prop · H003140 · 2013-06-19 00:00:00 — Staten, i egenskap av största bolagsägare, integrerar hållbart företagande i sin bolagsstyrning för att säkra en lång- siktigt god värdetillväxt i sina innehav. De arbetsgivare som har goda värderingar och kan erbjuda en arbetsplats där mångfald värderas och tillvaratas kommer att attrahera och behålla de mest kompetenta medarbetarna. På motsvarande sätt kommer bolag som utvecklar och säljer pro- dukter och tjänster som hjälper kunderna att förbruka mindre energi eller minska sina koldioxidutsläpp med stor sannolikhet att även tjäna en hel del pengar. Hållbart företa- gande handlar således om mer än att följa lagar och regler i de länder där bolagen är verksamma. Det är naturligt att staten och de statligt ägda bolagen går i spetsen inom området hållbart företagande i syfte att agera föredömligt. Det sker genom att miljömässig och social hållbar- het samt aärsetik integreras i bolagets aärsstrategi och risk- analys samt i varje medarbetares dagliga arbete. För att ta tillvara nya aärsmöjligheter behöver företag inte- grera dessa frågor som en självklar del i sin långsiktiga aärs- strategi. Brister i hållbarhetsarbetet kan innebära stora aärs- risker, med långtgående konsekvenser för bolagets varumärke och långsiktiga lönsamhet då kunder, medarbetare och andra intressenter förväntar sig att bolag agerar ansvarsfullt samt bidrar till en mer hållbar samhällsutveckling. Bolagen agerar föredömligt genom att: TZXeTgeTafcTeXag`bgf\aT\ageXffXagXe³U_TaWTaaTgZXab` att hållbarhetsrapportera samt att föra en öppen och kon- struktiv dialog med sina viktigaste intressenter TeUXgTfgeTgXZ\f^g`XW[~UTegYeXgTZTaWXi\_^XgU_TaW annat innebär att styrelserna fastställer strategiska mål för bolagets hållbarhetsarbete samt att fT`TeUXgT`XWTaWeTfgTg_\Zg|ZWTUb_TZWXgce\iTgTa|e\aZf livet, ideella organisationer samt andra intressenter för att eektivisera arbetet samt uppnå ännu bättre resultat. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2012 SÅ FÖRVALTAS BOL AGEN MED STATLIGT ÄGANDE Regeringens syn och förväntningar på de statligt ägda bolagen avseende hållbart företagande framgår av statens ägarpolicy, där formuleringarna kring hållbarhet blivit tydligare (se s. 123). De statligt helägda bolagen ska efterleva de internationella riktlinjer som nns kring miljöhänsyn, mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, antikorruption och aärsetik: de tio principerna i FN:s Global Compact, FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter samt riktlinjer för multinatio- nella företag. Särskilt viktigt är detta för bolag i särskilt risk- utsatta branscher, eller med verksamhet i länder som brister i efterlevnaden av internationella riktlinjer. Hållbarhetsfrågorna integreras i bolagsstyrningen genom att beaktas i den nansiella bolagsanalysen, i ägardialogen samt vid rekrytering och utvärdering av styrelseledamöter. Arbetet leds och koordineras av enheten för bolagsanalys och ägarstyrning på . För att bolagens styrelser ska kunna leva upp till ägarens förväntningar kring att arbeta strategiskt med hållbarhets- frågorna måste de självklart förstå ägarens förväntningar samt besitta relevant kompetens om hållbarhet utifrån bolagets verk- samhet, framtida utmaningar och aärsmöjligheter. Finans- departementet har vid ett antal tillfällen bjudit in samtliga styrelseledamöter och VD:ar till en dialog om ägarens förväntningar kring hållbart företagande. I samband med dessa dialoger har era VD:ar och ordföranden i de statligt ägda bolagen presenterat hur de arbetar och tänker kring håll- bart företagande. Arbetet med hållbarhet i den statliga bolagsportföljen ska vara ett ständigt pågående arbete utifrån varje bolags förutsätt- ningar, möjligheter och utmaningar. För att uppnå ett långsik- tigt värdeskapande måste bolagen aktivt positionera sig för att möta nya krav och utmaningar, men också se de möjligheter som öppnar sig inom hållbart företagande. Riktlinjerna för de statligt ägda bolagens