prop · H1031d21 · 2013-09-18 00:00:00 — Regeringen avser att återkomma med förslag till förändringar i berörda regelverk som en följd av utredningens förslag. I finns bestämmelser om skydd av områden av riksintresse, d.v.s. områden som är av betydelse för hela landet, det s.k. riksintressesystemet. Det har särskilt från kommunalt håll riktats kritik mot bestämmelserna och deras tillämpning och den inverkan regelverket har på exempelvis den kommunala planprocessen. Re- geringen ser det som angeläget att riksintressesystemet är ändamålsenligt utformat och enkelt att tillämpa i den kommunala planeringen och vid tillståndsprövning. Regeringen har tidigare aviserat en utredning inom detta område. Mot bakgrund av de rapporter och övrigt material som finns beträffande riksintressesystemets påverkan på bostadsbyggandet är det av särskild vikt att den aviserade utredningen med förtur behandlar frågan om bostadsförsörjning i relation till riksintressesystemet samt att utredningen utvecklar ett system där avvägningar kan göras mellan olika riksintressen och tillgodoseendet av föreliggande bostadsförsörjningsbehov. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Kommunernas bostadsförsörjningsansvar och de regionala bostadsmarknaderna Bostadsbristen är påtaglig på många håll i landet, inte minst i storstadsregionerna. Bostadsförsörjningsansvaret är till stor del ett kommunalt ansvar som bostadsmarknaden ofta stäcker sig långt utanför kommunens gränser. Mot denna bakgrund är det angeläget att kommunerna i sin planering av bostadsförsörjningen också tar regional hänsyn. Regeringen föreslår i propositionen En tydligare lag om kommunernas bostadsförsörjningsansvar (prop. 2012/13:178) ändringar i nämnda lag samt att bostadsbyggandet och utvecklingen av bostadsbeståndet ska göras till ett allmänt intresse i . Ändringarna innebär bl.a. preciseringar kring processen för och innehållet i riktlinjerna för bostadsförsörjningen. Kommunerna ska numera ta regional hänsyn vid sin bostadsförsörjning genom att riktlinjerna för bostadsförsörjningen bl.a. ska innehålla uppgifter om hur kommunen har tagit hänsyn till relevanta nationella och regional mål, planer och program av betydelse för bostadsförsörjningen. För att tillgodose bostadsförsörjningsbehovet och en långsiktigt hållbar utveckling i alla delar av landet har regeringen tillsatt en parlamentarisk kommitté som ska se över de regelverk som styr fysisk planering och framtagande av planeringsunderlag på regional nivå. Kommittén ska bl.a. utvärdera det nuvarande systemet och föreslå de författningsändringar som behövs. Om de nuvarande regionala planeringsinstrumenten visar sig ha otillräcklig effekt på den kommunala planläggningen utifrån ett bostadsförsörjningsbehov och behov av en hållbar utveckling ska kommittén bl.a. överväga om och hur de regionala planeringsinstrumenten bör stärkas i förhållande till den kommunala planläggningen. Ut- redningen ska lämna sitt slutbetänkande . Regeringen har givit i i uppdrag att studera kommunernas planeringsmässiga förutsättningar att möjliggöra ett sådant bostadsbyggande som motsvarar den växande befolkningens behov. Det finns även behov av att tillämpa ett regionalt perspektiv i områden med svagare bostadsmarknader än storstadsregionerna. En god mellankommunal och regional medvetenhet om hur situationen och behoven ser ut i närliggande områden kan underlätta gemensamma lösningar som gagnar bostadsmarknaden och tillgång till attraktiva boendemiljöer. När kommunerna i tillfrågas varför det byggs för få bostäder anger många att det finns en tydlig koppling till infrastrukturutbyggnaden. Det går inte att bygga bostäder om inte vägarna och kollektivtrafiken fungerar. Regeringen bedömer därför att utvecklingen av transportsystemet i ökad utsträckning bör samordnas med planering av markanvändning, bostadsförsörjning och bebyggelse. För att förbättra förutsättningarna för detta vidtar regeringen flera åtgärder, bl.a. har ovan nämnda parlamentariska kommittén tillsatts för att