prop · H10328 · 2013-10-24 00:00:00 — Regeringens proposition 2013/14:28 Ändrad deklarationstidpunkt för mervärdesskatt Prop. Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att tidpunkten för att lämna mervärdesskattedeklaration som avser ett beskattningsår samordnas med deklarationstidpunkten för inkomstskatt. Syftet med förslaget är att underlätta skatteredovisningen för företagen. Möjligheten att redovisa mervärdesskatten senare begränsas dock för företag som bedriver handel med andra EU-länder. Ändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244)....................................................................................... Ärendet och dess beredning ............................................................ Nya bestämmelser om deklarationstidpunkt för Offentligfinansiella och andra effekter ........................................... Bilaga 1 Sammanfattning av promemorian Ändrad deklarationstidpunkt för mervärdesskatt............................... Bilaga 3 Förteckning över remissinstanser ......................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244). 2013/14:28 2 Förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) Härigenom föreskrivs i fråga om skatteförfarandelagen (2011:1244) dels att 3 kap. 5 §, 26 kap. 33 §, 36 kap. 1 och 5 §§, 61 kap. 4 §, 62 kap. 8 § och 63 kap. 3 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas sex nya paragrafer, 26 kap. 33 a–33 e §§ och 36 kap. 6 §, av följande lydelse. Om en juridisk persons beskattningsår har en annan slutdag än , , eller gäller andra och tredje styckena. I stället för det egentliga beskattningsåret avses med beskattningsår den av följande perioder som går ut närmast efter det egentliga beskattningsåret: ––, eller Detta gäller vid tillämpning av ningsår ska lämnas), –28 kap. 3 § andra stycket (när en preliminär inkomstdeklaration ska lämnas), –32 kap. 2 § (när en inkomstdeklaration ska lämnas), –49 kap. 10, 12 och 15 §§ (normalt tillgängligt kontrollmaterial), –55 kap. 2 § första stycket (debitering av preliminär skatt), –56 kap. 10 § (besked om slutlig skatt), –62 kap. 4 § första stycket och 5 § (betalning av preliminär skatt), –65 kap. 5, 6, 9, 17 och 18 §§ (beräkning av ränta), –66 kap. 13 och 26 §§ (omprövning av beslut om debitering av preliminär skatt), samt –67 kap. 15 § (överklagande av beslut om debitering av preliminär skatt). Den som har en redovisnings- Den som har en redovisnings- period som är längre än en period som är längre än en kalendermånad ska, om inte annat skatten i en skattedeklaration som följer av 33 a eller 33 b §, ska ha kommit in till redovisa skatten i en skatte- senast den 26 i deklaration som ska ha kommit in den 26 i Prop. andra månaden efter redovisnings- december då deklarationen i stället periodens utgång, med ska ha kommit in senast den 27. för december då deklarationen i stället ska ha kommit Första stycket gäller inte den som enligt 11, 12 eller 13 § har kalenderkvartal som redovisningsperiod för mervärdesskatt. Första stycket gäller inte heller sådan period som avses i 29 § andra stycket. Fysiska personer och dödsbon som har beskattningsår som redovisningsperiod och ska lämna inkomstdeklaration, ska lämna mervärdesskattedeklaration året efter utgången av beskattningsåret. Första stycket gäller inte den som har genomfört 1.omsättningar, förvärv eller överföringar av varor som transporteras mellan EU-länder, eller 2.omsättningar eller förvärv av tjänster som förvärvaren är skattskyldig för i eller ett annat EU-land i enlighet med tillämpningen av artikel 196 i rådets direktiv /112/EG av om ett gemensamt system för mervärdesskatt. Juridiska personer, med undantag för dödsbon och handelsbolag, som har beskattningsår som redovisningsperiod och ska lämna inkomstdeklaration, ska lämna mervärdesskattedeklaration enligt följande uppställning: Om beskattningsåret går ut den ska deklarationen ha kommit in senast den