hållbarhetsrapportering harmonierar med många av de internationella normerna, och blir sålunda en del av en internationell strävan efter en mer hållbar utveckling. Några viktiga internationella normsändare: tOECD:s riktlinjer för multinationella företag var ett tidigt initiativ (1976) för att vägleda företag som agerar i en internationell miljö att efterleva de internationella ramverken för hållbarhet och ansvarsfullt företagande i alla delar av deras verksamhet. Rikt- linjerna är 44 regeringars gemensamma rekommendationer till multinationella företag. De klargör vilka förväntningar de regeringar som har anslutit sig till dem har på företagen och riktlinjerna är en referenspunkt för företagen och andra intressenter. och andra anslutna länder har åtagit sig att främja riktlinjerna genom att inrätta nationella kontaktpunkter. I är regeringen genom ordförande i den nationella kontakt- punkten. Riktlinjerna omfattar bland annat mänskliga rättigheter, miljö, konkurrens, korruption, skatt och produktansvar. tGlobal Compact är ett globalt FN-initiativ som bygger på tio princi- per inom mänskliga rättigheter, arbetsrätt, miljö och korruption som formulerats utifrån FN:s kärnkonventioner. Företag som anslu- ter sig till Global Compact arbetar för att integrera principerna i sina egna verksamheter. Sedan starten har antalet medlemmar stadigt ökat och uppgår till er än 10 000 från 145 länder, varav merparten är företag. Bland de statligt ägda bolagen är Akademiska Hus, , , , , , , , , TeliaSonera, och VisitSweden anslutna till Global Compact. tFN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter Skydda, respektera, åtgärda har tagits fram för att klargöra sta- ters respektive företags ansvar i förhållande till skyddet och främ- jandet av de mänskliga rättigheterna. Företag kan inte tillskrivas samma ansvar som stater i skyddet och främjandet av de mänsk- liga rättigheterna, men ett företag har ett ansvar för att respektera dessa rättigheter i sitt företagande och att verka för att de inte medverkar till att dessa rättigheter kränks. Företagens verktyg för att kunna ta sitt ansvar är att genomföra en noggrann undersök- ning, en så kallad due diligence. tGlobal Reporting Initiative (GRI) är riktlinjer för rapportering av hållbarhetsarbete, i ett socialt, miljömässigt och ekonomiskt per- spektiv. På så sätt är det ett stöd och verktyg för företag och orga- nisationer att rapportera sitt arbete utifrån till exempel Global Compact och riktlinjer. GRI syftar till att öka möjligheten att följa upp och utvärdera företagens hållbarhetsarbete och att öka jämförbarheten. lanseras en ny, omarbetad version av GRI:s riktlinjer (G4). VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2012 SÅ FÖRVALTAS BOL AGEN MED STATLIGT ÄGANDE Det är respektive bolagsstyrelses ansvar att deniera och fast- ställa relevanta hållbarhetsmål och övergripande strategier för att nå dessa mål. Varje enskilt bolag har sina specika aärsmöj- ligheter och risker kopplade till hållbarhet. Bolagen har själva bäst kunskap om vilka frågor som är mest relevanta och väsent- liga just för sin verksamhet, bland annat utifrån de branscher och länder som de är verksamma i. Det är därför styrelsens ansvar, och inte årsstämmans, att fastställa de strategiska håll- barhetsmålen. Staten som ägare ställer dock vissa kvalitetskrav på de strategiska hållbarhetsmålen, som ska vara: Y~bV[iXeZe\cTaWX eX_XiTagTYeUb_TZXgfTǁ|efiXe^fT`[XgbV[ _~aZf\^g\ZTbV[hg`TaTaWX hccY_]a\aZfUTeTUX[iXe\agXiTeT^iTag\ǀXeUTeT glW_\ZTbV[Xa^_TTgg^b``ha\VXeTfT`g YTfgfg|WTTifgleX_fXa! Syftet med att fastställa hållbarhetsmål är ur ett ägarperspektiv att säkerställa långsiktigt värdeskapande genom att styrelse och företagsledning arbetar mot långsiktiga, utmanande och upp- följningsbara mål. Styrelserna måste försäkra sig om att de får rätt beslutsunderlag för att arbeta strategiskt med frågor kopp- lade till hållbart företagande samt att på ett strukturerat sätt kunna mäta, följa upp och utvärdera