behandla förutsättningarna för att tillgodose bostadsförsörjningsbehovet och en långsiktigt hållbar utveckling i alla delar av landet. I uppdrag att ta fram förslag till nationell plan för transportsystemet 2014–2025 ingick att skulle beakta och komma med förslag på hur utvecklingen av transportsystemet bättre kan samordnas med planering av markanvändning, bostadsförsörjning och övrig samhällsplanering samt insatser inom andra områden i samhället såsom pågående arbete med grön infrastruktur, tillväxt inom näringsliv och arbetsmarknad m.m. Trafikanalys utvärderar förslag i detta avseende. Inom ramen för Stockholmsförhandlingen om utbyggnad av tunnelbanan och anslutande åtgärder som ska möjliggöra en ökad bostadsbebyggelse i sker fördjupade studier av sambandet mellan infrastruktur och bostadsbyggande i regionen till grund för uppgörelser om finansiering av framtida investeringar. Förbättrade villkor för hyresrätten råder det nya förutsättningar för allmännyttan och hyressättningssystemet har förändrats så att de kommunala bostadsbolagens hyror är normerande för hyressättningen. Syftet är att skapa en långsiktigt bättre fungerande hyresmarknad och öka intresset för att investera i hyresbostäder. Regeringen bedömer att de nya reglerna kommer att bidra till att stimulera utbudet av hyresrätter på . Bostadsmarknadens parter har dock ett stort ansvar för att så sker. Det är viktigt att alla bruksvärdesfaktorer får rättvisande genomslag på hyrorna. Regeringen kommer därför att följa konsekvenserna av den nya lagstiftningen på bostadsmarknaden. Det råder framförallt brist på hyresbostäder. Regeringen vidtar därför en rad viktiga åtgärder för att förbättra hyresrättens konkurrenskraft och främja utbudet av hyresbostäder. Fastighetsavgiften för flerbostadshus sänktes 2013 och perioden för helt undantag från fastighetsavgift förlängdes till . förlängdes tidsperioden för hyror som kan ge kostnadstäckning vid nyproduktion, s.k. presumtionshyror, från dagens till . Därmed förbättrades möjligheterna att vid nyproduktion få tillräcklig ekonomisk säkerhet för att motivera investeringar i byggandet av nya hyresrätter. överlämnade sitt slutbetänkande Att hyra – från en rätt för allt färre till en möjlighet för allt fler (SOU 2012:88) med förslag till regeringen om hur hyresrättens förutsättningar kan stärkas. Med utgångspunkt från förslagen i betänkande kommer en utredare att tillsättas med uppdrag att se över hur underhåll och låg standard tydligare bör avspeglas i hyresrelationerna. En promemoria har tagits fram inom där det föreslås att systemet med presumtionshyror utvecklas så att möjligheten att träffa kollektiva överenskommelser om undantag för nybyggda lägenheter från bruksvärdesprövning (presumtionshyror) kompletteras med en möjlighet för hyresvärd och hyresgäst att träffa individuella avtal om hyror med presumtionsverkan. Vissa förändringar av regelverket i samband med vräkning föreslås också genom att hyresgäster som utsätts för brott i hemmet får ett starkare besittningsskydd. Promemorian har remitterats och regeringen överväger förslagen. Därutöver ser över beskattningen av hyresrätter och vissa andra boendeformer (dir. 2012:32). Kommittén ska överlämna sina förslag . De ovan nämnda förslagen till åtgärder signalerar tillsammans med de pågående utredningarna tydligt den betydelse som regeringen tillmäter hyresbostadssektorn och vikten av att öka utbudet av hyresbostäder för att komma till rätta 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 med obalanserna på bostadsmarknaden. Hyresrätten är med sin flexibilitet inte minst en viktig del i regeringens arbetslinje. Regeringen avser också att utöka möjligheten att göra s.k. till- och frånval i hyreskontrakt och därmed göra hyresrätten som upplåtelseform mer attraktiv. Förutsättningarna för att skapa en ökad pristransparens och därmed också förbättra kunskaps- och informationsläget för marknadsaktörerna, inte minst för befintliga och blivande hyresgäster, genom en förbättrad och mer detaljerad