prop · H10320 · 2013-10-16 00:00:00 — Förbjudna subventioner avser i princip även lån och garantier m.m. till företag som bedöms vara insolventa. 5.12Öppenhet (artiklarna 12.1–12.8) I avtalet erkänner parterna den betydelse deras respektive regelverk har för handeln och åtar sig att eftersträva en effektiv och förutsägbar lagstiftning för ekonomiska aktörer, särskilt vad gäller små företag. Parterna ska se till att information om åtgärder som kan ha konsekvenser för handeln är lättillgänglig för berörda aktörer på ett ickediskriminerande sätt, tillhandahålla en motivering till sådana åtgärder samt medge tillräcklig tid mellan offentliggörandet av åtgärderna och deras ikraftträdande. 2013/14:20 För omprövning eller överklagande ska parterna inrätta domstolar, domstolsliknande instanser, förvaltningsdomstolar eller motsvarande förfaranden som snabbt kan pröva och vid behov vidta korrigerande åtgärder i frågor som omfattas av avtalet. Dessa domstolar ska vara opartiska och oberoende. 5.13Handel och hållbar utveckling (artiklarna 13.1– 13.16) Enligt avtalet åtar sig parterna att främja utvecklingen av den internationella handeln på ett sätt som bidrar till en hållbar utveckling. Detta åtagande ska genomsyra handelsförbindelserna för att gagna en ekonomisk och social utveckling samt ett skydd för miljön. Parterna ser samarbetet som rör handelsrelaterade arbetsmarknads- och miljöfrågor som en del av en övergripande strategi för handel och hållbar utveckling. Parterna erkänner vardera partens rätt att fastställa sina egna nivåer för miljö- och arbetarskydd samt att anta eller ändra relevanta lagar. Miljö- och arbetsnormer bör däremot inte användas i protektionistiskt syfte. Parterna ska främja en ekonomisk, social och hållbar utveckling i enlighet med FN:s ekonomiska och sociala råds deklarationer samt konventioner. I enlighet med de som parterna har ratificerat ska parterna respektera de grundläggande rättigheterna avseende föreningsfrihet och erkännande av rätten till kollektiva förhandlingar, avskaffande av alla former av tvångsarbete, barnarbete och diskriminering vid anställning. Enligt avtalet åtar sig parterna att uppnå slutmålet i om klimatförändringen och Kyoto-protokollet genom att effektivt införliva de multilaterala miljöavtal till vilka de är parter i sina lagar. Parterna förbinder sig även att följa upp, se över och bedöma vilka effekterna blir av tillämpningen av detta avtal för en hållbar utveckling, inbegripet främjande av anständiga arbetsvillkor, t.ex. genom handelsrelaterade konsekvensanalyser i fråga om hållbar utveckling. Vidare ska parterna ytterligare eftersträva att främja handel och utländska direktinvesteringar i miljövänliga varor och miljötjänster, bl.a. vad gäller miljöteknik, hållbara och förnyelsebara energikällor, energieffektiva varor och tjänster samt miljömärkta varor. Enligt avtalet ska parterna inrätta ett forum för att föra en dialog med det civila samhället om olika aspekter av hållbar utveckling i samband med handelsrelationerna mellan parterna. 5.14Tvistlösning (artiklarna 14.1–14.20) Parterna ska sträva efter att lösa alla tvister genom samråd. Om samråd genomförts utan att en lösning har nåtts får den klagande parten begära att en skiljenämnd tillsätts. Parterna ska i begäran ange den särskilda åtgärd som klagomålet gäller och förklara hur denna åtgärd strider mot bestämmelserna i avtalet. avgörande är bindande för Vardera parten ska i god tro vidta de åtgärder som är nödvändiga för att följa avgörandet och de ska sträva efter att nå enighet Prop. 2013/14:20 om hur som krävs för detta. Om tvistlösningsförfarande redan har inletts inom ramen för WTO:s tvistlösning, får det inte inledas en parallell tvistlösningsprocess avseende samma åtgärd i något annat forum förrän det första förfarandet har avslutats. 