prop · H1036 · 2013-10-01 00:00:00 — Regeringens proposition 2013/14:6 Utbetalning av barnbidrag och flerbarnstillägg Prop. Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen lämnas förslag om utbetalning av barnbidrag, anmälan för flerbarnstillägg och beräkning av flerbarnstillägg i vissa fall. När föräldrarna har gemensam vårdnad om ett barn ska barnbidraget betalas ut med hälften till vardera föräldern om föräldrarna inte har anmält vem som ska vara bidragsmottagare. Om föräldrarna i en gemensam anmälan anger vem som ska vara bidragsmottagare betalas barnbidraget till den angivna mottagaren. Bor barnet växelvis hos båda föräldrarna betalas barnbidraget med hälften till vardera föräldern, om den förälder som vill ha en delning av barnbidraget gör sannolikt att sådant boende föreligger. Barnbidraget betalas efter anmälan till endast den ena föräldern, om barnet bor varaktigt tillsammans med endast den föräldern, eller om den andra föräldern inte kan delta i vårdnaden på grund av frånvaro, sjukdom eller något annat skäl. Villkoret för att utbetalningen av barnbidrag ska ändras på begäran av socialnämnden ändras från synnerliga till särskilda skäl. Kravet på att göra anmälan för att få flerbarnstillägg slopas i vissa fall. Kan två sammanboende personer som inte är mottagare av barnbidrag för samma barn få flerbarnstillägget, ska det betalas till den av dem som anmäls som mottagare till . Om någon sådan anmälan inte görs ska flerbarnstillägget lämnas till dem båda och beräknas proportionerligt enligt nuvarande bestämmelser. Även när barnbidrag delas för ett eller flera barn med anledning av att föräldrarna inte har gjort någon anmälan om bidragsmottagare, eller när ett barn bor växelvis före- slås det att flerbarnstillägget ska beräknas proportionerligt. 2013/14:6 Lagändringarna med vissa övergångsbestämmelser föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................ Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken ...................... Ärendet och dess beredning ............................................................. Nuvarande bestämmelser om barnbidrag....................................... Utökade möjligheter till delning av barnbidrag ............................. Hur utbetalas och används barnbidraget ................. 6.2Identifierade problem med de nuvarande Utökade möjligheter till delning av barnbidrag............... Delat barnbidrag när barnet bor växelvis ....................................... När barnbidrag lämnas endast till en av föräldrarna ...................... Utbetalning till annan efter begäran av socialnämnd ..................... Slopat krav på anmälan för flerbarnstillägg i vissa situationer ...... Beräkning av flerbarnstilläggens storlek i vissa situationer .......... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser.................................. 13.1Konsekvenser av utökade möjligheter för båda föräldrar att vara mottagare av barnbidrag ...................... Konsekvenser för enskilda.............................. Konsekvenser för jämställdheten.................... 13.2Konsekvenser av förslag om slopat krav på anmälningsskyldighet för flerbarnstillägg ....................... Bilaga 1 Utdrag ur lagförslag i betänkandet SOU 2011:51................ Förteckning över remissinstanserna avseende Sammanfattning av Ds 2013:42........................................... Lagförslag i Ds 2013:42....................................................... Förteckning över remissinstanserna avseende Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 2013/14:6 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken. 2Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs i fråga om socialförsäkringsbalken dels att 16 kap. 10 § ska upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 16 kap. 10 § ska utgå, dels att 16 kap. 1, 5–9, 12, 14, 15 och 18 §§ ska ha följande lydelse. I detta kapitel finns bestämmel- I detta kapitel finns bestämmel- – om