Den som lämnar mervärdesskattedeklarationen elektroniskt får lämna den efter den månad som följer av första stycket. ska deklarationen i så fall ha kommit in senast den 17, den 12. Första och andra styckena gäller inte den som genomfört sådana omsättningar, förvärv eller överföringar som avses i 33 a § andra stycket. som anges i 33 § i stället för vid den tidpunkt som anges i 33 a eller 33 b §, om begär det, eller 2. det finns särskilda skäl. Ett beslut enligt första stycket ska gälla minst två på varandra följande redovisningsperioder, om inte särskilda skäl talar emot det. mervärdesskatt för den som har period ändras från eller till vad som gäller enligt 33 a eller 33 b §, tidpunkten gälla från ingången av 1.den deklarationsskyldige underrättade om ändringen, eller 2.Skatteverket beslutade om ändringen. får dock besluta att den nya deklarationstidpunkten ska gälla från en senare tidpunkt. Den som saknar möjlighet att lämna mervärdesskattedeklaration i rätt tid på grund av ett beslut enligt 33 c § ska lämna deklarationen senast den 12 efter beslutet, eller augusti senast den 17. Anstånd kan beviljas efter ansökan från den som ska lämna deklaration eller särskilda uppgifter. Anstånd enligt 3 eller 6 § kan beviljas efter ansökan från den dock beviljas efter ansökan från som i näringsverksamhet lämnar Om det finns särskilda skäl, ska Om det finns särskilda skäl, ska att lämna skattedeklaration. att lämna skattedeklaration om inte annat följer av andra eller tredje För den som ska lämna 26 kap. 33 a § får anstånd längre än till och med beviljas bara om det finns För den som ska lämna 26 kap. 33 b § får anstånd beviljas bara om det finns synnerliga skäl. Om förhållandena har ändrats så att det inte längre finns förutsättningar för anståndet, ska anståndet återkallas. beviljas för fysiska personer och 26 kap. 33 a § som anlitar deklarationshjälp, om hjälpen lämnas i en närings- Om den som ska Anstånd enligt första stycket får beviljas längst till och med . Om överskjutande ingående mervärdesskatt eller överskjutande punktskatt redovisas efter redovisningsperioden, ska den registreras den 12, den 17, i . Överskjutande skatt som redovisas senare ska registreras den dag då redovisningen senast ska lämnas. Om överskjutande ingående mervärdesskatt eller överskjutande punktskatt redovisas efter redovisningsperiodens utgång men före den månad då redovisningen senast ska lämnas, ska den registreras den 12, den 17, i den månad då skatten redovisas. Överskjutande skatt som redovisas senare ska registreras den dag då redovisningen senast ska lämnas. Slutlig skatt beräknad enligt 56 kap. 9 § ska betalas senast den förfallodag som infaller närmast efter det att har gått från den dag då beslut om slutlig skatt fattades. Följande skatter och avgifter ska vara betalda senast den förfallodag som infaller närmast efter det att har gått från den dag beslut fattades: 1.annan skatt än F-skatt och särskild A-skatt samt avgifter som har bestämts genom ett omprövningsbeslut eller efter ett beslut av domstol, 2.förseningsavgift och skattetillägg som har bestämts genom ett omprövningsbeslut eller efter ett beslut av domstol samt kontrollavgift, 3.särskild inkomstskatt som har beslutats enligt 54 kap. 2 §, samt 4.skatt och avgift som ska betalas enligt ett beslut om ansvar enligt 59 kap. Slutlig skatt enligt andra stycket 1 samt förseningsavgift och skattetillägg enligt andra stycket 2 behöver dock inte betalas före den förfallodag som anges i första stycket. stycket 1 samt skattetillägg enligt andra stycket 2 som har beslutats med anledning av beslut om mervärdesskatt behöver inte betalas före den förfallodag som anges i 3 §. Om beviljar anstånd med att lämna skattedeklaration enligt 36 kap. 5 §, får verket också bevilja motsvarande anstånd med betalning av den skatt och de avgifter som ska redovisas i deklarationen. Om beviljar anstånd med att lämna mervärdesskattedeklaration enligt 36 kap. 6 §, ska verket bevilja motsvarande anstånd med betalning av den skatt som ska redovisas i deklarationen. Denna lag träder i kraft . Lagen ska när det gäller mervärdesskattedeklarationer tillämpas första gången på redovisningsperioder som börjar . Bestämmelserna om anstånd i 36 kap. 5 § andra och tredje styckena och 6 § samt 63 kap. 3 § andra stycket ska tillämpas första gången på redovisningsperioder som börjar . 