prop · H1031d8 · 2013-09-18 00:00:00 — har tillsammans med Havs- och vattenmyndigheten vidareutvecklat fiskerikontrollarbetet, bl.a. gällande riskanalyser för inriktning av fiskerikontrollverksamheten. har fortsatt utvecklat arbetsmetoder för att bekämpa brott inom myndighetens ansvarsområde. Myndigheten har bl.a. inom ramen för detta medverkat i arbetet med att bekämpa den grova organiserade brottsligheten (GOB). har deltagit i de spaningsuppdrag med maritim anknytning som blivit aktuella, såväl internt som från övriga myndigheter inom GOB-samverkan. Maritimt underrättelsecenter deltar kontinuerligt i GOB- samverkan genom att delta i Nationellt underrättelsecenter. och nationella insatsstyrka har fortsatt vidareutvecklat samarbetet där kustbevakningstjänstemän transporterar vid maritima insatser. Gemensamma övningar och insatser har genomförts . Regeringen bedömer att målet är uppfyllt. Regeringen anser vidare att det är positivt att samverkan och samordning mellan Kustbevak- ningen, Polisen och utvecklats och att de myndighetsgemensamma insatserna har ökat i antal, viktiga insatser där statliga resurser samverkar på ett effektivt sätt för att bl.a. förhindra gränsöverskridande brottslighet. har vidareutvecklat arbetsmetoder inom kontrollverksamheten och urvalet av kontrollobjekt har förbättrats. Sjöfyllerikontroller inriktas mer riskanalysbaserat och med kunskap om de kritiska tidpunkter och sannolika geografiska platser där risken för att upptäcka brottslig verksamhet är som störst. har genomfört 2 684 kontroller mot sjöfylleri i jämförelse med 2 990 , men andelen rapporter i förhållande till antalet kontroller har ökat något. Utfallet i förhållande till antalet genomförda kontroller är fortfarande på en låg nivå (0,) som närvaro i hamnar kan ha en preventiv effekt. Generellt konstateras även tydliga beteendeförändringar bland fritidsbåtstrafikanter sedan lagändringarna 2010 och införandet av en nedre promillegräns. Det är en tydlig trend med nyktra båtförare även om passagerarna är berusade. Regeringen avser att följa utvecklingen inom detta område samt eventuella samband till minskade olyckor och andra alkoholrelaterade problem till sjöss. har blivit utlarmade och deltagit i 166 sjöräddningsinsatser med en eller flera enheter (var antalet insatser 227). flygplan är en viktig del av den svenska insatsförmågan, framförallt när det gäller eftersök, markering, fällning av flottar och koordinering av helikopterinsatser. Likaså är myndighetens närvaro med fartygsresurser i den svenska ekonomiska zonen viktiga bidrag till sjöräddningsberedskapen till sjöss. fartyg och flygplan deltar även i de sjörespektive flygräddningsövningar som leds av och myndigheten finns representerad i olika samarbetsfora som har inrättats av dessa. Regeringen anser att det är positivt att sjöverkande myndigheter genom resurssamordning skapar förutsättningar för ökad kostnadseffektivitet. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 och Försvarsmakten undertecknade 2011 en överenskommelse som reglerar samverkan mellan myndigheterna. har fyra nya samverkansgrupper bildats och påbörjat samarbete inom områdena sjöövervakningstjänst, dykeriverksamhet samt utbildning och logistik. Försvarsmakten har också aktivt bidragit med stöd till inför och under myndighetens deltagande i Operation . Regeringen bedömer mot bakgrund av detta att samverkan mellan myndigheterna utvecklats positivt i enlighet med den inriktning som angavs i budgetpropositionen (prop. 2011/12:1, utg. omr. har deltagit i en rad internationella operationer och övningar med flyg, fartyg och personella resurser . Vad gäller samverkan avseende EU-ländernas gemensamma miljöräddning, sjöfartskydd och sjösäkerhet har bl.a. deltagit i arbetsmöten vid angående erfarenheter från olyckan Deepwater Horizon samt deltagit i ett arbete med att ta fram en gemensam manual för utredningar av oljeutsläpp. har ett så kallat MoU (avsiktsförklaring angående samverkan) med den amerikanska . har förberedande