hyresstatistik behöver klarläggas. Regeringen har därför givit ett sådant uppdrag. Behovet gäller såväl förstahandshyror som hyror avseende privatbostäder som helt eller delvis hyrs ut av enskilda som inte är näringsidkare. Åtgärder för att öka utbudet av bostäder för unga och studenter Den generella bristen på bostäder i storstadsregioner gör det särskilt svårt för unga att etablera sig på bostadsmarknaden. Ett stort antal kommuner anger att de har brist på bostäder som unga efterfrågar. Medianåldern för flytten hemifrån ökar i storstadsregionerna. Det råder en utbredd brist på studentbostäder på universitetsorter, framför allt i storstadsregionerna. Re- geringen avser därför att i en proposition presentera förslag till regelförenklingar för byggande av student- och ungdomsbostäder. Regeringen har även gett i uppdrag att genomföra väglednings- och informationsinsatser för att tydliggöra vilka undantag från de ordinarie byggreglerna som kan göras vid tidsbegränsade bygglov, något som kan underlätta för byggande av bostäder för unga och studenter. Bättre utnyttjande av det befintliga bostadsbeståndet Bostadsbristen går inte att bygga bort på kort sikt. Svårigheterna med att snabbt få tag på en hyresbostad i framför allt storstäderna är ett stort problem. Därför måste också befintliga bostäder utnyttjas på ett mer effektivt sätt. Schablonavdraget vid beskattning av inkomster från 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 uthyrning av privatbostad har höjts i flera steg och är . trädde nya regler i kraft som möjliggör för den som hyr ut t.ex. sin bostadsrätt att få täckning även för sina kapitalkostnader för bostaden. Det finns indikationer som tyder på att utbudet av bostäder på andrahandsmarknaden har ökat. Regeringen bereder nya förslag till ändringar i bostadsrättslagen (1991:614) när det gäller upplåtelse i andra hand av bostadsrättslägenheter. Synen på bostadsrättshavarens skäl för en upplåtelse av lägenheten i andra hand bör vara mer generös än . När bostadsrättshavaren vill upplåta lägenheten i andra hand för att bo någon annanstans bör t.ex. bostadsrättshavarens skäl normalt kunna godtas så länge de innefattar ett rimligt behov av att behålla lägenheten. Mot bostadsrättshavarens intresse ska dock, precis som , vägas vilka olägenheter en upplåtelse kan medföra för föreningen. Det bör även bli möjligt för bostadsrättsföreningar att ta ut en särskild avgift av en bostadsrättshavare som upplåter sin lägenhet i andra hand. Avgiften ska ersätta föreningen för sådana merkostnader som en upplåtelse i andra hand kan medföra. Avsikten är att lagändringarna ska kunna träda i kraft . Sammantaget bedömer regeringen att dessa åtgärder bidrar till en bostadshyresmarknad som bättre än möjliggör för hushållen att kunna få tag i en bostad snabbt, och ibland tillfälligt, som svarar mot deras behov. Åtgärder för att underlätta etablering på bostadsmarknaden har tidigare redovisat olika hinder för etablering på bostadsmarknaden som möter den som är ny på bostadsmarknaden eller som försöker att återetablera sig på bostadsmarknaden. Det kan röra sig om krav på fast anställning, krav på viss inkomst eller andra krav och villkor som fastighetsägare ställer upp för att hantera risk vid tecknande av hyresavtal, men det kan också finnas andra hinder, t.ex. inslag av diskriminering. Regeringen har därför gett i uppdrag att ta fram förslag i syfte att förbättra förutsättningarna för ny- och återetablering på bostadsmarknaden. ska belysa de konkreta etableringsproblem på bostadsmarknaden som individerna möter samt lämna förslag till åtgär- der som kan underlätta etablering för hushåll och individer med svaga förutsättningar. Fokus ligger på de hinder som individerna möter när de ska ny- eller återetablera sig på bostadsmarknaden samt på förslag till alternativa och kompletterande åtgärder och styrmedel, särskilt förenklingar och förbättringar av olika regelsystem. I uppdraget ingår även en översyn av systemen med hyresgaranti, inklusive det statliga bidraget till