prop · H10330 · 2013-10-15 00:00:00 — 3.Ett institut ska beräkna exponeringsvärden för sina han delsrelaterade exponeringar mot en central motpart i enlighet med de tillämpliga avsnitten 1-8 i detta kapitel. 4.Ett institut ska beräkna de riskvägda exponeringsbeloppen för sina handelsrelaterade exponeringar mot centrala motparter enligt artikel 92.3 som summan av exponeringsvärdena för sina handelsrelaterade exponeringar mot centrala motparter, beräk nad i enlighet med punkterna 2 och 3 i den här artikeln, multi plicerad med den fastställda riskvikten enligt punkt 1 i den här artikeln. Kapitalbaskrav för förfinansierade bidrag till den centrala motpartfondens obeståndsfond Ett institut som agerar som clearingmedlem ska tillämpa föl jande behandling för sina exponeringar som följer av dess bi drag till en kvalificerad central motparts obeståndsfond. a)Det ska beräkna kapitalbaskravet för sina förfinansierade bi drag till en kvalificerad central motpartsfonds obeståndsfond i enlighet med den behandling som anges i artikel 308. b)aDet ska beräkna kapitalbaskravet för sina förfinansierade bidrag till en icke-kvalificerad central motpartsfonds obe ståndsfond i enlighet med den behandling som anges i ar tikel 309. Kapitalbaskrav för förfinansierade bidrag till en kvalificerad central motparts obeståndsfond 1.Exponeringsvärdet för ett instituts förfinansierade bidrag till en kvalificerad central motparts obeståndsfond (DFi) ska vara det belopp som betalats in eller marknadsvärdet av de tillgångar som levererats av det institutet, minskat med eventu ella belopp för detta bidrag som den kvalificerade centrala mot parten redan har använt till att täcka sina förluster till följd av att en eller flera av dess clearingmedlemmar fallerat. 2.Ett institut ska beräkna kapitalbaskravet (Ki) för att täcka exponeringen till följd av sitt förfinansierade bidrag (DFi) enligt följande: Í1 þ β · N – 2Î β= den koncentrationsfaktor som den centrala motparten har anmält till institutet, N= det antal clearingmedlemmar som den centrala mot parten har anmält till institutet, = summan av förfinansierade bidrag som den centrala och anmält till institu = summan av kapitalbaskraven för den centrala motpar tens samtliga clearingmedlemmar, beräknad med tillämplig formel i punkt 3 (ðXi 3.Ett institut ska beräkna KCM på följande sätt: a) Om KCCP DFCCP ska institutet använda följande formel: KCM ¼ c1 · DFäCM; b)Om DFCCP < KCCP DF* ska institutet använda följande for mel: KCM ¼ c2 · ðKCCP – DFCCPÞ þ c1 · ðDFä – KCCP Þ; c) Om DF*CCP ska institutet använda följande formel: KCM ¼ c2 · μ · ðKCCP – DFäÞ þ c2 · DFäCM DFCCP = den centrala motpartens förfinansierade finansiella medel, vilka den har anmält till institutet, Europeiska unionens officiella tidning L 176/193 centrala motpartens hypotetiska kapital, vilket den har anmält till institutet, DFCCP þ DFCMä ; DFCM – 2 · DFCM, som den centrala motparten har anmält 0:3 ; 0:16%) en kapitalfaktor som är lika , och 4.Ett institut ska beräkna de riskvägda exponeringsbeloppen för exponeringar till följd av ett instituts förfinansierade bidrag enligt artikel 92.3 som kapitalbaskravet (Ki) fastställt i enlighet med punkt 2, multiplicerat med 12,5. 5.Om KCCP är lika med noll, ska instituten sätta c1 till vid beräkningen enligt punkt 3. Kapitalbaskravet för förfinansierade bidrag till en ickekvalificerad central motparts obeståndsfond och från ofinansierade bidrag till en icke-kvalificerad central motpart Beräkning av en central motparts hypotetiska kapital Ett institut ska använda följande formel för att beräkna kapitalbaskravet (Ki) för exponeringarna till följd av sina för finansierade bidrag till en icke-kvalificerad central motparts obe ståndsfond (DFi) och från ofinansierade bidrag (UCi) till en så dan central motpart: Ki ¼ c2 · μ · ðDFi þ UCiÞ där c2·och μ definieras i artikel 308.3. 