arbete ägt rum angående erfarenhetsutbyte mellan och US Guard inom dykeriverksamhet och flygverksamhet. Kustbevakningsflyget har genomfört sex övervakningsflygningar inom North Fishery Commission. Regeringen bedömer att internationella samverkan på olika nivåer och inom flera av myndighetens ansvarsområden är viktig. Särskilt central är den samverkan som sker mellan och inom EU. 4.2.1.6 Utbildning och övning har Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) prioriterat implementeringen av nya kursplaner och utbildningsplaner för utbildningarna Skydd mot olyckor och Skorstensfejarutbildningen. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 kurser är: Skogsbrand och samhällspåverkan, Oljeskadeskydd – Spill i mark, Tillsyn och tillstånd enligt Lag om brandfarliga och explosiva varor samt kurser inom kärnenergiområdet. Övningsverksamheten samordnas genom det nationella forumet för inriktning och samordning av övningar (NAFS). En nationell strategi och övningsplanering för gemensam inriktning av övningar, säkerställer att berörda myndigheter över tiden övar gemensamma förmågor enskilt och tillsammans. Övningsverksamheten 2012 fokuserade främst på genomförandet av den nationella informationssäkerhetsövningen NISÖ 2012 med deltagande aktörer från departement, myndigheter, statliga bolag och den privata sektorn. Internationellt har MSB deltagit i den övning som anordnas av (EADRCC). övning genomfördes i och utgick ifrån ett jordbävningsscenario med CBRN-inslag. Regeringen bedömer att utbildningarna vid MSB, samt myndigheternas övningsverksamhet, internationell utbildnings- och övningsverksamhet, samt det övningsstöd som lämnats av MSB har bidragit till en ökad förmåga att hantera olyckor och kriser nationellt och internationellt. Under det kraftiga regnet fick stöd med sandsäckar. MSB genomförde ett antal samordningsaktiviteter i syfte att stödja samordningen av ansvariga myndigheters krishanteringsåtgärder och information till allmänheten och media. Samverkanskonferenser har framförallt genomförts vid väderrelaterade händelser t.ex. vid snöoväder och översvämningar. Vid ett flertal tillfällen har bilaterala avstämningar och förberedelser genomförts inför en eventuell samordningsaktivitet, t.ex. risk för solstorm och höga flöden. Stöd inom området samordnad kommunikation till allmänheten har genomförts bl.a. i samband med humansmitta av dvärgbandmask och West Nile-viruset. Det har handlat om avstämningar m.m. Myndigheten har även bistått regional informationssamordning i och samt till i samband med vädervarning. Samverkan skedde också inom ramen för den samverkansgrupp som hanterar uppdraget stöd till drabbade och anhöriga vid en större katastrof utomlands. Detta skedde inför Fotbolls i och i . genomfördes en samverkanskonferens då efterfrågade stöd i samband med att fartyget gick på grund. Myndigheten bidrog till att stödja räddningsarbetet genom en svensk dykexpert. Vid denna händelse prövades både samordningsuppdraget och insatsuppdraget som ytterligare ett steg i att 4.2.2Samordning och stöd inför och vid integrera den nationella och internationella Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har genomfört ett antal nationella insatser för att stödja kommuner och andra aktörer med förstärkningsresurser och expertis. Myndigheten har bl.a. bistått i samverkan med andra myndigheter i form av kem- och indikeringsenheter bl.a. vid lastbils- och fartygsolyckor och vid en brand i . Myndighetens oljeskyddsdepåer har varit aktiverade i det fortsatta saneringsarbetet från oljeutsläppet utanför 2011 samt vid talloljeutsläpp i . Översvämningsutrustning i form av barriärer och pumpar användes i MSB tillhandahåller metoder, nätverk och tjänster som används av berörda myndigheter i kontakter med allmänheten. Ett exempel på detta är webbportalen som MSB driver och som bl.a. länkar till andra myndigheters information vid händelser. Regeringen bedömer att MSB:s insatser och stöd till nationella räddnings- och katastrofinsatser bidragit