prop · H1031d16 · 2013-09-18 00:00:00 — Statskontoret pekar också på att det behövs ett utbud av relevanta kompletterande utbildningar för att valideringen ska kunna komma till användning. Rapporten och de förslag som myndigheten har lämnat är ett viktigt underlag i regeringens fortsatta arbete med att förbättra valideringen. Insatser inom validering beskrivs inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Stöd till riksorganisationer bildade på etnisk grund fördelar stöd till organisationer bildade på etnisk grund. Syftet med stödet är att stärka organisationernas egna initiativ och verksamheter kring kultur, språk och identitet samt delaktighet i samhället. Stödet fördelas enligt förordningen (2008:63) om statsbidrag till organisationer bildade på etnisk grund. har 60 föreningar fått del av stödet och har 56 föreningar fått del av stödet. Europeiska integrationsfonden ingår i EU:s ramprogram för solidaritet och hantering av migrationsströmmar (SOLID-programmet). Europeiska integrationsfonden stöder projekt som förbättrar systemen för mottagning och integration av tredjelandsmedborgare i , dvs. medborgare från länder utanför EU. Ett centralt mål är att bidra till att EU:s elva gemensamma grundprinciper för integration introduceras, vidareutvecklas och tillämpas. Programmet har huvudfokus på frågor om kulturmöten, religion, egenmakt, social integration och värdegrund. Integrationsfonden i förvaltas av Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ). Sammantaget beslutar Svenska om –2013. har medel ökat jämfört med tidigare fördelning. Det beror på att har haft en hög invandring av tredjelandsmedborgare jämfört med andra medlemsländer. Under nästa programperiod, 2014–2020, kommer Europeiska integrationsfonden att ersättas av en ny Asyl-, migrations- och integrationsfond. Regeringen undertecknade 2010 en överenskommelse med kommuner och landsting och idéburna organisationer inom integrationsområdet. Syftet med denna överenskommelse är att förtydliga relationen mellan staten, kommunerna och de idéburna organisationerna i arbetet med nyanländas etablering och integration och att utveckla former och metoder för att de idéburna organisationerna bättre ska kunna medverka i detta arbete. Till överenskommelsen inom integrationsområdet har 40 nationella organisationer anslutit sig, däribland ett flertal paraplyorganisationer. Det är både etniska organisationer och organisationer som arbetar med humanitära frågor så som Röda korset, och missionen. har en partsgemensam styrgrupp genomfört två regionala konferenser i och . Dessa var den femte och sjätte av de regionala konferenser som hållits sedan starten . Syftet med konferenserna är att 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 göra överenskommelsen känd och diskutera hur dess intentioner kan genomföras lokalt och regionalt. anordnades en årlig uppföljningskonferens där samtliga parter redovisade sina åtgärder inom integrationsområdet. Som en del av uppföljningen av överenskommelsen inleddes en studie om somaliska flyktingars återförening som ska redovisas 2014. Regeringen anser att det är viktigt att stödja och tillvarata det integrationsarbete som bedrivs i olika typer av organisationer. Överenskommelserna med civila samhället är en viktig del i detta. De gemensamma utmaningarna för parterna framöver blir att fortsätta sprida överenskommelsen som verktyg och följa upp hur den kan fungera i praktiken för nyanländas och andra invandrares etablering och integration. Benägenheten att söka medborgarskap påverkas av känslan av tillhörighet till det nya hemlandet och av det svenska medborgarskapets betydelse för den enskilde. blev 50 179 personer svenska medborgare. Fördelningen mellan män och kvinnor var i stort sett jämn. I förhållande till 2011 innebar det en ökning med 13 545 personer och med 17 722 personer i förhållande till 2010. var personer med irakiskt ursprung den största gruppen bland de nya svenska medborgarna, följt av personer med finskt och thailändskt ursprung. Av de utrikes födda som var folkbokförda i landet vid utgången av 2012 var 875 227 personer (59,) svenska medborgare, vilket är något högre än 2011. Resultat i förhållande till de mål som satts upp för hantering av medborgarskapsärenden redovisas under utgiftsområde 8 Migration. Regeringen tillsatte en utredning (dir. 2012:2) om vissa medborgarskapsfrågor. Utredningen lämnade betänkandet Det svenska medborgarskapet (SOU 2013:29) till regeringen. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 En viktig del av integrationspolitik är att skapa förutsättningar för att utrikes födda ska känna delaktighet, samhörighet och tillhörighet med det nya landet. För att uppnå detta behövs förändringar som ökar attraktiviteten för det svenska medborgarskapet. En av dagens största samhällsutmaningar är att bekämpa det utanförskap som många utrikes födda fastnat i. En av regeringens övergripande prioriteringar är därför att minska utanförskapet, främst genom satsningar inom arbetsmarknads- och utbildningsområdet. Utgångspunkten är att målen för integrationspolitiken i huvudsak ska uppnås genom generella insatser. För nyanlända, främst skyddsbehövande och deras anhöriga, är dock riktade insatser viktiga i landet. Integrationspolitikens genomförande förutsätter insatser inom många politikområden och av ett stort antal aktörer, både nationellt, regionalt och lokalt. Integrationsarbetet behöver också utformas utifrån olika regionala förutsättningar. Inriktningen på etableringsuppdraget ligger fast. Etableringsuppdraget behöver dock utvecklas vidare. Fokus på arbete behöver fortsätta att förstärkas och insatserna anpassas bättre till den aktuella målgruppen. Ersättningen till personer som deltar i etableringsinsatser behöver justeras för att ytterligare minska marginaleffekter vid övergång till arbete. Likaså måste väntetiderna i anläggningsboenden kortas. Arbetsförmedlingens uppdrag med att anvisa plats för bosättning måste därför effektiviseras. Antalet personer som söker skydd i förväntas fortsätta öka . är mottagandet av flyktingar och skyddsbehövande ojämnt fördelat mellan landets kommuner. Under dessa omständigheter behöver kommuner med stort mottagande stöttas för att kunna erbjuda ett bra mottagande. Ersättningen till kommuner för flyktingmottagandet kommer därför att förstärkas och differentieras. För att öka det svenska medborgarskapets betydelse bör en definition av detta befästas i lag, vidare bör alla kommuner åläggas att ordna medborgarskapsceremonier som välkomnar nyblivna medborgare. Det är viktigt att hela samhället kan bidra till att välkomna invandrare och undanröja eventuella hinder för integration. Därför har regeringen slutit en överenskommelse med det civila samhället för att de ska kunna ta ett större ansvar för integrationen. Arbetet som sker inom ramen för överenskommelsen fortsätter. Ökat fokus på arbete Regeringen ser behov av ett stärkt fokus på arbete i etableringsuppdraget. I budgetpropositionen aviserade regeringen sin avsikt att införa ett krav på att nyanlända som har en etableringsplan ska acceptera ett erbjudande om lämpligt arbete. Arbetet med att införa ett sådant krav och kompletterande åtgärder för att säkerställa aktivt arbetssökande förenliga med etableringsuppdraget fortsätter. I syfte att minska marginaleffekterna vid övergång till arbete för nyanlända inom etableringsuppdraget ändrades reglerna för beräkning av etableringsersättning från . Förändringen innebär att individen kan få etableringsersättning som han eller hon arbetar inom etableringsplanen upp . För de som har en inkomst av arbete som inte är en del av etableringsplanen gäller att de kan ha etableringsersättning och arbetsinkomster . I samband med förändringen togs fribeloppet för avräkning av inkomster från etableringsersättningen bort för denna grupp. För att minska marginaleffekterna ytterligare bör även avräkningen på etableringstillägg och bostadsersättning tas bort för den som har inkomst av arbete. Förändringen bör träda i kraft . Utredningen om ökat arbetskraftsdeltagande bland nyanlända utrikes födda kvinnor och anhöriginvandrare () överlämnade sitt slutbetänkande Med rätt att delta (SOU 2012:69) till regeringen. Utredningen lämnar i betänkandet en analys av nyanlända kvinnors och anhöriginvandrares förutsättningar för och behov av snabbare etablering på arbetsmarknaden samt förslag till åtgärder. Betänkandet har remitterats. Regeringen anser i likhet med utredningen att det finns behov av fler målgruppsanpassade insatser för nyanlända. Det är särskilt angeläget för personer med en kort utbildningsbakgrund. För att etableringstiden ska användas så effektivt som möjligt, är det viktigt att olika insatser kan kombineras med varandra på ett mer effektivt sätt. Därför bör folkhögskolor få möjlighet att ta fram särskilt utformade utbildningar för målgruppen. Det kan t.ex. handla om sammanhållna utbildningar som omfattar bl.a. svenska samt orienterande och arbetsförberedande insatser. Det finns även behov av att underlätta för föräldrar att kunna kombinera föräldraskap med deltagande i etableringsinsatser. Förutsättningarna för att föräldrar ska kunna delta i insatser på deltid och vara föräldralediga behöver förbättras. Den möjlighet att förlänga etableringsplanen som finns för dem som är föräldralediga på heltid bör även gälla vid föräldraledighet på deltid. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag om detta . Det är viktigt att personer som gjort avbrott i etableringsplanen på grund av föräldraledighet kommer tillbaka och fullföljer sin etableringsplan om de fortfarande har behov av etableringsinsatser. Regeringen avser att följa hur Arbetsförmedlingen arbetar med att underlätta återgången till etableringsinsatserna för personer som varit föräldralediga. En omfattande frånvaro kan få stor betydelse för den faktiska plantiden vilket i sin tur har stor betydelse för hur effektiva etableringsinsatserna blir för individen. Statskontoret har i sin uppföljning av myndigheternas genomförande av etableringsreformen (2012:22) påpekat att frånvarostatistiken bör utvecklas. Regeringen avser att se över möjligheten att utveckla statistik över nyanländas frånvaro från aktiviteter och dess orsaker. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 För att förhindra att delar av etableringsplanstiden då individen har rätt till etableringsinsatser och etableringsersättning har förbrukats när individen blir kommunmottagen, bör etableringsplanens start flyttas fram för personer boende i anläggningsboende. Etableringsplanen bör starta i anslutning till att personen blir kommunmottagen eller senast efter mottagandet, i stället för från att uppehållstillstånd beviljats vilket gäller . Ändringen innebär att personen får dagersättning enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. så länge han eller hon är inskriven i mottagande. Personen får därmed rätt med etableringsersättning och etableringsinsatser efter kommunplacering. Den lagstadgade rättigheten att få etableringsplanen upprättad från det att uppehållstillstånd beviljas bör dock inte förändras av förslaget. För det fall personer som bor i anläggningsboende inte anvisas bosättning bör Arbetsförmedlingen alltså vara skyldig att upprätta planen trots att personen bor kvar i anläggningsboendet. Arbetsförmedlingen har i uppdrag att anvisa plats för bosättning till personer som omfattas av etableringsuppdraget och som har behov av denna hjälp, oavsett om de bor i anläggningsboende eller i eget boende. Personer som bor i eget boende har möjlighet att få anvisning efter uppehållstillstånd. Många tackar nej till de anvisningar de får. Det leder till att väntetiderna för de som inte kan ordna bostad själva förlängs. För att effektivisera bosättningsprocessen bör det förtydligas att de personer som bor i eget boende har möjlighet att få anvisning av plats för bosättning endast om de har behov av att flytta på grund av arbetsmarknadsskäl. Förändringarna som rör bosättningsuppdraget bör träda i kraft . För att ytterligare effektivisera bosättningen bör länsstyrelsernas portal byggas ut för att fungera som en informationskanal för bostadssökande generellt samt för information från civila samhällets organisationer till nyanlända. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 utvärdering (IFAU) lämnade till regeringen en utvärdering av resultatet av försöksverksamheten med prestationsbaserad stimulansersättning inom sfi, s.k. sfi-bonus (dnr 2012/4279/IU). Försöksverksamheten syftade till att se om nyanlända invandrare snabbare lärde sig svenska och därmed förbättrade sina möjligheter att få ett arbete om en prestationsbaserad stimulansersättning erbjöds de som snabbt uppnådde målen med sfi-utbildning- en. Utvärderingen visar att bonusen endast har haft begränsad effekt på resultatet för de som studerar sfi. Mot bakgrund av detta bör sfi-bonusen avskaffas. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag . pågår en översyn av regelverket för hemutrustningslånen. Syftet med översynen är dels att införa förändringar som förbättrar återbetalningsfrekvensen, dels att generellt förbättra och förenkla regelverket. Bättre förutsättningar för kommunmottagande I budgetpropositionen aviserades en översyn av reglerna för ersättning till kommuner som träffar överenskommelser om flyktingmottagande i syfte att införa en prestationsbaserad ersättning till kommunerna. Den prestationsbaserade ersättningen bör utformas i två delar. Den första delen bör bestå av ersättning till kommuner som tar emot personer som anvisats från anläggningsboende eller mottagits som kvotflyktingar i syfte att minska väntetiderna. Den andra delen bör bestå av ersättning till kommuner som har ett högt mottagande generellt i förhållande till sin befolkning för att möjliggöra ett bra mottagande i dessa kommuner. Denna del kommer i stor utsträckning betalas till kommuner som har ett stort mottagande av personer som ordnar sitt boende själva. Den första delen av ersättningen bör uppgå till per mottagen person. Den andra delen bör baseras dels på föregående års mottagande, dels på mottagande . Denna del av ersättningen bör utformas som en trappstegsmodell i tre delar där de kommuner som haft ett högre mottagande än medianvärdet för riket under föregående år, motsvarande hälften av landets kommuner, bör få ersättning. För att ytterligare förstärka det prestationsbaserade inslaget i ersättningssystemet bör den grundersättning som kommunen får för att sluta en överenskommelse halveras från 10 prisbasbelopp till 5 prisbasbelopp vilket innebär i stället för . Syskon till ensamkommande barn Efter implementeringen av rådets direktiv /86/EG av om rätt till familjeåterförening (familjeåterföreningsdirektivet) prövas rätten till uppehållstillstånd för syskon till ensamkommande barn som kommer med föräldrar i första hand utifrån 5 kap. 3 § första stycket 2 a utlänningslagen (2005:716). Denna bestämmelse ger ett ogift utländskt barn en rätt till uppehållstillstånd p.g.a. anknytning till föräldern. Föräldern till det ensamkommande barnet får uppehållstillstånd på grund av anknytning och omfattas av etableringslagen och kommunersättningsförordningen. Däremot kommer syskonet att anses som anknytning till föräldern och omfattas därmed inte av kommunersättningarna. För att kommunerna ska kunna erbjuda ett bra mottagande bör även dessa syskon omfattas av den statliga ersättningen för flyktingmottagande. Förändringen bör träda i kraft . Regeringen avser återkomma till med ett förslag om införande av ett system med nystartszoner. Förslaget innebär att företag inom nystartszonerna som uppfyller vissa villkor, bl.a. vad gäller de anställdas bosättning, får göra avdrag vid beräkning av socialavgifterna. Nystartszoner är ett verktyg för att minska utanförskapet i de områden där högst andel personer saknar sysselsättning, har låg utbildning och får långvarigt försörjningsstöd. Internationella erfarenheter visar att nystartzoner i kombination med andra åtgärder kan ha positiva effekter. Regeringen beslutade om en lagrådsremiss där det föreslås att ett system med nystartszoner införs. Innan ett system med nystartszoner kan träda i kraft måste det av statsstödsskäl godkännas av Europeiska kommissionen. Förslaget notifierades , men ärendet är ännu inte avslutat. Om kommissionen godkänner avdraget kommer det att vara tidsbegränsat. Inför en eventuell förnyad notifiering kommer åtgärden att utvärderas. En skola för alla Skolan ska ge alla elever, oavsett geografiskt hemvist och sociala och ekonomiska förhållanden, lika tillgång till utbildning. Ytterligare insatser behövs för att stärka kvaliteten på utbildningen och tillgången till den, oavsett elevens bakgrund och vilken skola eleven har valt. Elever som har invandrat , d.v.s. efter tidpunkten för ordinarie skolstart i , når som regel sämre skolresultat än de elever som invandrat . Förutsättningarna för utbildning är på många sätt annorlunda för nyanlända än för övriga elever, bl.a. då de flesta av dem inte kan svenska. De nyanlända eleverna utgör dessutom en heterogen grupp och har skiftande skolbakgrund. Därför presenterar regeringen, under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, insatser som riktar sig särskilt till denna målgrupp. Insatserna omfattar bl.a. utökad undervisningstid för nyanlända elever och stöd till lärare i skolor i områden med utbrett utanförskap. Därtill har vuxenutbildningen fått en allt viktigare betydelse för nyanländas integration. Betänkandet Det svenska medborgarskapet (SOU 2013:29) lämnades till regeringen . Betänkandet har remitterats. Regeringen avser att återkomma till med förslag om vissa ändringar i lagen (2001:82) om 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 svenskt medborgarskap bl.a. att varje kommun bör anordna en medborgarskapsceremoni för nya medborgare som förvärvat medborgarskapet efter födelsen. Länsstyrelserna bör vidare få ett visst ansvar för att verka för att kommunerna får information om hur ceremonierna kan utformas. Kommunernas kostnader för det utökade åtagandet beräknas till . Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner ökas med detta belopp. Kostnaderna för Länsstyrelsernas informationsuppdrag redovisas i budgetförslaget för anslaget 1:1 Integrationsåtgärder. Tabell 3.15 Anslagsutveckling 1:1 Integrationsåtgärder 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition Anslaget får användas för utgifter för åtgärder som stimulerar integrationsprocesserna i samhället och för uppföljning och utvärdering av integrationen. För att finansiera länsstyrelsernas arbete med medborgarskapsceremonierna ökas anslaget med 2014 och . För att finansiera utveckling av portalen ökas anslaget med 2014. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Avvecklingen av sfi-bonusen innebär att utgifterna minskar med 2014 och . I övrigt förklaras förändringen av anslagsnivån av att de tillfälliga satsningarna på stimulansbidrag till kommuner med stadsdelar med utbrett utanförskap samt medel för kunskapsstöd för urban utveckling upphör 2014. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:1 Integrationsåtgärder . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till . Tabell 3.16 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:1 Integrationsåtgärder Förändring till följd av: 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 3.6.21:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande Tabell 3.17 Anslagsutveckling 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande' 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner och landsting för utgifter i samband med mottagandet av nyanlända invandrare. Ersättning betalas ut med stöd av förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande och med stöd av förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. Etableringsuppdragets införande innebär att schablonersättningen som utbetalats enligt förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande fasades ut . utbetalas schablonersättning enbart enligt förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. Förändringarna innebär att anslagsnivån inte är helt jämförbar bakåt i tiden. Utgifternas utveckling beskrivs i avsnitt 3.4.3. Utgifterna beräknas bli lägre än anslaget som anvisades i budgetpropositionen . Det beror på att antalet kommunmottagna nu beräknas bli lägre än vad som prognostiserades i samband med budgetpropositionen . Tabell 3.18 Mottagna nyanlända 2012 samt prognos förväntas antalet kommunmottagna öka bland annat till följd av fler asylsökande från . Den förväntade ökningen av ensamkommande barn får också stort genomslag på anslaget. Den prestationsbaserade ersättningen till kommunerna som regeringen avser att införa beräknas medföra utgifter på 2014, 2015, 2016 och 2017. Detta finansieras med som avsattes i budgetpropositionen . Vidare sker en finansiering genom att grundersättningen halveras vilket minskar utgifterna med 2014 och 2015 och 64 respektive 2016 och 2017. Sammantaget innebär den prestationsbaserade ersättningen att utgifterna beräknas öka med 2014, 2015, 2016 och 2017. Ändringen som innebär att kommunersättningarna omfattar syskon till ensamkommande barn beräknas medföra ökade utgifter på anslaget med 2014, 2015, 2016 och 2017. Ändringarna av bestämmelsen om uppehållstillstånd på grund av särskilt ömmande omständigheter för barn m.m. i utlänningslagen innebär att utgifterna beräknas öka med 2014, 55 miljoner koronor 2015, 2016 och 2017. Regeringen föreslår att 7 anvisas under anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande . , 2016 och 2017 beräknas utgifterna till 8 , 8 respektive 8 . Tabell 3.19 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande Förändring till följd av: till/från andra -1 022 000 -1 022 000 -1 022 000 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 3.6.31:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Tabell 3.20 Anslagsutveckling 1:1 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för etableringsersättning enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Utfallet beräknas bli lägre än anslaget som anvisades i budgetpropositionen . Skälet till detta är ett lägre inflöde av nyanlända till Arbetsförmedlingen vilket i sin tur beror på att antalet kommunmottagna blivit lägre än vad som beräknades i budgetpropositionen . beräknas det genomsnittliga antalet deltagare i etableringsuppdraget bli ca 30 600, 2015 beräknas antalet bli ca 35 600, 2016 beräknas antalet bli 38 900 och 2017 beräknas antalet bli ca 37 300. Detta förklarar den förväntade utgiftsökningen på anslaget. Borttagande av inkomstavräkningen på etableringstillägget och bostadsersättningen beräknas vidare öka utgifterna med 2014 och . Förändringen som innebär att etableringsplanen startas först efter kommunmottagandet beräknas medföra att utgifter på anslaget flyttas fram. Den sammantagna anslagseffekten av förslaget beräknas bli att utgifterna minskar med 2014 och 2015 och ökar med 2016 samt 2017. Effekten 2016 och 2017 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 påverkas av kostnader respektive 2015 som skjutits upp till 2016 och 2017. Förslaget som innebär att etableringsplanen ska kunna förlängas för vissa föräldrar som varit frånvarande på deltid beräknas öka utgifterna med 2014, 2015, 2016 och 2017. Ändringarna av bestämmelsen om uppehållstillstånd på grund av särskilt ömmande omständigheter för barn m.m. i utlänningslagen innebär att utgifterna beräknas öka med 2014, 6 miljoner koronor 2015, 2016 och 2017.