2.Ofinansierade bidrag betyder enligt punkt 1 bidrag som ett institut som agerar som clearingmedlem enligt avtal har åtagit sig att tillhandahålla till en central motpart efter att den centrala motparten har förbrukat sin obeståndsfond för att täcka de förluster som den ådragit sig till följd av att en eller flera clearingmedlemmar har fallerat. 3.Ett institut ska beräkna de riskvägda exponeringsbeloppen för exponeringar till följd av ett instituts förfinansierade bidrag enligt artikel 92.3 som kapitalbaskravet (Ki) fastställt i enlighet med punkt 1, multiplicerat med 12,5. Alternativ beräkning av kapitalbaskrav för exponeringar mot en kvalificerad central motpart Ett institut ska använda följande formel för att beräkna kapital baskravet (Ki) för exponeringar som härrör från dess och dess kunders handelsexponeringar (TEi) och förfinansierade bidrag (DFi) till en kvalificerad central motparts obeståndsfond: Ki ¼ · minÜ2% · TEi þ 1 · DFi; · TEiâ Kapitalbaskrav för exponeringar mot centrala motparter som inte längre uppfyller vissa villkor Ett institut ska tillämpa den behandling som anges i denna artikel om ett eller båda av följande villkor har uppfyllts: a) Institutet har mottagit den anmälan som krävs från en cen 50b j ii i förordning (EU) nr 648/2012 centrala motpart har upphört att beräkna KCCP. b)Det har kommit till institutets kännedom, till följd av ett offentligt tillkännagivande eller meddelande från den behö riga myndigheten för en central motbart som används av institutet eller från denna centrala motpart själv, att den centrala motparten inte längre uppfyller villkoren för aukto risation eller godkännande, beroende på vad som är tillämp ligt. Om endast villkoret i punkt 1 a har uppfyllts ska institu tets behöriga myndighet kontrollera skälen till att den centrala motparten har upphört att beräkna KCCP. Om den behöriga myndigheten anser att de skäl som avses i första stycket är giltiga får den tillåta att institut i dess medlems stat tillämpar den behandling som anges i artikel 310 på sina handelsexponeringar och bidrag till obeståndsfonden till den centrala motparten. Om den beviljar ett sådant tillstånd ska den offentliggöra skälen till sitt beslut. Om den behöriga myndigheten anser att de skäl som avses i första stycket inte är giltiga ska alla institut i medlemsstaten, oavsett den behandling som de väljer enligt artikel301.2, till lämpa den behandling som anges i punkt 3 leden a–d i den här artikeln. Om villkoret i punkt 1 b har uppfyllts, oavsett om vill koret i led a i den punkten har uppfyllts eller inte, ska ett institut av uppkomsten av den omständighet som avses i led b i den punkten, eller tidigare om det institutets behöriga myndighet så kräver, göra följande med avseende på sina exponeringar mot den centrala motparten: a)Upphöra att tillämpa den behandling det valde i enlighet med artikel 301.2. b)Tillämpa den behandling som anges i artikel 306.1 b på sina handelsrelaterade exponeringar mot den centrala motparten. L 176/194 Europeiska unionens officiella tidning c)Tillämpa den behandling som anges i artikel 309 på sina förfinansierade bidrag till den centrala motpartens obestånds fond och till sina ofinansierade bidrag till den centrala mot parten. d)Behandla exponeringar utöver de som förtecknas i leden b och c mot den centrala motparten som exponeringar mot ett företag i enlighet med den schablonmetod för kreditrisk som anges i kapitel 2. KAPITALBASKRAV FÖR OPERATIVA RISKER Allmänna principer för användning av de olika metoderna För att få använda schablonmetoden ska instituten upp fylla kriterierna i artikel 320 och dessutom uppfylla de generella riskhanteringsstandarder som anges i artiklarna 74 och 85 i direktiv /36/EU. Instituten ska underrätta de behöriga myndigheterna innan de använder schablonmetoden. De behöriga myndigheterna ska tillåta instituten att använda en alternativ relevant indikator för affärsområdena "hushållsbank" och "storkundsbank", om de villkor som anges i artiklarna 319.2 och 320 är uppfyllda. De behöriga myndigheterna ska tillåta instituten att an vända avancerade mätmetoder (internmätningsmetoder) base rade