kommunerna, och statlig förvärvsgaranti. Uppdraget ska redovisas . Hållbar utveckling av stad och landsbygd Det hållbara samhällsbyggandet är ett arbete som måste fortgå. Det spänner över olika fält som t.ex. områdesplanering, bostadsbyggande, minskning av utanförskap och segregation samt biologisk mångfald och grön infrastruktur. Hållbara livsmiljöer och en utveckling av både stad och landsbygd förutsätter insatser och samverkan såväl lokalt, regionalt och nationellt. För att främja förutsättningarna för hållbar regional tillväxt och attraktiva boendemiljöer är det dessutom betydelsefullt att samordningen mellan den fysiska planeringen och det lokala och regionala tillväxtarbetet utvecklas. Regeringen anser det viktigt att samspelet mellan landsbygder, tätorter och städer, samt mellan offentlig sektor, näringsliv och det civila samhället främjas. Regeringen verkar för att tätorter och gles- och landsbygder ska ses som sammanlänkade regioner med ömsesidiga beroendeförhållanden. –2014 genomför regeringen initiativet Attraktionskraft i syfte att lyfta och främja förutsättningarna för att utveckla attraktiva livs- och boendemiljöer. Åtgärder inom bostadspolitiken medverkar till att främja attraktiva boendemiljöer för både människor och företag. kommer Attraktionskraft att fördjupa dialogen inom de frågeställningar som anses vara mest centrala för att skapa förutsättningar för attraktivitet. Se även utgiftsområde 19 Regional tillväxt avsnitt 2.6.3. Det sker en snabb urbanisering i och städer har fått en allt viktigare roll som regionala tillväxtmotorer. Stadsplanering och stadsbyggnad har en strategisk roll för en hållbar utveckl- ing och för uppfyllandet av flera nationella mål, planer och program. Målet om en långsiktigt hållbar stads- och samhällsutveckling framgår i första hand genom bestämmelser om planläggning av mark och vatten i 1, 2 och 3 kap. . Men politikområdet hållbar stadsutveckling har också beröringspunkter med t.ex. miljömålsarbetet och regeringens arbete med grön ekonomi, ekosystemtjänster, regional tillväxt och integration, se bl.a. utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet, utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, utgiftsområde 19 Regional tillväxt och utgiftsområde 21 Energi. Regeringen avser att ta ytterligare initiativ i syfte att stärka arbetet med hållbar stadsutveckling. Ett sådant initiativ är en kunskapssammanställning och vägledning för barns och ungas utemiljö. Då den fysiska miljön har betydelse för barns och ungas uppväxtvillkor är det betydelsefullt att beakta dess frågeställningar i planeringen. I många tätorter finns miljöer som är utformade så att människor känner sig otrygga och ovälkomna. Framförallt i kvinnors och flickors liv får det direkta konsekvenser genom att de känner sig begränsade i sina möjligheter att röra sig utomhus. har inom ramen för det utvecklingsarbetet identifierat problem med manligt dominerade miljöer som har gjort att kvinnor känt sig kontrollerade. Regeringen avser att ge i uppdrag att samordna en satsning på tio pilotprojekt, där barn- och ungdomsperspektivet bör uppmärksammas. En del i utvecklingen av landsbygden är den möjlighet till strandnära byggande som gavs genom de ändrade strandskyddsregler som trädde i kraft och 2010. Avsikten med de nya bestämmelserna var bl.a. att underlätta byggandet av attraktiva boendemiljöer i vissa delar av landet som ett långsiktigt skydd av strändernas natur- och friluftsvärden inte äventyras. Dessutom har avsikten varit att det kommunala och regionala inflytandet över tillämpningen av strandskyddsbestämmelserna skulle öka. Kommunerna gavs genom ändringen möjlighet att i sina översiktsplaner redovisa områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen där vissa ökade möjligheter till dispens från strandskyddet ska gälla. Det finns indikationer som tyder på att de nya strandskyddsreglerna inte har fyllt sitt syfte i alla 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Ett problem är att det finns kommuner