till att konsekvenserna för allvarliga olyckor och kriser begränsats. Regeringen bedömer vidare att samordningsverksamheten har bidragit till att ansvariga myndigheter haft god kunskap om läget och om varandras arbete. Samverkanskonferenserna har bidragit till att sprida information mellan berörda aktörer på ett bra sätt. Regeringen bedömer vidare att MSB har vidtagit åtgärder för att i relevanta delar öka integrationen avseende nationell och internationell operativ verksamhet. MSB:s internationella insatser har fortsatt varit behovsbaserade och i enlighet med av regeringen beslutade policys och strategier. Myndigheten har bedrivit 122 biståndsinsatser i 39 länder. Verksamheten har främst påverkats av krisen i , det politiskt instabila läget i Sydsudan, samt svältkatastroferna på och i . Med anledning av den humanitära krisen i som bl.a. lett till stora flyktingströmmar till framförallt och har myndigheten bidragit med expertstöd till FN- organen inom transport och logistik, vatten och sanitet, samt telekommunikation. Vidare bidrog myndigheten till att bygga ett fältkontor i norra till stöd för FN:s High Commissioner for Refugees (UNHCR). MSB gav vidare stöd till UNHCR och Programme (WFP) med att färdigställa fältkontor och boendestöd i . Myndigheten har även bistått andra FN-organ i regionen med experter inom telekommunikation, logistik och transport. Till följd av oroligheterna i norra bidrog myndigheten med EOD- (Explosive Ordnance Disposal) resurser för humanitär ammunitionsröjning till (). Myndigheten bidrog även med samma expertis till () i . Vidare har MSB gett stöd till UNMAS i (DRK) och i . Myndigheten har vidare bidragit med transport- och logistikstöd till WFP:s distribution av förnödenheter på och i DRK. På det förebyggande och förberedande området har myndigheten framför allt bedrivit katastrofriskreducerande och kapacitetsuppbyggande arbete tillsammans med nationella myndigheter, Röda korsrörelsen och FN-organ, t.ex. i , och . Myndigheten har gett expertstöd till bl.a. samt de lokala Röda Kors-föreningarna i och med syfte att stärka förmågan och utveckla kapaciteten att hantera framtida kriser och katastrofer. Vidare genomfördes insatser inom ramen för EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik (GSFP) i bl.a. , 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Den mest omfattande insatsen inom området var stödet till European Union Rule of in Kosovo (EULEX). MSB:s arbete med att integrera ett miljöperspektiv i insatserna fortskred bl.a. genom att ta fram en miljöhandbok för insatsverksamheten, samt förbättra baslägerkonceptet utifrån ett miljöperspektiv. Myndigheten har även bl.a. lämnat miljöstöd till flyktingläger i och till boendecamp i DRK, samt till för miljörelaterade katastrofhändelser. MSB har i enlighet med sitt regleringsbrev redovisat i sin årsrapport för insatsverksamheten hur 1325 och 1820 – om kvinnor, fred och säkerhet – har implementerats i insatsverksamheten (Fö2013/760/SSK). har t.ex. introduktionsutbildningar för personal i resurspoolen genomförts med fokus på bl.a. MSB:s riktlinjer för jämställdhet. Myndigheten har även genomfört utbildningar som omfattat både miljö- och genusfrågor i bl.a. DRK. I anställde MSB en Gender Field Advisor . Andelen kvinnor i insatser ligger oförändrat på . MSB har som ambition att öka andelen kvinnor i myndighetens resurspool samt i insatser. bestod resurspoolen av kvinnor, en sänkning av andelen kvinnor på några procent jämfört med . Regeringen bedömer sammanfattningsvis att de genomförda internationella räddnings- och katastrofinsatserna har visat på MSB:s förmåga att snabbt kunna organisera behovsbaserat stöd till förmån för framförallt FN och EU, och att det katastrofriskreducerande och förberedande arbetet utvecklats på ett positivt sätt. Detsamma gäller myndighetens stöd till insatser inom civil konflikthantering samt andra biståndsinsatser. Regeringen bedömer vidare att MSB bidragit till genomförandet av politik för global utveckling. Myndighetens