bolagets hållbarhetsrisker och aärsmöjligheter. Fastställande av mål för hållbarhetsarbetet och uppföljning av dessa mål är viktiga instrument i den löpande ägardialogen samt i ägarens egen analys av bolagen. SAMVERKAN I STATLIGA BOLAGSPORTFÖLJEN Staten i egenskap av bolagsägare initierar och uppmuntrar kon- takter och nätverksbyggande mellan bolagen med statligt ägande med fokus på hållbart företagande. För att strukturera och utveckla samarbetet har staten etablerat företagande, där bolagen med statligt ägande kan dela med sig av sina erfarenheter och diskutera viktiga frågor. Syftet är att öka kunskapen samt stärka och eektivisera arbetet mot ett hållbart företagande. Nätverket har träats fyra gånger med olika teman: antikorruption, mångfald, GRI:s nya ramverk för rappor- tering samt kartläggning och genomlysning av de internatio- nella riktlinjerna i ägarpolicyn. Nätverket drivs och koordineras av bolagsförvaltningsorganisationen inom Finansdepartemen- tet, utifrån bolagens behov och önskemål. BOLAGENS TRANSPARENS OCH INTRESSENTDIALOG Statens aktier i de 54 bolagen ägs ytterst av svenska folket och det är därför en självklarhet att bolagen öppet, såväl internt som externt, ska kommunicera sitt arbete kring hållbart företagande. En öppen och tydlig kommunikation kring hållbarhetsarbetet bidrar till att skapa förtroende för bolagen. Transparens tydlig- gör risker och möjligheter, ger intressenterna insyn i det pågå- ende arbetet gör det möjligt att följa stegvisa förbättringar och bättre förstå vilka utmaningar bolagen möter. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2012 Intervju med , styrelsens ordförande MÅLET ÄR ATT BLI BÄST I KLASSEN SJ har på många sätt ett naturligt försteg när det gäller hållbarhet. Verksamheten är i sig miljövänlig. av kunderna väljer SJ av just denna anled- ning och alla resor är märkta med Bra Miljöval, tågen är energieffektiva och drivs med vatten- och vindkraft. Men SJ:s ordförande, , med ett förflutet på SAS och , menar att Hållbart företagande ställer större krav: SJ måste vara en god samhällsmedborgare. Vi ska ha en hög ambitionsnivå, vara innovativa och driva på arbetet för att för- bruka mindre resurser och värna miljön. Vi ska hitta bra lös- ningar för våra kunder och värderingar som genomsyrar bolaget och attraherar unga människor. har länge haft ett stort engagemang för hållbar- hetsfrågor. Han nämner Brundtlandrapporten och lyfter fram de stora fördelarna i att ha en struktur att arbeta efter: Om inte strukturen finns så fungerar det inte. Hållbarhets- frågorna måste in i målen, i verksamhetsplaneringen och i rap- porteringen. Nyckelbegreppen är People, Planet, Profit, i den Man måste ha ett system som håller ihop; från vision och mission, till mål och mått, planer och processer. framhåller att det nu finns mycket goda förutsätt- ningar att arbeta med dessa frågor på SJ. Det är ett styrelse- och ledningsansvar. Vi har en ny vd, , som driver de här frågorna. Och vi har precis rekryterat en hållbarhetschef som kommer att sitta i koncernled- ningen. ska vi jobba igenom vår vision och mission och vilka områden vi ska fokusera på. Långsiktig hållbarhet är en förutsätt- ning för att nå avkastningskraven. Och ambitionerna är höga: Vi ska bli ett föredöme bland de statligt ägda bolagen, och det kommer att gå fort. Målet är att bli bäst i klassen. SJ är ett av de säkraste och mest miljövänliga sätten att resa. Vårt bästa bidrag till hållbarhet är att förbättra punktligheten, så att fler väljer tåget. Det är det absolut viktigaste. Han har också en hälsning till ägaren: Jag är jätteglad över att ägaren nu ska bli bättre på att följa upp hållbarhetsarbetet! Det är ett modernt sätt att jobba på och det skapar förutsättningar för de statligt ägda bolagen att flytta fram sina positioner och verkligen agera föredömligt och därmed bli mer lönsamma. SÅ FÖRVALTAS BOL AGEN MED STATLIGT ÄGANDE Även om bolagen själva har stor kunskap om sina viktiga håll- barhetsfrågor så är