som saknar resurser för att revidera sina översiktsplaner. Regeringen beslutade därför att hjälpa kommunerna i deras planeringsarbete genom ett statligt stöd om totalt fördelat . Stödet får ges till en kommun, en länsstyrelse och till ett samverkansorgan eller landsting med regionalt utvecklingsansvar. Planeringsinsatsen måste slutföras innan och stödet får uppgå till maximalt av den beräknade insatsen. Regeringen har därutöver gett och i uppdrag att göra en utvärdering och översyn av tillämpning och utfall av de nya strandskyddsreglerna samt vid behov föreslå författningsändringar och andra åtgärder. Inom ramen för uppdraget ska myndigheterna även analysera och redogöra för vilka konsekvenser det skulle bli om man inför lättnader i strandskyddet vid mindre sjöar och vattendrag, utanför högexploaterade områden. Myndigheterna ska också redovisa konsekvenserna om dispensmöjligheter inom landsbygdsområden i strandnära lägen utvidgades till att också avse enstaka en- och tvåbostadshus utan anslutning till befintlig bebyggelse. Uppdraget ska redovisas . Översynen av regelverket och stödinsatserna har kompletterats med att regeringen har beslutat att tillsätta en särskild delegation vars uppgift är att genomföra informations- och kompetensinsatser för att underlätta tillämpningen av strandskyddsreglerna. Delegationens arbete ska pågå till . Regeringen har genomfört en rad reformer i syfte att korta tiden från idé till färdigt hus. Det är viktigt att det som vinns inte går förlorat i sämre kvalitet. Kultur- och bostadsministrarna tog initiativ till ett samtal med ett flertal centrala aktörer inom arkitektur och bostadsbyggande. Som ett resultat av samtalet kommer regeringen att följa upp den gällande politiken för att se hur arkitekturens, formens och designens värden kan få bättre genomslagskraft i hela samhället. Läs mer under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Nyproduktion av bostäder sker allt oftare genom förtätning och där människor redan bor vilket medför en rad nya utmaningar. Medborgardialoger kan öka förståelsen för stadens övergripande utveckling, ge ett bredare beslutsunderlag i planeringsprocesser och leda fram till goda lösningar för både dagens och morgondagens invånare. Mot bakgrund av den betydelse som medborgardialoger kan spela för resultatet i planeringen har fått i uppdrag att ta fram vägledning för kommuners arbete med medborgardialoger. Vid en ombyggnation eller utveckling av ett bostadsområde är en god dialog med de boende väsentlig. I uppdrag ingår även att ta fram en vägledning för bostadsbolags arbete med boendeinflytande vid ombyggnationer och utveckling av bostadsområden. Bostadsförsörjning i hela landet Bostadsbristen är inte enbart ett problem som präglar våra storstadsregioner utan återfinns även i andra delar av landet. Goda förutsättningar för bostadsbyggande är angeläget även i kommuner med svaga bostadsmarknader, liksom i landsbygds- och glesbygdskommuner i allmänhet, inte minst för att anpassa bostadsutbudet till den efterfrågan som följer av en förändrad befolkningsstruktur. brottas många kommuner med stora vakanser i bostadsbeståndet, som en följd av många års utflyttningar, vilket kan medföra svårigheter för såväl de privata som kommunala bostadsföretagen att bedriva en lönsam verksamhet. Det kan också vara svårt för kommunerna på dessa marknader att upprätthålla en god bostadsförsörjning då marknadsförhållandena är svåra. Det senare kan vara ett hinder, inte minst i gles- och landsbygdskommuner som står inför betydande företagsetableringar och expansion inom gruvnäringen. För att främja en hållbar tillväxt och utveckling i alla delar av landet, finns det därför behov av att undersöka möjligheterna att förbättra förutsättningarna för bostadsförsörjningen i hela landet, t.ex. genom anpassning av bostäder, främjande av flyttkedjor och statliga kreditgarantier. De EU-rättsliga förutsättningarna för den kommunala bostadspolitiken Omstrukturering av kommunala bostadsföretag på svaga bostadsmarknader