bidragsmottagare i – om bidragsmottagare i 2 och – vid ensam vårdnad i 4 §, – vid ensam vårdnad i 4 §, – vid gemensam vårdnad i 5–8 §§, 5–8 §§, – om det finns särskilt förord- – om det finns särskilt förord- nade vårdnadshavare i 9 §, nade vårdnadshavare i 9 §, samma kön i 10 §, –vid adoption i 11 §, –när flerbarnstillägg ska lämnas m.m. i 12–17 §§, – om utbetalning till annan i –om ändring av bidragsmottagare i 19 §, och –om utbetalning av barnbidrag i –vid adoption i 11 §, –när flerbarnstillägg ska lämnas m.m. i 12–17 §§, – om utbetalning till annan i –om ändring av bidragsmottagare i 19 §, och –om utbetalning av barnbidrag i Föräldrar som har gemensam vårdnad om ett barn kan hos gemensamt anmäla vem av dem som ska vara bidragsmottagare. Görs inte någon anmälan får barnets mor bidraget. När föräldrar har gemensam vårdnad om ett barn lämnas barnbidrag med hälften till vardera föräldern. Anger föräldrarna i en gemensam anmälan till vem av dem som ska vara bidragsmottagare lämnas dock barnbidraget till den angivna mottagaren. Är endast en av föräldrarna försäkrad för barnbidrag lämnas hela barnbidraget till den föräldern. Första stycket tillämpas inte om annat följer av 6, 7 eller 18 §. Om den förälder som enligt 5 § ska få bidraget inte kan delta i vårdnaden på grund av frånvaro, sjukdom eller något annat skäl, övergår rätten att få barnbidraget till den andra föräldern. Om barnet varaktigt bor tillsammans med endast en av föräldrarna har den föräldern efter anmälan rätt att få bidraget. Om en förälder som enligt 5 eller 7 § ska få barnbidrag inte kan delta i vårdnaden på grund av frånvaro, sjukdom eller något annat skäl, övergår rätten att få barnbidrag till den andra föräldern. Har föräldrar, som inte bor tillsammans, gemensam vårdnad om ett barn gäller följande. 1.När barnet bor varaktigt tillsammans med endast en förälder lämnas barnbidraget till den föräldern, om han eller hon har gjort anmälan om det. 2.När barnet bor varaktigt hos båda föräldrarna (växelvist boende), lämnas barnbidraget med hälften till vardera föräldern efter anmälan av någon av dem. Om föräldrarna inte bor tillsammans, men barnet är varaktigt bosatt hos båda föräldrarna (växelvist boende), får barnbidraget efter anmälan av båda föräldrarna lämnas med hälften till vardera föräldern. Ett barn ska anses ha växelvist boende, om sådant boende görs sannolikt av den förälder som har anmält att barnbidraget ska lämnas med hälften till vardera föräldern. För barn med två särskilt för- För barn med två särskilt för- ordnade vårdnadshavare gäller det ordnade vårdnadshavare gäller det som föreskrivs i 5–8 §§ om bar- som föreskrivs i 5–8 §§ om bar- nets föräldrar och barnets mor i nets föräldrar i stället barnets Den som får allmänt barnbidrag för de barn som omfattas av flerbarnstillägget får också flerbarnstillägg för dessa barn. Den som vill få flerbarnstillägg med stöd av 15 kap. 9 § 2 eller 3 eller 12 § ska anmäla detta till . Den som vill få flerbarnstillägg med stöd av 15 kap. 9 § 2 eller 3 ska anmäla detta till . Detsamma gäller den som vill få flerbarnstillägg med stöd av 15 kap. 12 §, utom i de fall där två föräldrar bor tillsammans med ett barn som de har gemensamt, om någon av dem får barnbidrag för Skulle två personer kunna få flerbarnstillägget, betalas detta till den av dem som anmäls som bidragsmottagare. Anmälan ska göras till av personerna gemensamt. Om inte någon anmälan enligt första stycket görs betalas flerbarnstillägget till kvinnan eller, om personerna är av samma kön, till den äldre av dem. Skulle två personer som bor tillsammans och som inte får barnbidrag för samma barn kunna få flerbarnstillägget, betalas detta till den av dem som anmäls som bidragsmottagare. Anmälan ska göras till av personerna gemensamt. Om inte någon anmälan enligt första stycket görs betalas flerbarnstillägget till vardera föräldern och beräknas för varje mottagare för sig med tillämpning av 16 och 17 §§. Om barnbidraget delas enligt 8 § för ett eller flera barn ska flerbarnstillägget beräknas för varje förälder för sig enligt bestämmelserna i 16 och 17 §§. Om barnbidraget delas enligt 5 eller 7 § för ett eller flera barn ska flerbarnstillägget beräknas för varje förälder för sig enligt 16 och 17 §§. Om det finns synnerliga skäl får barnbidraget, i stället för vad som framgår av 2–17 §§, på begäran av socialnämnden, betalas ut till den andra av föräldrarna, någon annan lämplig person eller nämnden att användas för barnets bästa. Om det finns särskilda skäl får barnbidraget, i stället för vad som framgår av 2–17 §§, på begäran av socialnämnden, betalas ut till den andra av föräldrarna, någon annan lämplig person eller nämnden att användas för barnets bästa. 1.Denna lag träder i kraft . 2.De nya föreskrifterna i 16 kap. 5–9, 12, 14 och 15 §§ tillämpas första gången – på barn som är födda efter ikraftträdandet, eller, vid adoption, när den som adopterat barnet har fått barnet i sin vård efter ikraftträdandet, och – på barn som har blivit försäkrade för barnbidrag efter ikraftträdandet. De nämnda föreskrifterna tillämpas dock också om det efter ikraft- trädandet har gjorts en anmälan om till vem barnbidrag ska lämnas. 3.Vid tillämpning av äldre föreskrifter i 16 kap. 5–8 §§ gäller fortfarande den upphävda 16 kap. 10 §. 4.Om en förälder har fått flerbarnstillägg med tillämpning av de nya föreskrifterna i 16 kap. 12 eller 14 §, tillämpas alltid de nya föreskrifterna om flerbarnstillägg för den föräldern och förälderns hushåll även om det i det hushållet inte ingår något barn som avses i punkten 2. 5.Äldre föreskrifter i 16 kap. 18 § gäller fortfarande om socialnämndens begäran om utbetalning har kommit in till före ikraftträdandet. Ärendet och dess beredning Genom beslut bemyndigade regeringen chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att göra en allmän översyn av hur ekonomiska stöd till barnfamiljer stödjer samarbete mellan särlevande föräldrar (dir. 2009:56). Utredningen tog sig namnet Utredningen om ekonomi och samarbete vid särlevnad (nedan förkortad ). Utredningen lämnade sitt slutbetänkande Fortsatt föräldrar – om ansvar, ekonomi och samarbete för barnets skull (SOU 2011:51). Betänkandets lagförslag avseende barnbidrag finns i bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställning av samtliga remissyttranden finns tillgänglig i (dnr S2011/5725/FST). I samband med beredning av förslag har en arbetsgrupp inom identifierat behov av ytterligare förändringar av bestämmelserna om barnbidrag och flerbarnstillägg. Arbetsgruppens sammanfattning av promemorian Utbetalning av barnbidrag och flerbarnstillägg (Ds 2013:42) finns i bilaga 3. Promemorians lagförslag finns i bilaga 4. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5. Remissyttrandena finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (dnr S2013/4268/FST). gav regeringen i uppdrag att se över möjligheterna till regeländringar som kunde göra socialförsäkringen enklare och mer effektiv, för såväl myndigheten som för enskilda personer (dnr S2011/11077/SF). lämnade sin återrapportering, Fler förslag för minskat krångel, till regeringen . Där föreslås det bl.a. att kravet på anmälan för att få flerbarnstillägg vid delad utbetalning av barnbidrag ska avskaffas i vissa fall. lämnade i sitt betänkande Fortsatt föräldrar – om ansvar, ekonomi och samarbete för barnets skull (SOU 2011:51) förslag bland annat om utökade möjligheter till delning av barnbidraget. Enligt utredningens förslag ska sammanboende föräldrar, såväl gifta som sambor, få möjlighet att dela på utbetalningen av barnbidrag om båda gör anmälan om det. Om någon anmälan inte görs i samband med att rätten till barnbidrag inträder eller om anmälan inte är samstämmig, ska enligt utredningens förslag båda föräldrarna vara bidragsmottagare. När båda föräldrarna är bidragsmottagare ska enligt utredningens förslag barnbidraget lämna med hälften till vardera föräldern. I de fall barnet anses bo växelvis hos sina föräldrar föreslår utredningen att barnbidraget ska kunna delas även om bara den ena av föräldrarna gör en anmälan om delad utbetalning. 