på sina egna mätningsmetoder för operativa risker, om alla kvalitativa och kvantitativa standarder som anges i artik larna 321 respektive 322 uppfylls och om instituten uppfyller de generella riskhanteringsstandarder som anges i artiklarna 74 och 85 i direktiv /36/EU och i avdelning VII kapitel 3 avsnitt II i det direktivet. Instituten ska också ansöka om tillstånd från sina behöriga myndigheter om de vill utvidga och ändra sin internmätnings metod på ett väsentligt sätt. De behöriga myndigheterna ska endast bevilja tillstånd, om instituten fortsätter att uppfylla de standarder som anges i första stycket efter dessa väsentliga ut vidgningar och ändringar. 3.Instituten ska anmäla alla ändringar av modellerna för internmätningsmetoder till de behöriga myndigheterna. 4.EBA ska utarbeta förslag till reglerande tekniska standarder som specificerar a)de metoder som de behöriga myndigheterna använder för att bedöma om institut ska tillåtas att använda internmätnings metoder, b)villkoren för bedömning av hur väsentliga utvidgningarna och ändringarna av internmätningsmetoderna är, c)formerna för den anmälan som krävs enligt punkt 3. ska lägga fram dessa förslag till reglerande tekniska stan darder till kommissionen . Till kommissionen delegeras befogenhet att anta de reglerande tekniska standarder som avses i första stycket i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010. Återgång till användning av mindre sofistikerade metoder 1.Institut som använder schablonmetoden får endast återgå till att använda basmetoden om villkoren i punkt 3 är uppfyllda. 2.Institut som använder internmätningsmetoder får endast återgå till att använda schablonmetoden eller basmetoden om villkoren i punkt 3 är uppfyllda. 3.Ett institut får endast återgå till att använda en mindre sofistikerad metod för operativ risk om båda följande villkor är uppfyllda: a)Institutet har på ett tillfredsställande sätt för den behöriga myndigheten visat att användningen av en mindre sofistike rad metod inte föreslås i syfte att sänka kapitalbaskravet för institutets operativa risker, är nödvändig på grund av institu tets egenskaper och komplexitet och inte skulle få någon betydande negativ inverkan på institutets solvens eller dess förmåga att hantera den operativa risken effektivt. b)Institutet har fått förhandstillstånd från den behöriga myn digheten. Kombinerad användning av olika metoder 1.Institut får använda en kombination av metoder, under förutsättning att de får tillstånd för detta av de behöriga myn digheterna. De behöriga myndigheterna ska bevilja ett sådant tillstånd, om de krav som fastställs i punkterna 2–4 i tillämpliga fall är uppfyllda. 2.Ett institut får tillämpa en internmätningsmetod tillsam mans med antingen basmetoden eller schablonmetoden, för utsatt att båda följande villkor är uppfyllda: a)Den kombination av metoder som institutet använder fångar upp institutets samtliga operativa risker och de behöriga myndigheterna har godkänt den metod som institutet ska tillämpa för att täcka olika verksamheter, geografiska lokali seringar, rättsliga strukturer eller andra relevanta indelningar som fastställts internt. Europeiska unionens officiella tidning L 176/195 b)De kriterier som anges i artikel 320 och i de standarder som fastställs i artiklarna 321 och 322 ska vara uppfyllda för den del av verksamheterna som omfattas av schablonmetoden och internmätningsmetoden. Behöriga myndigheter ska införa följande tilläggsvillkor för att ge ett institut tillstånd att tillämpa en internmätningsmetod tillsammans med antingen basmetoden eller schablonmetoden: a)Den dag då en internmätningsmetod börjar tillämpas ska en betydande del av institutets operativa risker kunna fångas upp av denna metod. b)Institutet ska åta sig att gradvis införa internmätningsmeto den för en väsentlig del av verksamheten enligt en tidsplan som har överlämnats till och godkänts av de behöriga myn digheterna. Ett institut får endast begära tillstånd från den behöriga myndigheten för att