fortsatta satsningar på åtgärder inom både miljö och genus har bidragit till att höja kvaliteten och effektiviteten på insatserna. Regeringen bedömer vidare att myndigheten bör fortsätta verka för att åstadkomma en jämnare könsfördelning i insatserna och öka andelen kvinnor. /2013 () deltog i Operation , en EU- gemensam maritim insats för att stödja och skydda FN:s mattransporter till . deltog, med bas på , med ett sjöövervakningsplan inklusive besättningar, stabspersonal samt tekniker. uppdrag var att upptäcka, dokumentera och rapportera misstänkt piratverksamhet. Myndigheten har även deltagit med expertis i EUCAP , EU:s kapacitetsuppbyggnadsinsats i regionen kring . Regeringen bedömer att stora framsteg har gjorts avseende förmågan att bekämpa sjöröveriet i . Sedan operation inleddes har inte något av de skyddade fartygen utsatts för en attack från pirater. Antalet attacker och lyckade kapningar av andra fartyg har reducerats kraftigt . Framstegen förklaras bl.a. av rederinäringens förbättrade egenskydd grundat på utfärdade rekommendationer (s.k. Best management practices) samt det internationella samfundets ansträngningar, däribland Operation . 4.2.2.2 Miljöräddning till sjöss har fortsatt med kvalificerade övnings- och utbildningsinsatser med kombinationsfartygen i KBV 001-serien. Fartygen har även använts i skarpt läge och med gott resultat testat förmågan till nödbogsering, nödläktring och brandbekämpning till sjöss. har genomfört 50 oljeskyddsoperationer och två kemskyddsoperationer (motsvarande siffror var 42 resp. 0). Det har inte förekommit någon större händelse med omfattande utsläpp liknande de stora utsläpp som inträffade i och utanför . Regeringen bedömer att förmåga avseende miljöräddningstjänst förbättrats i takt med att den tekniska tillgängligheten och kapaciteten ökat. Dock har två förväntade fartygsleveranser av fyra beställda kombinationsfartyg försenats på grund av varvskonkurs. Regeringen bedömer att den nationella förmågan att bekämpa oljeutsläpp är god. Dock har förseningen av fartygsleveranserna inverkan på förmågan att hantera större oljeutsläpp. har slutleveransen av dessa fartyg ägt rum. Regeringen bedömer att förmågan att med nationella resurser bekämpa 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 större oljeutsläpp kommer att öka väsentligt då fartygen levereras. och har redovisat uppdraget att utreda hur möjligheterna att handla effektivt i samband med mottagande av fartyg i nöd kan förbättras (Fö2006/1264/). Myndigheterna föreslår att den som leder en insats inom statlig räddningstjänst till sjöss, och som påbörjat en räddningsinsats, ska fortsätta att ansvara för räddningstjänsten även om fartyget förs in i en hamn där kommunen ansvarar för räddningstjänsten. Frågan har behandlats (bl.a. prop. 2002/03:119 s. 75–77 och SOU 2002:10 s. 207–210). Regeringens bedömning är i allt väsentligt samma som . Såvitt regeringen känner till har det i praktiken inte varit några problem med reglerna för en ansvarsövergång i samband med att det har funnits behov av att bogsera ett fartyg i hamn. Den statliga myndigheten är ofta hänvisad till att använda andra myndigheters resurser och inte minst kommunala sådana för räddningsinsatser i en hamn. Enligt 1 kap. 6 § lagen (2003:778) om skydd mot olyckor ska kommunerna och de statliga myndigheterna som ansvarar för räddningstjänst samarbeta med varandra. Detta gäller även om fartyg tas in i en hamn. Regeringen anser mot denna bakgrund att det saknas skäl för att införa särskilda regler om den geografiska gränsdragningen mellan statlig och vid situationer då fartyg tas in i en hamn. För att kunna hantera större oljeutsläpp samverkar länderna i vår närhet inom områdena förebyggande, beredskap/övning, och om olyckan är framme, skarpa miljöräddningstjänstinsatser. I syfte att skydda den miljön i har länderna inom ramen för () samverkat. är ordförande i som är en arbetsgrupp inom miljöräddningsområdet. Samverkan har även skett inom ramen för avseende