2013/14:28 3 Ärendet och dess beredning Möjligheten att redovisa mervärdesskatt i samma deklaration som inkomstskatten togs bort när skatteförfarandelagen (2011:1244), förkortad SFL, infördes. Flera remissinstanser ansåg att det borde vara möjligt för den som redovisar mervärdesskatt för ett beskattningsår att göra det i samband med inkomstdeklarationen. Bedömningen gjordes dock att det med hänsyn till motsvarande bestämmelser i artikel 252 och 253 i rådets direktiv /112/EG av om ett gemensamt system för mervärdesskatt1 (i fortsättningen mervärdesskattedirektivet eller direktivet) inte torde vara möjligt att låta tidpunkten för redovisning av mervärdesskatt för beskattningsår sammanfalla med tidpunkten för att lämna inkomstdeklaration (prop. 2010/11:165 s. 368 f). I sitt betänkande 2011/12:SkU3 yttrade skatteutskottet att det måste uppfattas som en betydande olägenhet att behöva lämna två deklarationer efter varje beskattningsår. anförde vidare att det är viktigt att alla ansträngningar görs för att lösa detta problem och att utskottet utgår från att regeringen kommer att undersöka möjligheterna att få ett undantag från direktivets bestämmelser. Y-Ekonomi, () samt () och FAR har , respektive föreslagit en senare deklarationstidpunkt för de som redovisar mervärdesskatt för beskattningsår (dnr Fi2011/877, Fi2011/1332 och Fi2011/2208). har i ett brev frågat kommissionen (kommissionen) om det är möjligt enligt artikel 272.1 b i mervärdesskattedirektivet att senarelägga deklarationstidpunkten för beskattningsbara personer som inte genomför vissa transaktioner med andra EU-länder (dnr Fi2012/4472). Kommissionen har i sitt svar till angett att artikel 272 i mervärdesskattedirektivet är tillämplig på en sådan åtgärd och att något undantag enligt artikel 395 inte behövs. En promemoria har tagits fram inom med ett förslag om ändring av skatteförfarandelagen som innebär att tidpunkten för att lämna mervärdesskattedeklaration för redovisningsperioden beskattningsår samordnas med tidpunkten för att lämna inkomstdeklaration. Promemorians lagförslag finns i bilaga 1. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. Remissvaren finns tillgängliga i (Fi2013:3130). I Budgetpropositionen anges att ett undantag från direktivets bestämmelse om senaste deklarationstidpunkt kan göras enligt artikel 272 i mervärdesskattedirektivet. Regeringen bedömer i budgetpropositionen att tidpunkten för att lämna mervärdesskattedeklaration för helt beskattningsår bör samordnas med tidpunkten för att lämna inkomstdeklaration. Vidare anges att regeringen avser att lämna ett förslag till och att ett 1 EUT L 347, 11.12.2006, s. 1 (Celex 32006L0112). Direktivet är senast ändrat genom direktiv /42/EU (EUT L 201, 26.7.2013, s. 1–3, Celex 32013L0042) och 2013/43/EU (EUT L 26.7.2013, s. 4–6, Celex 32013L0043). sådant förslag bör träda ikraft (prop. 2013/14:1, Prop. 2013/14:28 volym 1, s. 483 f.). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Regeringen har delvis följt Lagrådets synpunkter. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 5 samt i författningskommentaren till 26 kap. 33 d § SFL. Språkliga och redaktionella ändringar har gjorts i förhållande till lagrådsremissens förslag. Om beskattningsunderlaget för mervärdesskatt, exklusive unionsinterna förvärv och import, beräknas sammanlagt uppgå till högst ska redovisningsperioden vara ett beskattningsår, se 26 kap. 11 § SFL. Av 26 kap. 33 § SFL följer att mervärdesskattedeklarationen i så fall ska ha kommit in till senast den 26 i andra månaden efter redovisningsperiodens utgång, senast den 27. Enligt 32 kap. 1 § SFL ska fysiska personer och dödsbon lämna inkomstdeklaration året efter utgången av beskattningsåret. Andra juridiska personer än dödsbon ska lämna inkomstdeklaration om beskattningsåret går ut , om beskattningsåret går ut , om beskattningsåret går ut om beskattningsåret går ut (32 kap. 2 § första stycket SFL). Om den juridiska personens beskattningsår går ut vid andra datum ska inkomstdeklarationen lämnas senast den dag som gäller för det av nämnda beskattningsår som går ut närmast efter det beskattningsår som den juridiska personen har (3 kap. 5 § SFL). Andra juridiska personer än dödsbon som lämnar inkomstdeklaration elektroniskt får dock lämna deklaration en månad senare än de angivna datumen (32 kap. 2 § andra stycket SFL). Enligt artikel 252 i mervärdesskattedirektivet ska mervärdesskatte- deklarationen lämnas inom en av medlemsstaterna fastställd tidsperiod. Denna får inte vara efter utgången av varje För små och medelstora företag med enbart inhemska beskattningsbara transaktioner får tidsperioden enligt artikel 253 inte vara från utgången av beskattningsåret. Det finns emellertid en möjlighet att undanta vissa beskattningsbara från denna skyldighet, enligt artikel 272 i direktivet. 2013/14:28 artikel 272.1 b följer att det omfattar beskattningsbara personer som inte utför någon av de gränsöverskridande transaktioner inom EU som avses i artiklarna 20, 21, 22, 33, 36, 138 och 141. Regeringens förslag: Tidpunkten för att lämna mervärdesskatte- deklaration som avser redovisningsperioden beskattningsår samordnas med tidpunkten för att lämna inkomstdeklaration. inte den som utför vissa gränsöverskridande transaktioner inom EU. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Bestämmelsen om deklarationstidpunkten som fanns i 26 kap. 33 a § i promemorian har dock delats upp i två paragrafer. Med anledning av det görs också ett tillägg i 3 kap. 5 § SFL. Ett tillägg har också gjorts i 62 kap. 8 § SFL om förfallodag för mervärdesskatt vid omprövnings- Det är inte heller en förutsättning att inkomstdeklarationen lämnats elektroniskt för att en juridisk person ska få lämna mervärdes- skattedeklarationen en månad . Dessutom har vissa redaktionella Remissinstanserna: , Konstnärliga och Litterära () och Näringslivets Skatte- delegation (NSD), till vilket yttrande och Fastighets- ägarna ansluter sig, tillstyrker förslaget. Skogsägarna och Y-ekonomi välkomnar förslaget. () och () är positiva till förslaget, () tillstyrker förslaget med undantag för begränsningen som avser företag med unionsinterna tillhandahållanden och förvärv av tjänster. myndigheten har inget att erinra mot förslaget att införa en möjlighet att senarelägga deklarationstidpunkten för mervärdesskatt för vissa Myndigheten anser dock att möjligheten inte bör gälla för tillstyrker förslaget vad gäller enskilda avstyrker dock förslaget vad gäller juridiska Som skäl för att förslaget inte bör omfatta aktiebolag eller andra juridiska personer framför och bl.a. att bolag ofta används i skatteundandragande syften, att skenföretag kan verka oupptäckta längre vid en senareläggning av deklarations- tidpunkten samt att utredningsmöjligheterna försämras. att det saknas underlag för att bedöma de administrativa kostnaderna och har inget att invända mot förslaget. NSD och Företagarna anser att regeringen ska verka för att även företag med EU-handel ska kunna tillämpa en samordnad skatte- SRF menar att det är möjligt enligt artikel 272.1 b att låta företag som tillhandhåller och förvärvar tjänster inom EU att omfattas av den senare deklarationstidpunkten. SRF menar vidare att de transaktioner som avser tjänster inte torde ha någon avgörande betydelse för informationsutbytet. BFN anser att det bör vara möjligt att enbart redovisa de gränsöverskridande transaktioner som behöver för