5.15Institutionella och allmänna bestämmelser samt slutbestämmelser (artiklarna 15.1–15.16) Genom avtalet inrättas en handelskommitté bestående av företrädare för parterna. ska sammanträda en gång . Ordförandeskapet innehas gemensamt av handelsminister och den ledamot av kommissionen som har ansvar för handel, eller deras respektive utsedda företrädare. uppgift är att övervaka och främja tillämpningen av avtalet och kommittén ska i detta syfte granska utvecklingen av den bilaterala handeln och överväga hur handelsrelationerna kan förbättras ytterligare. ska i syfte att uppnå målen i avtalet ha befogenhet att fatta beslut i alla frågor som föreskrivs i avtalet. Besluten ska utarbetas i överenskommelse med parterna och är bindande för dessa. får besluta om att inrätta och delegera uppgifter till samt övervaka arbetet i samtliga specialiserade kommittéer, arbetsgrupper och andra organ som inrättas genom avtalet. Specialiserade kommittéer inrättas enligt avtalet bl.a. rörande varuhandel, sanitära och fytosanitära åtgärder, tullar, handel och hållbar utveckling samt för handel med tjänster, etablering och elektronisk handel. Avtalet ska gälla skatteåtgärder endast om det är en förutsättning för att bestämmelserna i avtalet kan tillämpas. Avtalet får inte tolkas så att det skulle motverka åtgärder som förhindrar att skatt undviks i enlighet med bestämmelserna om dubbelbeskattning. Om endera parten har betalningsbalansproblem eller allvarliga finansiella svårigheter får den berörda parten införa eller upprätthålla begränsningar för handeln med varor och tjänster samt etableringar. Sådana begränsningar ska i möjligaste mån undvikas, men om de skulle komma att aktualiseras ska de vara tidsbegränsade, icke-diskriminerande och får inte gå utöver vad som är nödvändigt för att avhjälpa den uppkomna finansiella situationen. Inget i avtalet ska tolkas som ett hinder för en part att vidta nödvändiga åtgärder för att skydda väsentliga säkerhetsintressen. Avtalet får inte heller tolkas så att det hindrar parterna från att fullgöra sina internationella åtaganden i syfte att bevara internationell fred och säkerhet. Avtalet ska godkännas av de avtalsslutande parterna enligt deras egna förfaranden och träda i kraft efter den dag då parterna anmäler att de har slutfört alla rättsliga förfaranden som krävs. Avtalet ingås med möjlighet att säga upp avtalet genom anmälan till den andra parten. Det ska då upphöra att gälla efter dagen för Avtalet ska utgöra en integrerad del av de övergripande 2013/14:20 bilaterala relationer som styrs av ramavtalet och tillämpas inom det territorium där fördraget om Europeiska unionen tillämpas och inom territorium. Avtalet är upprättat på EU:s samtliga officiella språk och på koreanska. Samtliga texter är lika giltiga. 5.16Protokoll om kulturellt samarbete Protokollet om kulturellt samarbete upprättar en ram för samarbete i syfte att underlätta utbyte av kulturella aktiviteter, varor och tjänster, inklusive audiovisuella tjänster (som inte omfattas av avtalets kapitel om tjänstehandel). Parterna ska bevara och utveckla sin förmåga att genomföra en kulturpolitik som skyddar och främjar kulturell mångfald. avser parterna att samarbeta med utgångspunkt i Unescokonventionen om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar i syfte att främja kulturella varor och tjänster i ljuset av deras kulturella, ekonomiska och sociala värde. Protokollet utgör en del av strategin för att främja tillväxt och stärka handeln och det ekonomiska samarbetet inom kultursektorn. Protokollet ska vidare komplettera befintliga och framtida politiska instrument i syfte att stärka förmågan och självständigheten hos parternas kulturnäringar genom att främja regionalt och lokalt innehåll. Viktiga komponenter är skydd och främjande av kulturell mångfald, av kulturarv och ett erkännande av lokalbefolkningarnas kulturella identiteter. En särskild kommitté för kulturellt samarbete inrättas genom avtalet. Regeringens förslag: godkänner frihandelsavtalet mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken , å andra sidan. Skälen för regeringens förslag Ett avtal som skapar ökad handel och