miljöräddningstjänst mellan de nordiska länderna. har bl.a. deltagit med fartyg inklusive besättning och flygplan i en miljöskyddsövning samt genomfört kontinuerlig flygning avseende miljöövervakning i Skagerrakområdet enligt särskild överenskommelse. Därtill har samverkan skett inom ramen för avseende miljöräddningstjänst inom . har medverkat med personal och fartyg i BONNEX-övningen. Regeringen bedömer att internationella samverkan inom miljöräddningstjänst är betydelsefull för svensk beredskap inom detta område, både vad gäller att ta emot hjälp och att bistå andra länder om behov uppstår. De frivilliga insatser som görs av grupper och individer är av stor betydelse för samhällets krisberedskap. Frivilligorganisationerna har en viktig uppgift i att ta tillvara den enskilda individens engagemang och att stimulera frivilligarbetet. Ideellt engagemang har vidare en positiv effekt på människors tillit till samhället och till varandra, vilket är av värde för krisberedskapen. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har genomfört en enkätundersökning för att kartlägga behovet av frivilliga förstärkningsresurser inom krisberedskapen hos kommuner, landsting, länsstyrelser och centrala myndigheter. Resultatet av undersökningen utgör sedan underlag för inriktningen av fördelningen av uppdragsersättning till de frivilliga försvarsorganisationerna . Regeringen ser positivt på att MSB på detta sätt utvecklat metoderna för att anpassa medelsfördelningen till behoven inom samhällets krisberedskap. Utbetalda medel och projekt har MSB, inom ramen för anslag 2:4 Krisberedskap, fördelat sammanlagt till de frivilliga försvarsorganisationerna för särskilda uppdrag för att höja krisberedskapen i samhället. Exempel på projekt som myndigheten beviljat bidrag för är utbildning av frivilliga för hanteringen av händelser där farliga ämnen (CBRN) är involverade, grund- och fortbildning av ansvariga för och medlemmar i frivilliga resursgrupper (FRG) och utbildning av krisstödjare. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Myndigheten har också till de frivilliga försvarsorganisationer fördelat sammanlagt i organisationsstöd, vilket bl.a. ska bidra till administrativ basverksamhet och verksamhetsutveckling. Medlen fördelas med stöd av förordningen om frivillig försvarsverksamhet (1994:524). MSB har också till olika ideella organisationer betalat ut i ersättning för uppdrag som syftar till att öka den enskildes förmåga att förebygga och hantera olyckor, allvarliga händelser och kriser. Regeringen bedömer att de medel som betalats ut till de frivilliga försvarsorganisationerna och till övriga organisationer bidragit till att höja samhällets krisberedskap genom att bygga upp förstärkningsresurser och att öka den enskildes förmåga att hantera olyckor, allvarliga händelser och kriser. Vid ingången av året var drygt 40 000 abonnemang anslutna till systemet. Målet var att öka till 55 000. tillkom 5 645 abonnemang vilket motsvarar en måluppfyllelse om . Landstingens och kommunernas anslutning ökade mest med en måluppfyllelse . Beträffande målgruppen kommersiella aktörer och statliga användare var måluppfyllelsen respektive . Kostnaderna för systemet var 2012 i stort sett oförändrade () i jämförelse med föregående år. ökade intäkterna via avgifter (). Totalt gick verksamheten med i underskott som täcktes med anslagsmedel. Antalet Rakel-abonnemang har ökat , men anslutningstakten går långsamt. Målet för anslutning är inte uppnått och intäkterna från abonnemang täcker fortfarande inte kostnaderna för systemet. Regeringens bedömning är trots detta att ökningen av antal aktiva abonnemang inom områdena allmän ordning, säkerhet och hälsa har stärkt samhällets förmåga att hantera vardagsolyckor, stora olyckor och kriser. Med syfte att stimulera samverkan generellt, och den kommunala anslutningen till speciellt, lämnade regeringen ett uppdrag till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) att komma med förslag på utformning och innehåll av ett