informationsutbytet . Övriga uppgifter skulle sedan kunna lämnas . BFN anser att ett alternativ är att gränsöverskridande transaktioner som avser mindre belopp inte bör medföra en tidigare deklarationstidpunkt. anser att representanter för enkla bolag och partrederier bör omfattas av förslaget eftersom delägarna ska lämna inkomstdeklarationer. Om förslaget genomförs bör det omfatta även handelsbolag eftersom verksamheten redovisas i respektive delägares deklaration. Det finns därför ett behov att samordna arbetet med deklarationerna. Kammarrätten i anser att det bör övervägas om inte andra stycket av 26 kap. 33 a § SFL bör innehålla en hänvisning till de artiklar i mervärdesskattedirektivet som finns uppräknade i artikel 272.1 b. Kammarrätten i framför att det bör förklaras varför den föreslagna 63 kap. 3 § SFL innebär att ska bevilja anstånd med betalning av skatten vid byråanstånd när får bevilja betalningsanstånd när den skattskyldige själv begär det. BFN anser att möjligheterna att beviljas anstånd med mervärdesskattedeklarationen ska vara direkt kopplade till om anstånd har beviljats för inkomstdeklarationen. framför synpunkter om förtydliganden vad gäller handelsbolag och kommanditbolag. anser att ordet till i 36 kap. 5 § andra stycket SFL bör ändras till till och med. har vidare förslagit ett tillägg i 62 kap. 8 § SFL för att omprövningsbeslut avseende mervärdesskatt inte ska förfalla till betalning innan mervärdesskattedeklarationen senast ska lämnas. Skälen för regeringens förslag: I skrivelser till framför SRF och FAR att de företagare som redovisar mervärdesskatt för beskattningsår måste få fram underlag för mervärdesskattedeklarationen. Inkomstdeklarationen finns sedan tillgänglig tidigast en månad . Det gör att det inte går att samordna arbetet med bokslut, inkomstdeklaration och mervärdesskattedeklaration, vilket leder till ett omfattande merarbete och en merkostnad för de berörda småföretagarna. LRF framför i skrivelse till att hantering av bokslutet, inkomstdeklarationen och mervärdesskattedeklarationen ger möjlighet till ett rationellt arbetssätt. Även Y-Ekonomi anser att mervärdesskattedeklarationen bör kunna lämnas in som inkomstdeklarationen. De små enskilda näringsidkare inom jord- och skogsbruk som är kunder hos Y-Ekonomi har tidigare kunnat träffa sin redovisningskonsult en gång för att fylla i näringsbilagan och mervärdesskattedeklarationen tillsammans med inkomstdeklarationen. Flera remissinstanser framför synpunkter liknande dem i de nämnda skrivelserna. BFN anser att det skulle innebära en ökad administrativ börda att behöva lämna mervärdesskattedeklarationen tidigare än inkomstdeklarationen. NSD framför att det finns praktiska problem med att ta fram underlaget till mervärdesskatteredovisningen så snart som . Även Företagarna och NNR menar att en sådan deklarationstidpunkt medför negativa konsekvenser. En senareläggning av deklarationstidpunkten för mervärdesskatt, så att den samordnas med deklarationstidpunkten för inkomstskatt, innebär försämrade kontrollmöjligheter för . För den som har brutet räkenskapsår och deklarerar elektroniskt kan deklarationstidpunkten vara så mycket som efter redovisningsperiodens utgång. innebär att det kan gå mycket , , mellan det att skattskyldighet uppstår för en viss transaktion och det att mervärdesskatten ska redovisas till . pekar på att myndigheternas möjligheter att angripa brottslighet försämras om företag får möjlighet att dröja med att upprätta bokföring och redovisa mervärdesskatt. om ett visst företag verkligen ska vara registrerat för mervärdesskatt Det ska i sammanhanget noteras att är skyldigt att tillhandahålla uppgifter vid informationsutbyte med andra medlemsstater för att förhindra skatteundandragande inom EU. senarelagd tidpunkt för redovisning och betalning av mervärdesskatt kan också antas ge en ökad risk för uppbördsförluster. En samordnad tidpunkt för mervärdesskattedeklaration