tillämpa en kombination av basmetoden och schablonmetoden under särskilda omständigheter, till ex empel vid förvärv av ny verksamhet, som kan kräva en över gångsperiod för införandet av schablonmetoden. En behörig myndighet ska endast bevilja ett sådant tillstånd, om institutet har åtagit sig att tillämpa schablonmetoden enligt en tidsplan som har överlämnats till och godkänts av den behöriga myndigheten. ska utarbeta förslag till reglerande tekniska standarder som specificerar a)de villkor som de behöriga myndigheterna ska tillämpa vid sin bedömning av den metod som avses i punkt 2 a, b)de villkor som de behöriga myndigheterna ska tillämpa när de beslutar huruvida de ska införa de tilläggsvillkor som avses i punkt 3. ska lägga fram dessa förslag till reglerande tekniska stan darder till kommissionen . Till kommissionen delegeras befogenhet att anta de reglerande tekniska standarder som avses i första stycket i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010. Enligt basmetoden är kapitalbaskravet för operativ risk lika av det treåriga genomsnittet av den relevanta indika tor som anges i artikel 316. Instituten ska beräkna det treåriga genomsnittet av den rele vanta indikatorn på grundval av de senaste tre tolvmånadersob servationer som gjorts vid räkenskapsårets slut. Om inga revide rade uppgifter finns tillgängliga får instituten använda företagets egna skattningar. 2.Om ett institut har varit verksamt i mindre än , får det använda företagets egna framåtblickande skattningar vid beräkningen av den relevanta indikatorn, förutsatt att institutet börjar använda historiska data så snart de finns tillgängliga. 3.Om ett behöriga myndighet kan visa att användningen av ett treårigt genomsnitt för att beräkna den relevanta indikatorn - på grund av en fusion, ett förvärv eller en försäljning av enheter eller verksamheter - skulle leda till felskattningar av kapitalbaskrav för operativ risk, får den behö riga myndigheten tillåta institutet att ändra beräkningen på ett sätt som skulle ta hänsyn till sådana händelser och ska veder börligen underrätta om detta. Under sådana omständighe ter får den behöriga myndigheten på eget initiativ även kräva att ett institut ändrar beräkningen. 4.Om den relevanta indikatorn är negativ eller noll för en viss observation, ska instituten inte beakta denna uppgift vid beräkningen av det treåriga genomsnittet. Instituten ska beräkna det treåriga genomsnittet som summan av de positiva talen, dividerad med antalet positiva tal. För institut som tillämpar de redovisningsstandarder som införs genom direktiv /635/EEG, baserade på redovisnings kategorierna för resultaträkning för institut enligt artikel 27 i det direktivet, ska den relevanta indikatorn vara summan av de poster som anges i tabell 1 i denna punkt. Instituten ska in kludera varje post i summan med sitt positiva eller negativa tecken. 1.Ränteintäkter och liknande intäkter 2.Räntekostnader och liknande kostnader 3.Intäkter från aktier och andra värdepapper med rörlig/fast avkastning 6.Nettovinst eller nettoförlust av finansiella transaktioner L 176/196 Europeiska unionens officiella tidning Instituten ska anpassa dessa poster så att de avspeglar följande villkor: a)Instituten ska beräkna den relevanta indikatorn före avdrag av avsättningar och rörelsekostnader. Instituten ska till rörel sekostnaderna räkna arvoden för utkontrakterade tjänster som tillhandahållits av tredje part som inte är moder- eller dotterföretag till institutet eller dotterföretag till ett moder företag som också är kreditinstitutets moderföretag. Institu ten får dra av kostnaderna för utkontrakterade tjänster som tillhandahållits av tredje part från den relevanta indikatorn i de fall då de betalas till ett företag som är föremål för bestämmelser i den bemärkelse som avses i denna förord ning. b)Instituten får inte använda följande poster vid beräkningen av den relevanta indikatorn: i)Realiserad vinst/förlust från försäljning av poster utanför handelslagret. ii)Inkomster från extraordinära poster eller poster som inte avser den normala verksamheten. iii)Försäkringsintäkter. c)Om omvärdering av handelsposter ingår i resultaträkningen, får instituten inkludera omvärderingen. Om ett institut till lämpar artikel 36.2 i direktiv /635/EEG, ska det inkludera sådan omvärdering som tas upp i resultaträkningen. 