dialogen med bolagets intressenter avgörande för ett långsiktigt framgångsrikt hållbarhetsarbete. Genom att bolagen identierar sina viktigaste intressenter och hållbarhets- frågor skapas prioriteringar för förändring. I regeringens riktlinjer för extern rapportering åläggs bolagen att med årsredovisningen publicera en oberoende bestyrkt och kvalitetssäkrad hållbarhetsredovisning enligt Glo- UT_EXcbeg\aZ:E<i\_^Xg|eWXa`XfgXgTU_XeTWX internationella standarden för hållbarhetsredovisningar. Genom att använda GRI som utgångspunkt ges möjlighet till jämförelser och mellan företag inom branscher och sektorer, både nationellt och internationellt. :E<f\ggalTeT`iXe^Ye[~UTe[XgfeTccbegXe\aZ³:E<:Ĳ! ska minska sina koldioxidutsläpp till i absoluta utsläpp till 2020 (2010 var utsläppen ). tillväxttakt inom förnybar energi ska vara högre än den genomsnittliga tillväxttakten för de marknader bolaget verkar på i norra . Kvantitativa mål på energieffektivisering såväl internt som externt ska sättas. Detta sker så snart EU-direktiven för energieffektivisering har omvand- lats till konkreta, nationella mål. VIKTIGASTE INTRESSENTER FINNS INOM FYRA SEKTORER En viktig del av hållbarhetsarbetet är att ha en aktiv dialog med bolagets intressenter. En intressentanalys identierar intressenterna och vilka förvänt- ningar dessa har på bolaget samt ger information om viktiga förtroendefrågor och stöd i att skapa en agenda för förändring. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2012 Intervju med , VD och koncernchef HÅLLBARHET ÄR EN INTEGRERAD Swedavia är världsledande i utvecklingen av miljösmarta flygplatser. är alla tio flygplatser inom det nationella basutbudet klimatcertifierade enligt den högsta nivån av ACA, Airport Carbon Accreditation. Swedavia jobbar hårt för att minimera miljöpåverkan och integrerar hållbarhets- frågor i verksamhetsplanering och verksamhetsutveckling. , Swedavias VD, lyfter fram vikten av att strukturera arbetet: Hållbarhetsplanen är integrerad i vår affärsplan, och i den strategiska planen. Vi har mål för ekonomin, men också för miljö och socialt ansvar. Alla områden har haft en bra utveckling . Det är viktigt att varje företag hittar sin egen definition av hållbarhet. Det finns inte en modell som fungerar för alla. För oss är hållbarhet en självklar del i affären. Alla mål är beslutade i styrelsen och rapporteras i samband med kvartalsboksluten. Hon påminner om att är väldigt beroende av ett håll- Vi behöver snabba och effektiva transporter, både inom och ut i världen. Vi vill verka för en förståelse för flygets betydelse och hur Swedavia ska bidra till hållbara flygresor. framhåller vikten av att engagera med- arbetarna i arbetet. Det är verksamheten som måste äga frågorna och alla med- arbetare behöver förstå vad det innebär och hur de kan bidra. Medarbetarna är delaktiga i affärsplanarbetet och vi bryter ner målen på varje enskild enhet. Det får inte bli för teoretiskt, det är först när det blir handfast och begripligt som vi får en verklig förändring. Vilket är det viktigaste utmaningen framöver? Att uppnå vårt miljömål : Nollutsläpp av fossil koldioxid. Vi har redan gjort en hel del, har vi sänkt utsläppen med . Men det är ett tufft mål som kommer att kräva en hel del investeringar i exem- pelvis energieffektivisering, nya fordon och ny teknik. SÅ FÖRVALTAS BOL AGEN MED STATLIGT ÄGANDE bjöd bolagsförvaltningen in samtliga styrelseledamöter och VD i de statligt ägda bolagen till en dialog om ägarens förväntningar kring hållbart företagande. Syftet var att skapa en dialog och ett erfarenhetsutbyte kring hållbarhetsfrågorna och att ge bolagen möjlighet att dela med sig av sina tankar och arbetssätt. Medverkade gjorde bland andra stats- sekreterare och , ansvarig för Hållbart företagande inom enheten för bolagsanalys och ägarstyrning i . SJ:s styrelse- ordförande var en av dem som berättade om arbetet med hållbarhetsfrågor i bolagen. OLIKA TILLÄMPNINGSNIVÅER FÖR GRI-RAPPORTERING C+ = Med