ekonomisk tillväxt Den ekonomiska utvecklingen vittnar om den snabbt växande betydelsen av förbindelserna mellan och , och avtalet inleder ett nytt kapitel i de bilaterala förbindelserna. är det mest omfattande frihandelsavtal som någonsin förhandlats fram av EU och det första med ett land i . Avtalet stärker det ekonomiska samarbetet inom en rad olika områden med koppling till handel, teknologiöverföring och finansiering, t.ex. miljö, energi, vetenskap och teknik, migration, turism och kultur samt kampen mot korruption och organiserad brottslighet. utgör inom dessa områden ett komplement till det bredare politiska samarbetet i ramavtalet mellan länderna. Detta stärker även den bilaterala samverkan för att möta globala utmaningar där både EU och spelar en allt viktigare roll, till exempel inom G20. är ett svar på uttryckliga önskemål från svenskt och europeiskt näringsliv om förbättrat marknadstillträde i . För företagen innebär frihandelsavtalet förbättrade handelsmöjligheter genom ett ökat tillträde till den sydkoreanska marknaden. Motsvarande av tullarna på industri- och jordbruksprodukter ska avskaffas efter att avtalet började tillämpas provisoriskt . En långtgående liberalisering kommer att genomföras av handeln med tjänster. Svenska företag kan vidare dra nytta av en ökad sydkoreansk tillämpning av internationella standarder och krav på att diskriminering av utländska aktörer till förmån för inhemska inte får tillämpas. Avtalet förväntas skapa rikligt med nya möjligheter till handel och investeringar och därmed stärka svenska och europeiska företags position på den sydkoreanska marknaden. Avtalet kommer utöver ekonomisk tillväxt även att leda till välfärdsvinster för konsumenter i form av lägre priser och ett ökat utbud av varor och tjänster. utgör inte minst en viktig politisk signal om den stora vikt och EU fäster vid öppna marknader och frihandel. Att verka för ekonomisk tillväxt och ökat välstånd genom en öppen handel utgör kärnan i den svenska handelspolitiken. Vissa frågor om sekretess Artikel 6.8 i avtalet och artikel 10 i protokollet om ömsesidigt administrativt bistånd i tullfrågor innehåller bestämmelser om utbyte av uppgifter och konfidentiell behandling av sådana uppgifter. De uppgifter som främst kan bli föremål för utbyte är uppgifter om enskildas ekonomiska förhållanden som framgår av tulldeklarationer och andra dokument knutna till en sådan process, t.ex. fakturor samt ursprungs- och transportdokument. Även andra uppgifter som har betydelse för bedömningen av ett tullärende kan efterfrågas. Detta gäller t.ex. uppgifter om gällande importförbud, skatter och förekomsten av andra importavgifter än tull. Information som lämnas eller tas emot inom ramen för det aktuella samarbetet ska behandlas som konfidentiell eller begränsad enligt tillämplig lagstiftning hos mottagande part. Detta innebär att nationella regler om sekretess ska tillämpas på den information som svenska myndigheter får del av inom ramen för samarbetet. På uppgifter överlämnade enligt avtalet och protokollet kan bl.a. sekretessbestämmelserna i 27 kap. 1-3 och 5 §§ offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL, bli tillämpliga. I ovan nämnda artiklar i avtalet och i protokollet anges vidare att den som har upprättat eller överlämnat en handling i vissa fall måste lämna sitt tillstånd till att en handling lämnas ut även efter att den överlämnats till t.ex. en myndighet hos en av parterna. En sådan bestämmelse finns även i artikel 9.1 i avtalet, läst tillsammans med artikel XVII i det reviderade om offentlig upphandling. Enligt dessa artiklar får handlingen inte lämnas vidare utan samtycke från ursprungsinnehavaren enligt en princip som brukar kallas för originator control vilket innebär en vetorätt för ursprungsinnehavaren. Regeringen har i prop. 2012/13:192 föreslagit att en ny sekretessbestämmelse ska 2013/14:20 införas i 15 kap. 1 a § OSL. Enligt den föreslagna bestämmelsen ska sekretess gälla för uppgift som