2.Om ett institut omfattas av andra redovisningsstandarder än de som fastställs i direktiv /635/EEG, ska det beräkna den relevanta indikatorn på grundval av de uppgifter som bäst av speglar den definition som anges i denna artikel. 3.EBA ska utarbeta förslag till reglerande tekniska standarder isyfte att fastställa metoden för att beräkna den relevanta in dikator som avses i punkt 2. ska lägga fram dessa förslag till reglerande tekniska stan darder till kommissionen . Till kommissionen delegeras befogenhet att anta de reglerande tekniska standarder som avses i första stycket i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010. Enligt schablonmetoden ska instituten dela in sina verk samheter i de affärsområden som anges i tabell 2 i punkt 4 och i enlighet med principerna i artikel 318. 2.Instituten ska beräkna kapitalbaskravet för operativ risk som det treåriga genomsnittet av summan av de årliga kapital baskraven för samtliga de affärsområden som avses i tabell 2 i punkt 4. Det årliga kapitalbaskravet för varje affärsområde är lika med produkten av den motsvarande betafaktor som anges i tabellen och den del av den relevanta indikatorn som har för delats på respektive affärsområde. 3.För ett visst år får instituten utan begränsningar kvitta negativa kapitalbaskrav till följd av en negativ del av den rele vanta indikatorn i ett affärsområde mot positiva kapitalbaskrav inom andra affärsområden. Om det sammanlagda kapitalbas kravet för samtliga affärsområden för ett visst år är negativt, ska instituten ange värdet noll som täljare för . 4.Instituten ska beräkna det treåriga genomsnittet av den summa som avses i punkt 2 på grundval av de senaste tre tolvmånadersobservationer som gjorts vid räkenskapsårets slut. Om inga reviderade uppgifter finns tillgängliga får instituten använda företagets egna skattningar. Om ett behöriga myndighet kan visa att använd ningen av ett treårigt genomsnitt för att beräkna den relevanta indikatorn, på grund av en fusion, ett förvärv eller en försäljning av enheter eller verksamheter, skulle leda till felskattningar av kapitalbaskrav för operativ risk, får den behöriga myndigheten tillåta instituten att ändra beräkningen på ett sätt som skulle ta hänsyn till sådana händelser och ska vederbörligen underrätta om detta. Under sådana omständigheter får den behöriga myndigheten på eget initiativ även kräva att ett institut ändrar beräkningen. Om ett institut har varit verksamt i mindre än , får det använda företagets egna framåtblickande skattningar vid beräk ningen av den relevanta indikatorn, förutsatt att institutet börjar använda historiska data så snart de finns tillgängliga. instrument eller placering av fi nansiella instrument på grundval av ett fast åtagande. Tjänster i samband med garanti Rådgivning till företag i fråga om kapitalstruktur, industriell strategi och närliggande frågor samt råd och tjänster avseende fusioner och Investerings- och finansanalys samt andra former av allmänna rekom mendationer rörande handel med Europeiska unionens officiella tidning L 176/197 Handel för egen räkning. Mottagande och vidarebefordran av order beträffande ett eller flera fi Utförande av order för kunds räk Placering av finansiella instrument utan fast åtagande. Drift av multilaterala handelsplatt Mottagande och vidarebefordran av order beträffande ett eller flera fi Utförande av order för kunds räk Placering av finansiella instrument utan fast åtagande. om klassen för hus Mottagande av insättningar och andra återbetalningspliktiga medel. Mottagande av insättningar och andra återbetalningspliktiga medel. om klassen för hus Utställande och administration av Förvaring och handhavande av fi nansiella instrument för kunders räkning, bland annat värdepap persförvaring och liknande tjänster, exempelvis handhavande av kon tanta medel/finansiella säkerheter. Principerna för fördelning i affärsområden 1.Instituten ska utveckla och dokumentera särskilda riktlin jer och kriterier för fördelning av den relevanta indikatorn på berörda affärsområden och aktiviteter inom den standardiserade ram som anges i artikel 317. De ska se över och anpassa dessa riktlinjer och kriterier i tillämpliga delar till nya eller förändrade affärsverksamheter och risker. 