och inkomst- deklaration skulle dock underlätta för de företag som redovisar mervärdesskatt en gång . har vidare framfört att det måste uppfattas som en betydande olägenhet att behöva lämna två deklarationer efter varje beskattningsår. senarelagd deklarationstidpunkt gör det möjligt för företagen att samordna arbetet med att lämna mervärdesskattedeklaration med arbetet med att lämna inkomstdeklaration. En sådan åtgärd underlättar därför Även med beaktande av de nackdelar en senarelagd deklarationstidpunkt innebär får det mot denna bakgrund anses motiverat att samordna tidpunkterna för att lämna mervärdeskatte- Åtgärden begränsas i fråga om unionsinterna varuleveranser, varuförvärv och varuöverföringar samt unionsinterna tillhandahållanden och förvärv av tjänster. Därigenom behålls möjligheten till informations- utbyte vid gränsöverskridande transaktioner. även vara i överensstämmelse med mervärdesskattedirektivet eftersom den endast omfattar de beskattningsbara personer som enligt artikel bestämmelser om bl.a. deklarationstidpunkt. Artikel 272.1 b får anses ge utrymme för att avvika från direktivets bestämmelser om deklarations- tidpunkt i artiklarna 252 och 253 utan något särskilt beslut om undantag från direktivets bestämmelser. En senareläggning av deklarations- tidpunkten till mervärdesskatt för ett beskattningsår är således möjlig enligt artikel 272.1 b. Beskattningsbara personer som genomför t.ex. unionsinterna varuleveranser kan dock inte befrias från direktivets bestämmelser om tidpunkt för att lämna en mervärdesskattedeklaration. Det är därmed inte möjligt att låta sådana företag få den senare Det gäller även om transaktionerna är av mindre omfattning. Någon uppdelning av uppgifts- lämnandet med en senareläggning av deklarationstidpunkten på det sätt BFN föreslagit bedöms inte heller vara möjlig. SRF har framfört att även företag som har unionsinterna förvärv och försäljningar av tjänster bör skyldighet att redovisa uppgifter i en periodisk sammanställning som ska lämnas eller kvartalsvis. Skyldigheten att lämna en periodisk sammanställning gäller även om tillhandahållandena är av mindre omfattning. Eftersom uppgifter som gäller mervärdesskatt redan ska vara lämnade finns det inte lika stor anledning att skjuta upp mervärdesskatteredovisningen i de här fallen. Möjligheterna till informationsutbyte med andra EU-länder avseende varor och tjänster behöver också behållas. Mot denna bakgrund bör företag som har unionsinterna förvärv eller försäljningar av varor eller tjänster inte kunna tillämpa den senare deklarationstidpunkten. och vill begränsa åtgärden till att gälla enskilda näringsidkare. Aktiebolag har omfattats av den tidigare möjligheten att redovisa mervärdesskatten i inkomstdeklarationen. Jämfört med tidigare torde det därför inte uppkomma några stora försämringar av möjligheterna till utredning och kontroll. Regeringen ser inte skäl att undanta juridiska personer som redovisar inkomster i en inkomstdeklaration från att tillämpa den senarelagda deklarationstidpunkten. har framfört att representanter för enkla bolag och partrederier samt alla handelsbolag bör ingå i den krets som omfattas av förslaget om en senare deklarationstidpunkt. anser det finns ett behov av att samordna arbetet med mervärdesskatte- och inkomstdeklarationen i sådana fall. Behovet av samordning torde dock främst finnas hos de som är skyldiga att lämna både inkomst- och mervärdesskattedeklaration. Handelsbolag har vidare flera, ibland många, delägare. Dessa kan, t.ex. på grund av olika beskattningsår eller elektronisk inlämning, ha olika tidpunkter för när de ska lämna inkomstdeklarationen. Det skulle därför bli komplicerat att åstadkomma en samordning av handelsbolagets mervärdesskattedeklaration och delägarnas inkomstdeklarationer. Den tidigare möjligheten att redovisa mervärdesskatt i inkomstdeklarationen var också begränsad med avseende på handelsbolag.