en myndighet har fått från ett utländskt organ bl.a. på grund av ett av EU ingånget eller av godkänt avtal med en annan stat, om det kan antas att möjlighet att delta i det internationella samarbete som avses i avtalet försämras om uppgiften röjs. Bestämmelsen ska vara tillämplig t.ex. i sådana situationer när det i ett avtal finns sekretessbestämmelser som föreskriver vetorätt för ursprungsinnehavaren och denna inte samtycker till att en viss uppgift lämnas ut. Om ett avtal föreskriver vetorätt för ursprungsinnehavaren och denna inte samtycker till att en viss uppgift lämnas ut, kan det typiskt sett antas att ett röjande av uppgiften skulle försämra möjligheterna att delta i samarbetet (se prop. 2012/13:192 s. 34 och 44). Det kan enligt de artiklar som det redogjorts för i avtalet och i protokollet även bli aktuellt att lämna ut sekretessbelagd information till utländska myndigheter. Enligt 8 kap. 3 § OSL får en uppgift som omfattas av sekretess röjas för en utländsk myndighet enbart om utlämnandet sker i enlighet med särskild föreskrift i lag eller förordning. En sådan föreskrift finns bl.a. i 2 kap. 6 § lagen (2000:1219) om internationellt tullsamarbete. I bestämmelsen anges att behörig svensk myndighet får, när det är nödvändigt för genomförande av internationellt tullsamarbete enligt lagen om internationellt tullsamarbete, på eget initiativ eller efter ansökan lämna ut uppgifter till behörig utländsk myndighet, även om en uppgift är sekretessbelagd enligt offentlighets- och sekretesslagen. Exempel på behörig svensk myndighet enligt denna lag är (1 kap. 2 § lagen om internationellt tullsamarbete). Av 8 kap. 3 § OSL framgår vidare att en uppgift som omfattas av sekretess, får röjas för en utländsk myndighet eller mellanfolklig organisation, om uppgiften i motsvarande fall skulle få lämnas ut till en svensk myndighet och det enligt den utlämnande myndighetens prövning står klart att det är förenligt med svenska intressen att uppgiften lämnas till den utländska myndigheten eller till den mellanfolkliga organisationen. Bestämmelsen innebär att det även utan särskild reglering i lag eller förordning finns relativt goda möjligheter att lämna ut uppgifter till utländska myndigheter enligt nämnda bestämmelse. Några hinder ur sekretessynpunkt att uppfylla avtalets regler om överlämnande av information till bl.a. utländska myndigheter finns därmed inte. En anslutning till frihandelsavtalet förutsätter att antar regeringens förslag i prop. 2012/13:192 till ny 15 kap. 1 a § OSL. Utöver denna krävs inte någon ytterligare lagändring för svensk del. godkännande av frihandelsavtalet förutsätts dock för en tillämpning av såväl den i prop. 2012/13:192 föreslagna sekretessbestämmelsen i 15 kap. 1 a § OSL som för de befintliga sekretessbestämmelserna i offentlighets- och sekretesslagen som föreskriver sekretess för informationsutbyten till följd av internationella avtal som har godkänts av . Ett sådant godkännande innebär bl.a. att 27 kap. 5 § OSL görs tillämplig i verksamhet på uppgifter som överlämnas enligt frihandelsavtalet i ett ärende om handräckning. KOM(2010) 136 slutlig fördragsslutande parter i och, nedan kallade eller, och EUROPEISKA UNIONEN, å ena sidan, och REPUBLIKEN , nedan kallad , å andra sidan, SOM ERKÄNNER sitt långvariga och starka partnerskap, som bygger på de gemensamma principer och värden som återspeglas i ramavtalet, SOM ÖNSKAR ytterligare stärka sina nära ekonomiska förbindelser som ett led i och i överensstämmelse med sina allmänna förbindelser, och som är övertygade om att detta avtal kommer att skapa ett nytt klimat för utveckling av handeln och investeringarna mellan parterna, SOM ÄR ÖVERTYGADE OM att detta avtal kommer att skapa en utvidgad och säker marknad för varor och tjänster samt stabila och förutsägbara villkor för investeringar, och därigenom öka deras företags konkurrenskraft på världsmarknaderna, SOM BEKRÄFTAR sin bekännelse till , undertecknad i , och , antagen av , SOM BEKRÄFTAR sitt