bestyrkanderapport B+ = Med bestyrkanderapport A+ = Med bestyrkanderapport Redovisa kriterierna 1.1, 2.12.10, 3.13.8, 3.103.12, 4.14.4, Beskrivningar av angreppssätt för Krävs för varje indikatorkategori Krävs för varje indikatorkategori Redovisa minst 10 indikatorer, Redovisa minst 20 indikatorer, Med hänsyn till varje indikators varav minst en från varje kategori; varav minst en från varje kategori; betydelse, redovisa samtliga samhälle, ekonomi, och miljö samhälle, ekonomi, och miljö kärnindikatorer eller förklara varför GRI:s riktlinjer för hållbarhetsredovisning möjliggör tre olika redovisningsnivåer (GRI Application Levels) nämligen C, B, A beroende på redovisningens innehåll och omfattning. Nivå C är den lägsta nivån och lämpar sig för de företag som inte har gjort någon hållbarhetsredovisning. När redovisningen har genomgått extern granskning får företaget lägga till ett + till den redovisningsnivå som egendeklareras, exempelvis B+. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2012 SÅ FÖRVALTAS BOL AGEN MED STATLIGT ÄGANDE REDOVISNING AV HÅLLBARHETSRAPPORTERING 20121) ESS (European Spallation Source) 1) Dom Shvetsii och Ersättningsmark ingår ej i sammanställningen. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2012 SÅ FÖRVALTAS BOL AGEN MED STATLIGT ÄGANDE ERSÄTTNINGAR OCH ANDRA ANSTÄLLNINGSVILLKOR Hållbara lönenivåer och anställningsvillkor Ersättningar till ledande befattningshavare i närings- livet är en viktig förtroendefråga. Bolagen med statligt ägande bör därför ge sina chefer lön och pensioner som är väl avvägda. har kravet på sunda ersättningssystem blivit en av de vikti- gaste bolagsstyrningsfrågorna både i och internationellt. Ersättningar kritiseras ibland för att inte vara transparenta, beslutade på fel sätt, vara för höga samt skapa en känsla av orätt- visa inom bolagen och i samhället. En central del i bolagsstyrningen av bolagen med statligt ägande är att ersättningarna till ledande befattningshavare är rimliga och väl avvägda. Omvärldens förväntningar är höga på hur bolagen med statligt ägande och dess företrädare ska upp- träda. För staten är det viktigt att vara en tydlig, professionell och ansvarsfull ägare. beslutade regeringen om de nu gällande rikt- linjerna för anställningsvillkor för ledande befattningshavare i företag med statligt ägande (läs riktlinjerna i sin helhet på s. 129). Möjligheten att ge rörlig lön till ledande befattningshavare togs bort i dessa riktlinjer. I företag där staten direkt eller indirekt är en av era delägare bör regeringen i dialog med övriga ägare verka för att regeringens riktlinjer tillämpas så långt som möj- ligt. Styrelserna i bolag med statligt ägande är ansvariga för att regeringens riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befatt- ningshavare tillämpas. Enligt ersättningsprinciperna i riktlinjerna ska totalersätt- ningen till ledande befattningshavare vara rimlig och väl avvägd. Den ska även vara konkurrenskraftig, takbestämd och ändamålsenlig, samt bidra till en god etik och företagskultur. Ersättningen ska inte vara löneledande i förhållande till andra POSITIV UTVECKLING AV EFTERLEVNAD uppföljning av Riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare framgår att: Inget företag har rörlig lön till varken VD eller övriga ledande befattningshavare Andelen övriga ledande befattningshavare med förmånsbe- stämd pension minskar Antalet personer med pensionsålder under blir färre Antalet personer med uppsägningstid (från företagets sida) blir färre jämförbara företag utan ska präglas av måttfullhet. Riktlinjerna anger även att detta ska vara vägledande också för den totala ersättningen till övriga anställda. sker en kontinuerlig uppföljning av ersättningsnivåerna i bolagen med statligt ägande. har uppdragit åt ett konsultbolag att undersöka hur regeringens riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befatt- ningshavare har efterföljts. Undersökningen har baserats på information från företagen gällande anställningsvillkor