2.Instituten ska tillämpa följande principer för fördelning i affärsområden: a)Instituten ska fördela alla aktiviteter i affärsområden utan överlappning, så att de täcker hela affärsområdet. b)Instituten ska allokera alla aktiviteter som inte lätt kan pla ceras inom affärsområdesramen, men som utgör en stöd jande verksamhet till en verksamhet inom ramen, som till hörande det affärsområde som aktiviteten stöder. Om mer än ett affärsområde stöds av den stödjande verksamheten, ska instituten använda objektiva fördelningskriterier. c)Om en aktivitet inte kan placeras in i ett visst affärsområde, ska instituten använda det affärsområde som har den högsta procentsatsen. Detsamma gäller också för en stödjande verk samhet med koppling till verksamheten. d)Institut har möjlighet att använda interna prissättningsmeto der för att fördela den relevanta indikatorn på olika affärs områden. Kostnader som genererats inom ett affärsområde men som kan tillskrivas ett annat affärsområde får omför delas till det affärsområde som de tillhör. e)Fördelningen av aktiviteter i affärsområden för kapitalkrav för operativ risk ska överensstämma med de kategorier som instituten använder för kredit- och marknadsrisker. f)Den verkställande ledningen ska ansvara för riktlinjerna för fördelning i affärsområden under överinseende av institutets ledningsorgan. g)Instituten ska låta fördelningen i affärsområden genomgå oberoende översyn. 3.EBA ska utarbeta förslag till tekniska standarder för ge nomförande i syfte att fastställa tillämpningsvillkoren för de principer för fördelning i affärsområden som anges i denna artikel. ska överlämna sina förslag till tekniska standarder för ge nomförande till kommissionen . Kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska stan darder för genomförande som avses i första stycket i enlighet med artikel 15 i förordning (EU) nr 1093/2010. Enligt den alternativa schablonmetoden ska instituten till lämpa följande för affärsområdena "hushållsbank" och "stor kundsbank": a)Den relevanta indikatorn ska vara en standardiserad in täktsindikator som är lika med det nominella beloppet av lån och förskott, multiplicerat med 0,035. b)Lån och förskott består av de totala utnyttjade beloppen i motsvarande kreditportföljer. För affärsområdet "storkunds bank" ska instituten också inbegripa värdepapper utanför handelslagret i det nominella beloppet av lån och förskott. L 176/198 Europeiska unionens officiella tidning För att få använda den alternativa schablonmetoden ska institutet uppfylla följande villkor: a)Institutets hushålls- och/eller storkundsbankverksamheter ska svara för av intäkterna. b)En väsentlig andel av institutets hushålls- och/eller stor kundsbankverksamhet ska innefatta lån där sannolikheten för fallissemang (PD) är hög. c)Den alternativa schablonmetoden ska vara en lämplig grund för beräkning av institutets kapitalbaskrav för operativ risk. De kriterier som avses i artikel 312.1 första stycket är följande: a)Ett institut ska ha ett väldokumenterat bedömnings- och hanteringssystem för operativ risk med tydlig ansvarsfördel ning. Det ska identifiera sina exponeringar mot operativ risk och spåra relevanta data om operativ risk, däribland data om betydande förluster. Detta system ska vara föremål för regel bunden och oberoende översyn, som ska genomföras av en intern eller extern part med den kunskap som krävs för att genomföra en sådan översyn.