engagemang för hållbar utveckling och som är övertygade om den internationella handelns betydelse för hållbar utveckling i ekonomisk, social och miljömässig mening, inbegripet ekonomisk utveckling, fattigdomsminskning, full och produktiv sysselsättning samt anständigt arbete för alla liksom skydd och bevarande av miljö och naturresurser, SOM ERKÄNNER parternas rätt att vidta nödvändiga åtgärder för att uppnå legitima mål om allmän ordning på grundval av den skyddsnivå som de anser vara lämplig, förutsatt att sådana åtgärder inte utgör ett medel för oberättigad diskriminering eller en förtäckt inskränkning av den internationella handeln, såsom fastställs i detta avtal, SOM ÄR FAST BESLUTNA att främja öppenhet gentemot alla relevanta berörda parter, inbegripet den privata sektorn och det civila samhällets organisationer, SOM ÖNSKAR höja levnadsstandarden, främja ekonomisk tillväxt och stabilitet, skapa nya sysselsättningsmöjligheter och förbättra den allmänna välfärden genom att liberalisera och utöka handeln och investeringarna mellan dem, SOM STRÄVAR EFTER att fastställa tydliga och ömsesidigt fördelaktiga regler för sin handel och sina investeringar och att minska eller avskaffa hindren för handel och investeringar mellan dem, SOM ÄR FAST BESLUTNA att bidra till en harmonisk utveckling och utvidgning av världshandeln genom att med hjälp av detta avtal avlägsna handelshinder och att undvika att skapa nya hinder för handel eller investeringar mellan sina territorier som skulle kunna minska fördelarna med detta avtal, SOM ÖNSKAR stärka utvecklingen och genomförandet av lagstiftning och politik på arbetsmarknads och miljöområdet, främja arbetstagarnas grundläggande rättigheter och hållbar utveckling samt genomföra detta avtal på ett sätt som stämmer överens med dessa mål, och SOM UTGÅR FRÅN sina respektive rättigheter och skyldigheter enligtav (nedan kallat) och andra multilaterala, regionala och bilaterala avtal och överenskommelser i vilka de är part, HAR ENATS om följande. Parterna upprättar härmed ett frihandelsområde för varor, tjänster och etablering med tillhörande regler i enlighet med detta avtal. Målen med detta avtal är att a) liberalisera och underlätta varuhandeln mellan parterna i överensstämmelse med artikel XXIV i (nedan kallat b) liberalisera tjänstehandeln och investeringarna mellan parterna i överensstämmelse med artikel V i (nedan kallat c) främja konkurrens i parternas ekonomier, särskilt i fråga om de ekonomiska förbindelserna mellan parterna, d) ytterligare och ömsesidigt liberalisera parternas marknader för offentlig upphandling, e) på ett lämpligt och effektiv sätt skydda immateriella rättigheter, f) bidra till en harmonisk utveckling och utvidgning av världshandeln genom att avlägsna handelhinder och utveckla villkor som gynnar ökade investeringsflöden, g) i erkännande av att hållbar utveckling är ett överordnat mål, engagera sig i utvecklingen av den internationella handeln på ett sätt som bidrar till målet med hållbar utveckling och arbeta för att se till att detta mål integreras i och avspeglas på alla nivåer i parternas handelsförbindelser, och h) främja utländska direktinvesteringar utan att sänka eller försvaga standarderna för miljö, arbetsrätt eller arbetsmiljö vid tillämpningen och genomförandet av parternas miljö och arbetsmarknadslagstiftning. I detta avtal avses med : Europeiska unionen eller dess medlemsstater eller Europeiska unionen och dess medlemsstater inom deras respektive behörighetsområden såsom framgår avoch (nedan kallad), å ena sidan, och , å andra sidan, : , undertecknat i , eller varje avtal som uppdaterar, ändrar eller ersätter det, och : , undertecknat i . Parterna ska som inleds när detta avtal träder i kraft gradvis och ömsesidigt liberalisera handeln med varor, i enlighet med detta avtal och i överensstämmelse med artikel XXIV i . Detta kapitel ska gälla för handeln med varor1 mellan parterna. I detta kapitel avses med varje form av tull eller annan