samverkansbidrag (Fö2012/1942/SSK). I MSB:s redovisning föreslog myndigheten justeringar i det avtal mellan staten och som reglerar kommunernas uppgifter och ersättning enligt lagen (2006:544) om kommuner och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap. Avtalet justerades och ett samverkanstillägg om inrättades, varav avsattes för . har arbetet med att utveckla nya tjänster, som till exempel trygghetslarm, fortsatt. Med syfte att förbättra robusthet och tillgänglighet till systemet har infrastrukturen förstärkts med siter och reservkraft. Nationella riktlinjer för samverkan, med syfte att vägleda användarna, har fastställts. Avtalet för drift, underhåll, systemleverans och kundsupport löper ut . har därför ett förberedande arbete påbörjats för kommande upphandling. Förordningen (2008:1002) med instruktion för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ändrades vilket innebär att nya kunder ges möjlighet att snabbare ansluta sig till . Dessutom skapar förordningsändringen möjlighet för MSB att utveckla och tillhandahålla tilläggstjänster som användarna efterfrågar. mellan staten och syftar till att säkerställa en effektiv SOS-tjänst och skapa möjlighet att tillkalla eller komma i förbindelse med polis, statlig eller samt ambulans. har antalet verkliga nödsamtal legat varaktigt kring cirka 1,5 miljoner . Enligt alarmeringsavtalet med staten ska medelsvarstiden för nödnumret 112 vara högst . Den sammanlagda ackumulerande svarstiden för samtliga SOS– centraler var (Fö2013/1456/SSK och Fö2013/595/SSK). Av Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps tillsynsrapport av statens alarmeringsavtal med 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 framgår att i huvudsak uppfyller åtaganden i alarmeringsavtalet (Fö2013/978/SSK). Regeringens bedömning är att de uppgifter som utför enligt alarmeringsavtalet bidrar till samhällets förmåga inom områdena skydd mot olyckor och krisberedskap. inrättande det särskilda informationsnumret 113 13. Det särskilda informationsnumret ska komplettera och avlasta nödnumret 112 och utgöra en tjänst för att bistå och stödja ansvariga aktörer att ge allmänheten snabb, korrekt och samordnad information vid allvarliga olyckor och kriser. Tjänsten ska även ha förmåga att ta emot information och vidareförmedla den till berörda aktörer. Tjänsten ska vara tillgänglig dygnet runt. har i mellan staten och fått en inriktning att inrätta ett nytt tekniskt system för viktigt meddelande till allmänheten (VMA) via mobil och fast telefoni vid allvarliga olyckor och kriser. Det nya tekniska systemet ska komplettera de befintliga systemen för varning (Fö2013/468/SSK). redovisade betänkandet En myndighet för alarmering (SOU 2013:33) till Försvarsdepartementet . Betänkandet har remissbehandlats (Fö2013/935/SSK). 4.2.3Uppföljning, utvärdering, lärande och forskning 4.2.3.1Lärande och kunskapsåterföring från olyckor och kriser samt forskning Genom lärande från inträffade händelser där erfarenheter och erhållna kunskaper från tillsyn, uppföljning och utvärdering tillvaratas och förmedlas kan förmågan i samhället att förebygga, motstå och hantera olyckor samt allvarliga händelser utvecklas. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har genomfört tillsyn och tillsynsvägledning inom området skydd mot olyckor. Tillsynen bedöms ge viktiga erfarenheter för att utveckla berörda aktörers verksamhet och för regelutvecklingen. Resultatet från genomförd tillsyn visade att regelefterlevnaden i huvudsak är god. konstaterar myndigheten, i likhet med 2011, att inom området skydd mot olyckor finns det förbättringsområden avseende länsstyrelsers och kommuners tillsyn. sammanställde, och analyserade MSB mer än 350 olycksundersökningar i syfte att ta tillvara på erfarenheter av inträffade olyckor och kriser. Kommunernas olycksundersökande verksamhet är fortfarande ojämn men MSB:s stöd i form av ett nätverk av regionala samordnare har förbättrat förutsättningarna för att utjämna bristerna i verksamheten.