5 Nuvarande bestämmelser om barnbidrag Barnbidrag lämnas i form av allmänt barnbidrag, förlängt barnbidrag och flerbarnstillägg. Allmänt barnbidrag lämnas med för varje barn från och med månaden efter barnets födelse till och med det kvartal barnet fyller . Barnbidrag är ett grundläggande och generellt bidrag som inte är behovsprövat och det lämnas för alla barn som är bosatta i . Barnbidraget kan sägas utgöra en kompensation för den försörjningsbörda föräldrar har för att tillgodose barnets behov (jfr SOU 2011:51, s. 251), även om det inte finns någon koppling mellan bidragsrätten och kostnaderna för barnet. En grundläggande förutsättning för att en person ska få barnbidrag är att han eller hon har den rättsliga vårdnaden om barnet. Om en person har ensam vårdnad om barnet är det han eller hon som får barnbidraget. Föräldrar som har gemensam vårdnad kan hos gemensamt anmäla vem av dem som ska vara bidragsmottagare. Om inte någon anmälan om bidragsmottagare görs får barnets mor bidraget. Kan den bidragsmottagande föräldern till följd av frånvaro, sjukdom eller annan orsak inte delta i vårdnaden om barnet, övergår rätten att få bidraget till den andra föräldern. Bor barnet varaktigt tillsammans med endast en av föräldrarna har den föräldern efter anmälan rätt att få bidraget. Om föräldrarna inte bor tillsammans men barnet är varaktigt bosatt hos båda föräldrarna, dvs. det föreligger ett växelvist boende, får barnbidraget efter anmälan av båda föräldrarna lämnas med hälften till vardera föräldern. Föräldrarna måste således med nuvarande bestämmelser vara överens om att dela på barnbidraget och detta kan endast ske om barnet bor växelvis. För barn som har särskilt förordnade vårdnadshavare gäller det som sagts ovan om barnets föräldrar och mor i stället barnets vårdnadshavare och kvinnliga vårdnadshavare. Om barnets föräldrar (eller särskilt förordnade vårdnadshavare) är av samma kön gäller det som sagts ovan om barnets mor i stället den äldre av dem. Blivande adoptivföräldrar likställs med föräldrar i fråga om rätten att få barnbidrag. Om det finns synnerliga skäl får dock barnbidraget på begäran av socialnämnden betalas ut till den andra av barnets förälder, någon annan lämplig person eller nämnden att användas för barnets bästa. Särskilda bestämmelser om utbetalning av barnbidrag gäller om barnet är placerat för vård utanför det egna hemmet (106 kap. socialförsäkringsbalken, förkortad SFB). Om ett barn vårdas i ett hem för vård eller boende inom får allmänt barnbidrag och förlängt barnbidrag betalas ut till det kommunala organ som svarar för vårdkostnaden som bidrag till denna kostnad. Eventuellt överskott ska redovisas till den som annars skulle ha fått bidraget. Den vanligaste situationen torde vara att socialnämnden har placerat barnet i ett familjehem och begär att ska besluta att familjehemsföräldern får barnbidraget. Barnbidrag är en socialförsäkringsförmån som det normalt inte behöver göras någon ansökan om. Ansökan krävs dock för att få förlängt barnbidrag i de fall barn går i skolan utomlands om svenskt statsbidrag betalas till skolan och utbildningen i huvudsak motsvarar svensk grund- skola (110 kap. 6 § jämfört med 15 kap. 6 § SFB). Även om barnbidrag vanligen lämnas utan att det gjorts någon ansökan om det och flerbarnstillägg i vissa fall lämnas automatiskt när en förälder är mottagare av barnbidrag för minst två barn, finns det för den enskilde en generell skyldighet att lämna de uppgifter som är av betydelse för bedömningen av frågan om ersättning eller i övrigt för tillämpningen av SFB (110 kap. 13 § andra stycket). Denna bestämmelse gäller för alla förmåner som regleras i SFB och tar således inte sikte särskilt på barn- Detta utesluter ändå inte att denna generella uppgiftsskyldighet ska motverka att enskilda personer får barnbidrag