pålaga som påförs vid eller i samband med import av en vara, inbegripet varje form av extraskatt eller extrapålaga i samband med sådan import2, med undantag av a) pålagor som motsvarar en intern skatt som i överensstämmelse med artikel 2.8 påförs en likadan inhemsk vara eller en artikel av vilken den importerade varan helt eller delvis framställts eller tillverkats, b) tullar som påförs i enlighet med en parts lagstiftning i överensstämmelse med kapitel tre (Handelspolitiska åtgärder), c) avgifter och andra pålagor som påförs i enlighet med en parts lagstiftning i överensstämmelse med artikel 2.10, eller d) tullar som påförs i enlighet med en parts lagstiftning i överensstämmelse med artikel 5 i avtalet om jordbruk i bilaga 1A till WTO avtalet (nedan kallat Klassificeringen av varor i handeln mellan parterna ska vara den som anges i parternas respektive tulltaxenomenklatur, tolkad i överensstämmelse med Harmoniserade systemet I detta avtal avses med varor i den mening som avses i , om inte annat anges i detta Parterna är överens om att denna definition inte påverkar den behandling som parterna i enlighet med WTO avtalet kan medge handel som sker på MGN basis. (nedan kallat ) i , upprättad i . Om inte annat anges i detta avtal, ska parterna avskaffa sina tullar på ursprungsvaror från den andra parten i enlighet med planerna i bilaga 2 A. För varje vara ska den bastullsats på vilken de gradvisa sänkningarna ska tillämpas i enlighet med punkt 1 vara den som anges i planerna i bilaga 2 A. Om en part efter detta avtals ikraftträdande sänker sin MGN tullsats, ska den tullsatsen tillämpas på handel som omfattas av detta avtal, om och så länge som den är lägre än den tullsats som beräknas i enlighet med planen i bilaga 2 A. efter detta avtals ikraftträdande ska parterna, på en parts begäran, samråda för att överväga ett påskyndande och en utvidgad omfattning av avskaffandet av tullar på handeln mellan dem. Efter ett sådant samråd ska ett beslut av parterna i handelskommittén om påskyndande eller utvidgad omfattning av avskaffandet av en tull på en vara ersätta den tullsats eller kategori som fastställs i enlighet med planerna i bilaga 2 A för den varan. Om inte annat anges i detta avtal, inbegripet det som uttryckligen anges i parternas planer i bilaga 2 A, får ingen av parterna höja en befintlig tull eller införa en ny tull på en ursprungsvara från den andra parten. Detta ska inte utesluta att en part efter en ensidig sänkning kan höja en tull till den nivå som fastställs i planen i bilaga 2 A. Parterna ska förvalta och genomföra tullkvoterna i tillägg 2 A 1 till planerna i bilaga 2 A i enlighet med artikel XIII i , inbegripet tolkningsanmärkningarna, och i bilaga 1A till WTO avtalet. Parterna ska se till att a) deras förfaranden för förvaltning av tullkvoterna är öppna och tillgängliga för allmänheten, genomförs samt är icke diskriminerande, anpassade till marknadsvillkoren och minimalt betungande för handeln samt att de återspeglar slutanvändarnas preferenser, b) alla personer från en part som uppfyller den importerande partens rättsliga och administrativa krav har rätt att ansöka om och komma i fråga för en tullkvotstilldelning av den parten; såvida inte parterna kommer överens om något annat genom ett beslut i kommittén för varuhandel, har varje bearbetningsföretag, detaljhandlare, restaurang, hotell, distributör av cateringtjänster eller institution, eller varje annan person, rätt att ansöka om och komma i fråga för en tullkvotstilldelning; eventuella avgifter för tjänster i samband med en ansökan om tullkvotstilldelning ska vara begränsade till de faktiska kostnaderna för de tillhandahållna tjänsterna, c) de inte tilldelar en producentsammanslutning någon del av en tullkvot, gör tillträdet till en tullkvotstilldelning avhängigt av köp av inhemsk produktion eller begränsar tillträdet till en tullkvotstilldelning till bearbetningsföretag, om inte annat anges i tillägg 2 A 1 till parternas planer i bilaga 2 A, och