det inte längre finns möjlighet till undantag från kravet på tillgänglighet när det gäller röstningslokaler för förtidsröstning. Dessutom görs vissa språkliga ändringar i paragrafen. 2 a § Vid val till kommunfullmäktige och ska unions- medborgare som enligt 4 kap. 2 § andra stycket kommunallagen (1991:900) har rösträtt tas upp i röstlängd om de skriftligen senast före valdagen hos den centrala valmyndigheten 1. anmäler att de vill bli upptagna i röstlängden, och 2. anger sin nationalitet, sin adress i samt sin födelsetid eller i förekommande fall sitt personnummer. Väljare som har tagits upp i röstlängd enligt denna paragraf står kvar där tills de stryks från den på egen begäran eller villkoren för rösträtt är uppfyllda. I paragrafen, som är ny, regleras röstlängdsförfarandet när det gäller de unionsmedborgare som är bosatta men inte folkbokförda här i landet men som likväl, enligt den föreslagna bestämmelsen 4 kap. 2 § andra stycket kommunallagen (1991:900), har rösträtt i val till kommun- och . Övervägandena finns i avsnitt 7. Av första stycket framgår att unionsmedborgare som har rösträtt utan att vara folkbokförda här i landet måste, för att få utöva sin rösträtt vid val till kommun- och , anmäla senast före valdagen skriftligen hos den centrala valmyndigheten att de vill bli upptagna i röstlängden. De ska även anmäla uppgift om sin nationalitet, adress och födelsetid. Om de har tilldelats ett personnummer ska denna uppgift lämnas. Av andra stycket följer att en unionsmedborgare som efter särskild anmälan har tagits upp i röstlängd för val till kommun- och kvarstår där till dess han eller hon själv begär att bli struken eller när villkoren för rösträtt är uppfyllda. Motsvarande gäller även, enligt 5 kap. 3 §, för unionsmedborgare som tas upp i röstlängd för val till . 3 § Vid val till ska unionsmedborgare som inte är svenska medborgare tas upp i röstlängd endast om de fyller senast på valdagen, är folkbokförda här i landet eller är bosatta här men, enligt 5 § andra stycket folkbokföringslagen (1991:481), inte ska folkbokföras här och om de senast före valdagen skriftligen hos 1. anmäler att de vill bli upptagna i röstlängden, 2. anger sin nationalitet, sin adress i samt, i fråga om den som inte är folkbokförd, sin födelsetid eller i förekommande fall sitt personnummer, 3.anger den valkrets eller det område i hemstaten där de senast var upptagna i röstlängd, och 4.försäkrar att de inte kommer att rösta i en annan medlemsstat. Underrättelse om att någon har tagits upp i röstlängd enligt denna paragraf ska sändas till den behöriga myndigheten i den stat där väljaren är medborgare. Väljare som har tagits upp i röstlängd enligt denna paragraf står kvar där till dess de stryks från den på egen begäran eller villkoren för rösträtt är uppfyllda. I paragrafen regleras röstlängdsförfarandet för vissa unionsmedborgare för val till . Övervägandena finns i avsnitt 7. Ändringen i paragrafen innebär att unionsmedborgare som har rösträtt utan att vara folkbokförda här i landet måste, för att få utöva sin rösträtt och vara valbara vid val till , senast före valdagen skriftligen anmäla hos den centrala valmyndigheten att de vill bli upptagna i röstlängden. Sammanfattning av vallagskommittés betänkande E-röstning och andra valfrågor (SOU 2013:24) Sammanfattning av betänkandet såvitt avser Vissa EU-medborgares rösträtt och valbarhet i kommunala val och val till samt Deltagande i val för personer med funktionsnedsättning. Bestämmelserna om rösträtt vid val av ledamöter och ersättare i kommunfullmäktige i 4 kap. 2 § kommunallagen utvidgas till att omfatta även unionsmedborgare som senast på valdagen fyller och är bosatta i kommunen men som inte är folkbokförda där, eftersom de, utan att tillhöra främmande makts beskickning, har full diplomatisk immunitet. Detta innebär att dessa personer inte bara kan rösta och är valbara i val till kommunfullmäktige utan också i val till och i val till . Unionsmedborgare som getts rösträtt utan att vara folkbokförda här i landet måste för att få utöva sin rösträtt vid val till anmäla senast före valdagen skriftligen