på oriktiga grunder. Av 110 kap. 46 § SFB följer också att den som ansöker om, har rätt till eller annars får en förmån enligt nämnda balk, ska anmäla sådana änd- rade förhållanden som påverkar rätten till eller storleken av förmånen. Det kan t.ex. avse bosättning, bostadsförhållanden, civilstånd, vårdnad och sammanboende med vuxen eller barn. 6 Utökade möjligheter till delning av barnbidrag Regeringen har i budgetpropositionen respektive 2014 aviserat sin avsikt att återkomma i frågan om ändrade utbetalningsbestämmelser för barnbidrag mot bakgrund bland annat av de överväganden som lämnade i sitt betänkande SOU 2011:51 (prop. 2012/13:1, utgiftsområde 12, s. 32 respektive prop. 2013/14:1, utgiftsområde 12, s. 27 f.). Utredningen har lämnat förslag om utökade möjligheter till delning av barnbidraget. Hur utbetalas och används barnbidraget 6.1 Hur utbetalas och används barnbidraget De nuvarande bestämmelserna om val av bidragsmottagare och delning av barnbidrag som trädde i kraft förefaller enligt redovisning inte ha fått något större genomslag. Enligt uppgifter från delades barnbidraget mellan föräldrarna när ett barn bor växelvis i endast 14 200 fall (SOU 2011:51, s. 253 f.). Detta kan jämföras med att av alla barn med särlevande föräldrar bor växelvis (SCB, Studien 2010), vilket innebär cirka 158 000 barn. De cirka 14 200 barn som bidraget delas för motsvarar således knappt en tiondel av de barn som bor växelvis. Det torde därmed av naturliga skäl finnas ett mörkertal för hur många föräldrar vars barn bor växelvis som skulle vilja ha barnbidraget delat till hälften, eftersom en delning förutsätter att föräldrarna är överens om det och att det görs en gemensam anmälan till . Enligt SCB:s enkätstudie Jämställt föräldraskap tycks det dock, enligt föräldrarnas uppgifter, vara mer vanligt att det förekommer en delning av barnbidraget. I enkätstudien har cirka 7 800 särlevande föräldrar svarat på frågan om till vem barnbidraget betalas ut samt hur nöjda de är med vem som är bidragsmottagare. Av de föräldrar vars barn bor växelvis uppger att de delar på barnbidraget. uppger att det är mamman som får barnbidraget och att det är pappan. Tabell 1 Till vem betalas barnbidraget ut när barnet bor växelvis? Jag mottar hela bidraget Källa: SCB, Enkätstudien , 2010. Av alla föräldrar som uppgav att deras barn bodde halva tiden hos dem, var i genomsnitt nöjda och missnöjda med fördelningen av barnbidraget. Uppdelat på bidragsmottagare framgår att en majoritet av de föräldrar som delar på barnbidraget är nöjda med den ordningen. Detta måste anses naturligt eftersom de som har möjlighet att dela på bidraget är de som är överens. Pappor är i större utsträckning nöjda än mammor, av pappor som delar på bidraget. Det kan finnas fler anledningar till varför föräldrarna är nöjda med den nuvarande fördelningen av bidraget. Det kan vara så att kvinnor av tradition anser sig ha mer rätt till bidraget, dels utifrån att de oftare har sämre ekonomi än män, dels för att de oftare har hand om inköpen för att täcka barnens behov. Det går dock inte att säkert uttala sig om detta utifrån enkätresultaten. De föräldrar som själva är bidragsmottagare är oftast nöjda, speciellt kvinnor, och ingen av dem som mottar barnbidraget är missnöjd. Av de föräldrar som inte är bidragsmottagare är cirka en tredjedel missnöjda och ungefär lika många är nöjda. Andelen nöjda respektive missnöjda med fördelningen av barnbidraget bland föräldrar som har barn boende växelvis, andel i procent, 2010 Den andra mottar hela Källa: SCB, Enkätstudien , 2010. Av enkätstudien framgår inte hur själva barnbidragsbeloppet används och inte heller i vilken omfattning föräldrarna använder det till inköp för barnen. En mer generell fråga har dock ställts om vem av föräldrarna (i sammanboende familjer) som sköter detta. Slutsatsen är att det oftast är mamman som sköter inköpen till barnet. Nästan sex av tio särlevande pappor uppger att de köper mindre eller nästan