I många kommuner minskar befolkningen långsiktigt, vilket oftast innebär en demografisk utmaning då det i hög grad är yngre personer som flyttar bort från kommunen, vanligtvis för att studera eller söka arbete. Det är då inte ovanligt att kommunala bostadsföretag drabbas av ekonomiska problem till följd av en hög andel outhyrda lägenheter. En omstrukturering, som innebär att man gör sig av med de tomma lägenheterna genom att antingen anpassa dem till annan verksamhet eller riva dem, kan då bli nödvändig liksom även effektiviseringsåtgärder. För att kunna genomföra nödvändiga åtgärder kan ägaren – kommunen – ibland vara tvungen att gå in med resurser, vilket skulle kunna aktualisera frågan om det då är frågan om statsstöd i EU- rättslig mening. För att undanröja sådan osäkerhet har en särskild utredare tillsatts (dir. 2013:68) som ska lämna förslag som möjliggör för kommuner att omstrukturera eller under ordnade former avveckla sådana kommunala bostadsföretag på svaga bostadsmarknader som är i kris på ett sätt som är förenligt med som de aktuella bostadsföretagen ges förutsättningar att hantera framtida utmaningar och verka på marknadsmässiga villkor. Kommunernas ansvar för bostadsförsörjningen och den kommunala bostadspolitiken Även i kommuner med svaga bostadsmarknader kan det finnas behov av att bygga om och anpassa bostäder eller t.o.m. bygga nytt i vissa lägen eller för vissa grupper, inte minst som dessa kommuner kännetecknas av en växande andel äldre. Även andra kommuner upplever svårigheter att få till stånd behövlig ny- eller ombyggnation eftersom lönsamheten inte bedöms vara tillräcklig. Utredaren ska därför också lämna förslag som möjliggör för kommuner att främja bostadsförsörjningen i kommunen och få till stånd ett önskvärt bostadsbestånd i situationer då marknadsförutsättningarna inte medger ett bostadsutbud som möter efterfrågan på bostäder av god kvalitet. I denna del av uppdraget ingår att undersöka i vilken mån EU:s reglering av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse utgör en framkomlig och lämplig väg att främja bostadsförsörjningen i kommunerna. redaren ska även undersöka vilka möjligheter det finns att vidta åtgärder som riktar sig till bostadskonsumenter och som bidrar till att deras efterfrågan på bostäder av god kvalitet tillgodoses. Boende i gles- och landsbygd En konsekvens av den starka urbaniseringen är de förhållandevis låga priserna på permanentbostäder på landsbygden, vilka som regel understiger kostnaden för att nyuppföra en bostad av motsvarande storlek och standard. Detta gör att det kan vara svårt att finansiera såväl nyproduktion som renovering och ombyggnad av befintliga bostäder. För privatpersoner kan höga krav på egenfinansiering få till följd att önskade investeringar inte kommer till stånd, något som i sin tur kan skapa ytterligare hinder för boende utanför tätorter. kan konsekvenserna bli bostadsbrist även på gles- och landsbygden och därmed i förlängningen även ett tillväxt- och utvecklingsproblem. Utredaren ska därför analysera förutsättningarna för ny- och ombyggnad för egnahemsboende på gles- och landsbygd samt föreslå åtgärder som kan underlätta sådant byggande. Utredaren ska lämna sitt slutbetänkande . Åtgärder för att öka utbudet av bostäder för äldre Andelen äldre kommer att öka kraftigt . Det saknas i betydande utsträckning bra boende som möjliggör ett aktivt och självständigt åldrande. En snabb utbyggnad av bostäder för äldre mellan ordinärt och särskilt boende, t.ex. i form av s.k. trygghetsbostäder, skulle kunna innebära möjligheter till ett självständigt liv och en meningsfull tillvaro i gemenskap med andra och därutöver stora kommunalekonomiska besparingar. Regeringen avser därför, som ett komplement till befintligt investeringsstöd, att genomföra väglednings- och informationsinsatser om trygghetsbostäder till kommunerna. För att kunna planera och möta framtida behov av bostäder för äldre behöver dock även det befintliga bostadsbeståndet anpassas och utnyttjas effektivt.