hos den centrala valmyndigheten respektive att de vill bli upptagna i röstlängden. Den nuvarande möjligheten för en kommun att, efter dispens använda en lokal för röstmottagning som inte uppfyller kraven på tillgänglighet tas bort. Betänkandets lagförslag (SOU 2013:24) Lagförslag såvitt avser vissa EU-medborgares rösträtt och valbarhet i kommunala val och val till samt Deltagande i val för personer med funktionsnedsättning. Förslag till lag om ändring i kommunallagen (1991:900) Härigenom föreskrivs att 4 kap. 2 § kommunallagen (1991:900)1 ska ha följande lydelse. Rösträtt vid val av ledamöter och ersättare i kommunfullmäktige har den som är folkbokförd i kommunen, senast på valdagen fyller och 1.är medborgare i eller i någon annan av Europeiska unionens medlemsstater (unionsmedborgare), 2.är medborgare i eller , eller 3.för det fall de är andra utlänningar, har varit folkbokförda i följd före valdagen. Rösträtt vid val av ledamöter och ersättare i kommunfullmäktige har också en unionsmedborgare som är bosatt i kommunen men som, enligt 5 § andra stycket folkbokföringslagen (1991:481), inte ska folkbokföras där. Denna lag träder i kraft . 2Senaste lydelse 1997:166. Förslag till lag om ändring i vallagen (2005:837) Härigenom föreskrivs i fråga om vallagen (2005:837) dels att 3 kap. 3 §, 4 kap. 20 § och 5 kap. 3 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 5 kap. 2 a §, av följande I varje kommun skall det I varje kommun ska det finnas finnas en valnämnd, som är en valnämnd, som är lokal lokal valmyndighet med ansvar i kommunen för frågor om val kommunen för frågor om val. Att kommunerna skall se till att Att kommunerna ska se till att det finns en vallokal för varje valdistrikt framgår av 4 kap. 20 §. röstmottagning framgår av 4 kap. I val som gäller hela landet ansvarar varje kommun också för att det i kommunen finns röstningslokaler som i fråga om öppethållande, tillgänglighet och möjligheter att rösta. Om en kommun anser att det av särskilda skäl finns behov av att som röstningslokal använda en lokal som inte uppfyller kravet på någon annan lokal inte kan användas i stället och vilka åtgärder som kommunen avser att vidta för att komma till rätta med kommunen får använda lokalen i fråga för det aktuella valet. Varje kommun skall se till att Varje kommun ska se till att det det finns lämpliga lokaler som kan finns lämpliga lokaler som kan användas som vallokaler och som i som i fråga om lokalisering, ger väljarna goda möjligheter att rösta. För varje valdistrikt skall det finnas en vallokal. Om en kommun anser att det av särskilda skäl finns behov av att använda en vallokal som inte uppfyller kravet på tillgänglighet, skall det förfarande som anges i 3 kap. 3 § sista stycket tillämpas. ger väljarna goda möjligheter att rösta. För varje valdistrikt ska det finnas en vallokal. Därutöver ska i varje kommun finnas ett erforderligt antal röstningslokaler för förtidsröstning. Den centrala valmyndigheten bestämmer, efter samråd med (), hos vilka svenska utlandsmyndigheter det ska finnas röstningslokaler. Vid val till kommunfullmäktige och ska unionsmedborgare som enligt 4 kap. 2 § andra stycket kommunallagen (1991:900) har rösträtt tas upp i röstlängd om de skriftligen hos den centrala valmyndigheten senast före valdagen 1.anmäler att de vill bli upptagna i röstlängden, och 2.anger sin nationalitet och adress i samt sin födelsetid eller, i förekommande fall, sitt personnummer. Väljare som har tagits upp i röstlängd enligt denna paragraf kvarstår där tills de stryks från den på egen begäran eller villkoren för rösträtt är uppfyllda. Vid val till skall unionsmedborgare som inte är svenska medborgare tas upp i röstlängd endast om de fyller senast på valdagen, är folkbokförda här i landet och senast före valdagen skriftligen hos Vid val till ska unionsmedborgare som inte är svenska medborgare tas upp i röstlängd endast om de fyller senast på valdagen, är folkbokförda här i landet eller som är bosatta här men som, enligt 5 § andra stycket folkbokföringslagen (1991:481), inte ska folkbokföras här och senast före 1. anmäler att