inget till barnen, medan av mammorna uppger att de köper mer eller nästan allt till barnen. av mammorna respektive av papporna anser att de delar lika på inköpen. Tabell 3 Vem av föräldrarna sköter inköpen till barnen? Källa: SCB, Enkätstudien , 2010. Av ovanstående tabell 2 framgår emellertid att drygt en tredjedel av mödrar och fäder uttrycker missnöje med hur barnbidraget betalas ut när barnet bor växelvis och den andra föräldern får hela bidraget. De nuvarande bestämmelserna ger som sagt inte föräldrar något utrymme att dela på barnbidraget när de inte kan komma överens om en delning. Detta betyder inte att föräldrarna nödvändigtvis alltid har en konflikt om huruvida barnets boende definieras som ett växelvist boende, eller om hur försörjningsansvaret ska fördelas mellan dem – även om det sannolikt förekommer. Avgörande torde i stället vara att valet, eller ett uteblivet val, av bidragsmottagare från tiden när barnet är nyfött och föräldrarna är sammanboende är det som senare kan få oönskade konsekvenser i samband med en separation. Det är förståeligt att föräldrar kan ha en helt annan inställning till vem som ska vara bidragsmottagare när de inte längre lever tillsammans. Att det oftast är barnets moder som är bidragsmottagare har flera förklaringar. Många föräldrar anmäler inte vem som ska vara bidragsmottagare och då betalas bidraget automatiskt ut till modern. föds dessutom drygt hälften av alla barn som barn till ogifta föräldrar och för dessa barn fastställs faderskapet först i efterhand, vilket betyder att barnbidraget ofta betalas ut till modern om faderskapet ännu inte har fastställts eller är oklart. De nuvarande bestämmelserna innebär också att modern har getts ett veto mot att barnbidraget delas vid växelvist boende. Det kan anses vara ett förlegat synsätt att regelverket utgår från att modern ensam ansvarar för barnet när föräldrarna har gemensam vårdnad. Det förhållandet att modern i de nuvarande bestämmelserna har getts ett företräde framför fadern innebär att utformningen inte är könsneutral, vilket det enligt regeringen finns anledning att åtgärda. Även om barnbidragsbestämmelserna har öppnats upp utifrån en förändrad familjebildning och möjliggör delad utbetalning och större möjligheter till att anmäla vem som ska vara bidragsmottagare, visar att bestämmelserna kan vara konfliktdrivande för särlevande föräldrar. () har exempelvis till uppgett att delningsfrågan allt oftare kommer upp i samarbetssamtalen som kommunerna ansvarar för i frågor om vårdnad, boende och umgänge (SOU 2011:51, s. 258). Även har uppgett att det finns särlevande föräldrar som trots gemensam vårdnad och växelvis boende har svårt att komma överens om en delning av barnbidraget. anser att denna bild har förstärkts av de berättelser och enkätsvar som utredningen tagit del av. De nuvarande bestämmelserna kan enligt utredningen dessutom påverka föräldrarnas möjligheter att komma överens om barnets boende och den därtill kopplade fördelningen av försörjningsansvaret. En förälder som befarar att bli av med hälften av barnbidraget kan bli negativt inställd till att barnet tillbringar alltför mycket tid med den andra föräldern och vill då inte att barnet ska bo växelvis, medan den andra föräldern kanske eftersträvar ett växelvist boende av ekonomiska skäl för att dels kunna få hälften av barnbidraget, dels för att slippa betala underhåll för barnet. Det kan därför finnas en risk att det är ekonomiska drivkrafter som styr föräldrarnas inställning till barnets boende och umgänge med den andra föräldern, snarare än vad de anser vara det bästa för barnet. Regeringen anser dock att barnbidragets betydelse i detta sammanhang inte ska överdrivas. Barnbidragsbeloppet motsvarar trots allt endast en mindre del av det som ett barn sammantaget kostar. Det finns flera orsaker till att föräldrar har ett ökat fokus på att kunna dela barnbidraget. En viktig orsak torde vara att det har blivit mer vanligt med växelvist boende.