och ersättningar till ledande befattningshavare och de har under- sökt hur bolagen med statligt ägande följer riktlinjerna. Vidare har de jämfört ersättningsnivåer i bolagen med statligt ägande med marknadsdata från privata företag, vilket ger relevanta ]|`YeX_fXe!9eiTe]XUb_TZ`XWfgTg_\Zg|ZTaWX[TeYX`³g\b jämförelsebolag identierats, sammanlagt ingår drygt 300 jäm- förelsebolag i undersökningen. Utgångspunkten för undersökningen har varit huruvida total- ersättningen till VD och övriga ledande befattningshavare varit konkurrenskraftig men ej löneledande, som det uttrycks i regeringens riktlinjer. Med totalersättning avses alla fasta och rörliga ersättningar och förmåner till den anställde inklusive pension. De delägda börsnoterade företagen TeliaSonera och har valt att inte ingå i undersökningenį. ANDELEN LEDANDE BEFATTNINGSHAVARE SOM HAR FÖRMÅNSBESTÄMD PENSION MINSKAR Andelen ledande befattningshavare som har förmånsbestämd pension minskar. 2012 hade en fjärdedel av alla VD:ar och cirka en tredjedel av övriga ledande befattningshavare i bolag med statligt ägande förmånsbestämd pension. För ledande befatt- ningshavare är detta i huvudsak baserat på tillämpliga kollektiv- avtal och är därmed inte i strid med riktlinjerna. I andra fall är det gamla avtal som ännu inte omförhandlats. 1)Andra bolag som inte ingår i undersökningen är det delägda ryska företaget och Ersättningsmark. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2012 SÅ FÖRVALTAS BOL AGEN MED STATLIGT ÄGANDE ERSÄTTNINGAR OCH ANDRA ANSTÄLLNINGSVILLKOR har även pension som andel av totalersättningen minskat något bland bolagen med statligt ägande. utgjorde pensionsförmåner av totalersätt- ningen i genomsnitt för bolagen med statligt ägande, vilket är i linje med den privata marknaden. Enligt regeringens riktlinjer ska, vid uppsägning från bolagets sida, uppsägningstiden inte överstiga och avgångs- vederlag ska inte utgå längre än . Med undantag för gi~cXefbaXeTifT``Ta_TZgĲĮİcXefbaXe\fT``Tafg|a\aZXa har samtliga ledande befattningshavare 24 månader eller kortare sammanlagd uppsägningstid och avgångsvederlag. Enligt regeringens riktlinjer ska pensionsåldern i bolagen med statligt ägande inte understiga och bör lägst vara . Två VD:ar och fem andra ledande befattningshavare har en pen- sionsålder som är lägre än . HaWXecXe\bWXaİĮĮķ³İĮįİ[TegbgT_Xef|gga\aZXag\I7-Te\ bolag med statligt ägande ökat , vilket är lägre än marknadens ökning på . Utvecklingen för totalersättning till VD:ar i bolagen med stat- ligt ägande har legat under marknadsgenomsnittet. Nivåmässigt ligger lönen för huvuddelen av samtliga VD:ar i närheten av marknadens median, och inom kvartilerna. Två av bolagen har en totalersättning till VD som ligger över markna- dens övre kvartil. Sju VD:ar har en totalersättning över 5 miljo- ner kronor, vilket i relation till marknadsgenomsnittet dock inte är högre än den övre kvartilen. Se gur nedan. TOTAL ERSÄTTNING TILL VD TOTAL ERSÄTTNING TILL ÖVRIGA LEDANDE BEFATTNINGSHAVARE övre kvartilen för statligt ägda bolag i en viss storlek övre kvartilen för jämförelsebolage median för statligt ägda bolag i en viss storlek undre kvartilen för statligt ägda bolag i en viss storlek undre kvartilen för jämförelsebolagen Marknad: För varje statligt bolag har 510 jämförelseföretag denierats (totalt drygt 300 bolag) vilket utgör Marknaden Storlek: För de statligt ägda bolagen och jämförelseföretagen har en storleksbedömning mellan 01 gjorts. Alla bolag har viktats och storleksindelats efter anställda (), omsättning (), balansomslutning () och en kvalitativ faktor () Total ersättning avser alla fasta och rörliga ersättningar och förmåner till den anställde inklusive pension. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2012 SÅ FÖRVALTAS BOL AGEN MED STATLIGT ÄGANDE Vid stämman 2013 ck nya ekonomiska mål. Målen ska bidra till att skapa ett fullt kommersiellt och lönsamt bolag i en starkt konkurrensutsatt marknad, till gagn för alla i samhället.