de upptagna i röstlängden, upptagna i röstlängden, område i hemstaten där de senast område i hemstaten där de senast var upptagna i röstlängd, och var upptagna i röstlängd, och 4. försäkrar att de inte kommer 4. försäkrar att de inte kommer att rösta i en annan medlemsstat. att rösta i en annan medlemsstat. Underrättelse om att någon har Underrättelse om att någon har tagits upp i röstlängd enligt denna tagits upp i röstlängd enligt denna valmyndigheten i den stat där valmyndigheten i den stat där väljaren är medborgare. väljaren är medborgare. Väljare som har tagits upp i röstlängd enligt denna paragraf kvarstår där till dess de stryks från den på egen begäran eller villkoren för rösträtt är uppfyllda. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (2001:183) om behandling av personuppgifter i verksamhet med val och folkomröstningar Härigenom föreskrivs att 2 kap. 3 och 4 §§ lagen (2001:183) om behandling av personuppgifter i verksamhet med val och folkomröstningar ska ha följande lydelse. Beträffande en person som avses i 2 § 1 får i databasen behandlas uppgifter om personnummer, namn, adress, folkbokföringsort, fastighetsbeteckning, valdistrikt, medborgarskap samt tidpunkt för invandring. För en person som inte är folkbokförd i får dessutom behandlas uppgift om tidpunkt för utvandring och för anmälan enligt 5 kap. 2 § vallagen (2005:837). När det gäller en person som avses i 2 § 1 får i databasen behandlas uppgifter om födelsetid, personnummer, namn, adress, folkbokföringsort, fastighets- beteckning, valdistrikt, medborgarskap samt tidpunkt för invandring. För en person som inte är folkbokförd i får dessutom behandlas uppgift om tidpunkt för utvandring och för anmälan enligt 5 kap. 2 § vallagen (2005:837). Beträffande en person som avses i 2 § 2 får i databasen behandlas uppgifter om personnummer, namn, adress, folkbokföringsort, medborgarskap samt partibeteckning och övriga uppgifter som avses i 6 kap. 1–3 §§ vallagen (2005:837) på valsedlar där personen är upptagen. När det gäller en person som avses i 2 § 2 får i databasen behandlas uppgifter om födelsetid, personnummer, namn, adress, folkbokföringsort, medborgarskap samt partibeteckning och övriga uppgifter som avses i 6 kap. 1–3 §§ vallagen (2005:837) på valsedlar där personen är upptagen. Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse 2005:846. 2Senaste lydelse 2005:846. Förteckning över remissinstanserna (SOU 2013:24) Remissyttranden över betänkandet har avgetts av följande instanser. , ombudsmän, för , , , Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Justitiekanslern, , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , , Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam), i , i län, i , i , i län, i , i , i , , juridiska fakulteten och statsvetenskapliga institutionen, , juridiska fakulteten och statsvetenskapliga institutionen, , juridiska fakulteten och statsvetenskapliga institutionen, , juridiska institutionen, , , , kommun, kommun, , , , , , , , , kommun, , kommun, , kommun, , , kommun, kommun, , , , , kommun, kommun, kommun, läns landsting, , , , , Handikappförbunden (HSO), , .se, Kommuner och Landsting, . Yttrande har också inkommit från i , och . Följande instanser har inbjudits att yttra sig men avstått. , , samhällsvetenskapliga fakulteten och , , E-delegationen, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, , , kommun, kommun, , , Västra , Användarforum, Europeiska centret för förebyggande och kontroll av sjukdomar, Funka , Lika Unika, för Tillgänglighet, Organisationen för det globala nätverket för vattenfrågor, (Sámiid riikkasearvi). Sammanfattning av promemorian Informationsutbyte vid europaparlamentsval I promemorian föreslås vissa ändringar i vallagen (2005:837) och lagen (2001:183) om behandling av personuppgifter i verksamhet med val och folkomröstningar (valdatabaslagen). Ändringarna syftar bl.a. till att genomföra rådets direktiv /1/EU av om ändringar i direktiv /109/EG med avseende på vissa närmare bestämmelser för valbarhet vid val till för unions- medborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare.