prop · H1031d11 · 2013-09-18 00:00:00 — Landstingen organiserar traumavård vid större händelser för att på bästa sätt erbjuda vård till dem som är bosatta i . finns det behov av att vid en allvarlig händelse sam- Donationsviljan i är bland de högsta inom Europeiska unionen. Av befolkningen är positivt inställda till att donera organ efter sin död. Genom transplantation av organ, 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 donerade från en avliden eller från en levande givare, kan många människor få ett förlängt liv och en bättre livskvalitet. Behovet av organ för transplantation är emellertid avsevärt större än tillgången. För att säkerställa en fortsatt välfungerande donations- och transplantationsverksamhet i samt möjliggöra ett ökat antal och tillgängliga organ har regeringen tillsatt en utredning om donations- och transplantationsfrågor (dir. 2013:25). Utredningen ska bl.a. lämna förslag på hur informationen till allmänheten om donation och transplantation kan förbättras och hur förutsättningarna för enskilda personer att göra sin vilja känd kan förenklas, bedöma vårdgivarnas behov av kunskapsstöd avseende organisation och arbetssätt samt bedöma förutsättningarna för donationsfrämjande insatser i vården. Utredningen ska lämna sitt slutbetänkande . framgår att en struktur har byggts upp för att stödja landstingens och kommunernas arbete med riktlinjerna. Det pågår fem studier om metodutveckling. En förstudie har genomförts om en uppdatering av fysisk aktivitet i sjukdomsprevention och sjukdomsbehandling (FYSS). Det pågår också diskussioner med några landsting om förbättringsarbete när det gäller metoder för kvalificerat samtal om matvanor. En förstudie har genomförts för en webbutbildning om samtal om matvanor som ska produceras . En mätning av attityder hos chefer, professioner och befolkning till sjukdomsförebyggande arbete har också genomförts. kommer att presentera en utvärdering av följsamheten till riktlinjerna. Regeringen kan vidare konstatera att ett effektivt utvecklingsarbete förutsätter lokal förankring. En aktör som har en viktig strategisk roll som stöd för detta är Nätverket hälsofrämjande sjukhus och vårdorganisationer. 4.5.2Hälsofrämjande hälso- och sjukvård nätverk, som under en uppbyggnads- och ut- Ett strukturerat arbete med fokus på att sammanställa och sprida kunskap om effektiva metoder och arbetssätt samt stödja införandet av dessa är ett viktigt stöd för landstingens utvecklingsarbete. Regeringen har därför vidtagit ett flertal åtgärder för att stimulera ett förbättringsarbete kring hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbete i landstingen. vecklingsfas ekonomiskt fått stöd av regeringen, omfattar huvuddelen av den svenska hälso- och sjukvården. Nätverkets arbete med att utveckla kunskap, kompetens och rutiner för en hälsoorientering av hälso- och sjukvården är nära kopplat till riktlinjer för sjukdomsförebyggande metoder. Nätverket utgör därmed en viktig resurs som stöd för införandet av dessa riktlinjer. Införandet av riktlinjer för sjukdomsförebyggande metoder Stöd till hälso- och sjukvårdens hälsofrämjande och förebyggande arbete Ett viktigt led i regeringens utvecklingsarbete är uppdrag att stödja införandet av de nationella riktlinjerna för sjukdomsförebyggande metoder. Riktlinjerna omfattar metoder som kan användas för att stödja beteendeförändring vid tobaksbruk, riskbruk av alkohol, otillräcklig fysisk aktivitet och ohälsosamma matvanor. I uppdraget, som pågår , ingår att tillsammans med företrädare för olika professioner sprida kännedom om riktlinjerna. ska även kartlägga behovet av och stödja metodutveckling på området, skapa en interaktiv utbildning samt utveckla modeller eller metoder för att säkerställa datatillgång för uppföljning av riktlinjerna. Regeringen gav i uppdrag att stödja ett aktivt och evidensbaserat arbete för bra matvanor. Uppdraget omfattar att samla in och till personalen i hälso- och sjukvården tillhandahålla den bästa tillgängliga kunskapen om bra matvanor. För att genomföra uppdraget har startat projektet , och arbetar med att ta fram anpassat stöd som underlättar för hälso- och sjukvårdspersonalen att motivera patienter till bra matvanor. Stödet består i konkreta verktyg och material att använda vid patientsamtal. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Åtgärder som främjar barns och ungas hälsa Grunden för hälsan läggs till stor del redan i barndomen. De verksamheter som byggts upp inom mödravården, barnhälsovården och elevhälsan är viktiga i det förebyggande och hälsofrämjande arbetet. Regeringen har gett flera uppdrag i syfte att främja barns och ungas hälsa. Myndigheten ska bl.a. stödja ett effektivt hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbete inom mödrahälsovården, barnhälsovården och elevhälsan vad gäller goda matvanor och fysisk aktivitet. Uppdraget ska redovisas senast . har även regeringens uppdrag att se till att vägledningar, rekommendationer och kunskapsöversikter för förlossnings-, nyföddhets-, barn- och elevhälsa finns utarbetade, tillgängliggörs och hålls uppdaterade. redovisade ett uppdrag att kartlägga ungdomsmottagningarnas verksamhet. Kartläggningen visar bl.a. att så gott som alla ungdomsmottagningar erbjuder rådgivning om t.ex. födelsekontroll, preventivmedel och graviditetstest. Flertalet mottagningar erbjuder provtagning av sexuellt överförbara sjukdomar och smittspårar. Vidare framgår att ungdomsmottagningarna har goda möjligheter att tidigt upptäcka psykisk ohälsa. De flesta mottagningar erbjuder någon typ av samtalsstöd och drygt hälften av mottagningarna har gruppverksamhet för unga med särskilda behov. En annan viktig del av ungdomsmottagningarnas verksamhet är det uppsökande och utåtriktade arbetet. Kartläggningen visade också att hbtkompetensen inom ungdomsmottagningarna generellt var god. Många av mottagningarna hade även haft kompetensutveckling inom hbtfrågor . har också fått i uppdrag att kartlägga, sammanställa och sprida kunskap som kan stödja och underlätta hälso- och sjukvårdens bemötande och omhändertagande av barn och unga som misstänks fara illa eller riskera att fara illa. Uppdraget pågår t.o.m. . Uppföljning av den hälsoinriktade hälso- och sjukvården har på regeringens uppdrag redovisat en samlad öppen jämförelse av den hälsoinriktade hälso- och sjukvården (Öppna jämförelser av den hälsoinriktade hälso- och sjukvårdens kvalitet och effektivitet, jämförelser mellan landsting). Av rapporten framgår att hälso- och sjukvården bl.a. har goda förutsättningar att arbeta med frågor som rör levnadsvanor. Av rapporten framgår också att rökstopp är en av de viktigaste åtgärderna för att minska risken att en patient återinsjuknar i stroke. anger nästan hälften av de patienter som var rökare vid insjuknandet att de har slutat att röka. Rapporten visar även på en positiv nedåtgående trend när det gäller rökning i samband med graviditet och rökning i hemmiljön hos nyblivna föräldrar med barn yngre än en månad, som minskat från . Metoden Fysisk aktivitet på recept (FaR®), som används i hälso- och sjukvården som ett led i att förebygga eller behandla sjukdom, har utvecklats med stöd av regeringen. Enligt Folkhälsan i , årsrapport (och 2013) visar svenska studier att FaR® leder till ökad fysisk aktivitet hos av de vårdsökande som har fått ett sådant recept. Förskrivningen av FaR® ser också ut att fortsätta öka i . har genomfört en studie för att få kunskap om inställningen till att arbeta med sjukdomsförebyggande metoder i hälso- och sjukvården och om hur väl sjukvården är förberedd för att stärka det sjukdomsförebyggande arbetet (Sjukdomsförebyggande arbete inom hälso- och sjukvården – en enkätstudie ). Av enkätstudien framgår bl.a. följande: –När frågor ställs till befolkningen framgår att var tredje person skulle vända sig till sjukvården om de skulle känna behov att ändra sina matvanor, var fjärde skulle göra det för stöd att ändra alkohol- och motionsvanor och var femte vad gäller tobaksvanor. –av de svarande hade diskuterat levnadsvanor med läkare eller annan vårdpersonal varav en övervägande andel var mycket positiva till samtalet. –I stort sett samtliga svarande ansåg det vara viktigt att sjukvården generellt ger råd om levnadsvanor. Både chefer och professioner var eniga om att hälso- och sjukvården borde arbeta mer med sjukdomsförebyggande rådgivning än vad man gör . –På frågan till de som arbetar i vården om det finns rutiner för att arbeta med rådgivning kring levnadsvanor på arbetsplatsen är det av de svarande som anser att så är fallet. –Personalens kunskap om riktlinjerna är störst inom primärvården där tre av fyra känner till de nationella riktlinjerna vilket kan jämföras med dem som arbetar inom den slutna specialiserade vården där hälften känner till dem. Regeringen kan med anledning av dessa resultat konstatera att förutsättningarna för att arbeta med sjukdomsförebyggande metoder är goda. 4.5.3En mer kunskapsbaserad psykiatri Personer med psykisk ohälsa ska ha samma tillgång till en jämlik, kunskapsbaserad, säker och tillgänglig vård och omsorg av god kvalitet som personer med somatisk ohälsa. Kunskapsstöd, kompetensutveckling och kvalitetsarbete är ett prioriterat område i regeringens särskilda satsning PRIO psykisk ohälsa – plan för riktade insatser inom området psykisk ohälsa 2012–2016. En struktur för kunskapsstyrning utvecklas För att säkerställa att den vård som erbjuds personer med psykisk ohälsa är kunskapsbaserad har regeringen gett i uppdrag att, tillsammans med relevanta myndigheter som SBU, TLV och , skapa en struktur för att långsiktigt säkerställa en samordnad och behovsanpassad statlig kunskapsstyrning inom området psykisk ohälsa. ska även utveckla, förstärka och behovsanpassa de insatser som bedrivs inom ramen för den struktur för uppföljning och utvärdering inom området som myndigheten presenterade 2012. har inventerat behoven av kunskap på vissa områden som t.ex. ADHD och barn och unga. Syftet med inventeringarna är att säkerställa att kunskapsstyrningen blir ändamålsenlig och relevant för huvudmän, patienter och anhöriga. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Utifrån detta bör det kommande arbetet med kunskapsstöd planeras. Nya kunskapsstöd tas fram utarbetar vägledningar om läkemedelsbehandling och stöd till personer med ADHD, om indikation för elektrokonvulsiv behandling (ECT) vid depression och om förebyggande åtgärder och behandling av barn och unga med psykisk ohälsa. Vägledningarna skapar bättre förutsättningar för huvudmännen att erbjuda kunskapsbaserade vård- och stödinsatser. Behovet av tvångsåtgärder har minskat Regeringen fortsätter tillsammans med SKL satsningen på stöd till riktade insatser för att förbättra vården och omsorgen för barn och unga med psykisk ohälsa och personer med omfattande eller komplicerad problematik. I överenskommelsen med SKL om stöd till riktade insatser inom området psykisk ohälsa 2013 finns bl.a. en satsning på fortsatt utveckling av den psykiatriska heldygnsvården. Satsningen bygger på erfarenheterna från projektet vård – mindre tvång, som avslutades och som visade goda resultat med en halvering av behovet av tvångsåtgärder i de deltagande klinikerna. har 44 team deltagit i fyra s.k. genombrottsutbildningar varav två med särskild inriktning på självskadebeteende. Regionalt stöd för att minska självskador Ett tydligt delmål i regeringens PRIO-satsning är att skapa förutsättningar för att minska förekomsten av självskadebeteende. I har antalet unga människor (15–) som tagits in på sjukhus på grund av avsiktligt självförvållade skador ökat markant . För att stärka vården och skapa förutsättningar för en god och jämlik vård vid självskadeproblematik har regeringen och SKL en överenskommelse om en struktur för att öka kunskapen lokalt och regionalt. har tre kunskapsnoder etablerats i , respektive . Dessa ansvarar för den regionala kunskapsspridningen och för hand- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 ledning och konsultation till vårdgivare inom respektive upptagningsområde. Tillgången på specialister inom psykiatrin ökar Antalet läkare som väljer att göra sin specialiseringstjänstgöring inom vuxenpsykiatrin och inom barn- och ungdomspsykiatrin har stadigt ökat . En bidragande orsak har varit det s.k. som av läkare i (IPULS) ansvarat för . har erfarenheterna från METIS tillvaratagits och införts i ordinarie strukturer på . I samband med detta har också påbörjat arbetet med att ta fram målbeskrivningar och kompetenskrav för specialister inom barn- och ungdomspsykiatri för att säkerställa tillgången på kompetens på området. Regeringen har även satsat på att öka kunskapen om psykiatri i bristområden genom en fördjupad psykiatriutbildning för AT-läkare inom de norra och sydöstra sjukvårdsregionerna. Den sammanlagda tjänstgöringstiden inom psykiatrin har ökat och satsningen har gett möjlighet att förbättra psykiatriutbildningen för samtliga AT-läkare. Satsningen pågår och en förhoppning är att den fördjupade psykiatriutbildningen, förutom att ge generellt ökade kunskaper inom psykiatriområdet, också ska leda till att flera läkare väljer att göra sin specialisttjänstgöring inom psykiatrin. Även när det gäller tillgången på psykologisk behandling har regeringens satsning på att öka antalet anställda med adekvat kompetens i effektiva psykoterapeutiska behandlingsmetoder haft effekt. Satsningen pågår och 190 anställda inom hälso- och sjukvården utbildas/har utbildats varav de flesta inom vuxen och barn- och ungdomspsykiatrin, där landstingen uppfattar att de största behoven finns. I drygt hälften av landstingen uppskattas nu tillgången till psykologisk behandling som god eller relativt god. Den långsiktiga satsningen på forskartjänster och forskarskolor fortsätter har regeringens uppdrag att inrätta ca 30 forskartjänster för kliniskt verksamma inom psykiatrin. Satsningen, som är långsiktig och pågår , syftar till att höja kompetensnivån inom psykiatrin och utforma goda forskningsmiljöer för forskare och doktorander. Tretton forskartjänster på deltid har kommit igång och ytterligare tjänster kommer att inrättas . 4.6Resultatredovisning – tillgänglighet till sjukvård Tillgängligheten till sjukvård har varit en prioriterad fråga för regeringen. Resultatet har blivit en ökad tillgänglighet. Dessutom mäts numera väntetider för alla patienter . Regeringen har lagstiftat om en vårdgaranti, fortsatt en prestationsbaserad satsning på tillgänglighet (Kömiljarden), förbättrat informationen till patienten och ökat tillgängligheten genom apoteksomregleringen och tandvårdsreformen. Samtliga insatser har bidragit till förbättringarna av tillgängligheten. 4.6.1Vårdgarantin och Kömiljarden har förbättrat tillgängligheten Vårdköerna har minskat och tillgängligheten till hälso- och sjukvården har förbättrats . Det innebär att de insatser som regeringen har vidtagit för att förbättra tillgängligheten, t.ex. den nationella vårdgarantin och Kömiljarden, har gett goda och varaktiga resultat. Enligt är många patienter nöjda med vårdens tillgänglighet, särskilt när det gäller primärvården. Vårdgarantin ställer krav på landstingen Genom den lagstadgade vårdgarantin är landstingen skyldiga att erbjuda hälso- och sjukvård inom . Landstingen ska erbjuda kontakt med primärvården som personen söker hjälp och ska primärvården erbjuda läkarbesök. Besök i den specialiserade vården ska erbjudas från det att remiss har utfärdats eller att den enskilde sökt kontakt med vården och behandling ska påbörjas efter beslutsdatum. Om inte klarar av att erbjuda vård inom vårdgarantins tidsgränser ska aktivt bistå patienten med att ordna vård hos någon annan vårdgivare, utan extra kostnad för patienten. En positiv effekt med vårdgarantin är, enligt , att patienternas inflytande över hur och när vården ges har ökat. Andra positiva effekter är att garantin har bidragit till en ökad motivation att effektivisera landstingens arbete med att korta väntetiderna och till ett ökat samarbete i vårdkedjorna. Att allmänhet, patienter och vårdpersonal känner till regelverket är en förutsättning för att vårdgarantin ska fungera fullt ut. Kunskapen om vårdgarantin och de regler som gäller för den är dock relativt svag, vilket indikerar att landstingens kommunikation om vårdgarantin kan behöva förbättras. De flesta landsting uppger att vårdgarantin är en prioriterad kommunikationsfråga men få har utvärderat effekterna av sina informationsinsatser. Kömiljarden leder till kortare väntetider har regeringen avsatt ett särskilt statsbidrag om för att förbättra tillgängligheten till hälso- och sjukvården, den s.k. Kömiljarden. Denna satsning är utöver de ca för vårdgaranti och ökad tillgänglighet inom hälso- och sjukvården som regeringen tillfört landstingen via det generella statsbidraget. Kö- miljarden är en stimulansåtgärd för att landstingen ska korta väntetiderna och regleras i årliga prestationsbaserade överenskommelser mellan regeringen och SKL. De landsting som uppnår de i överenskommelsen uppställda kraven får ta del av medlen. Kraven har stegvis höjts och är högre än kraven i hälso- och sjukvårdslagen. Orsaken till de höjda kraven är att parterna är eniga om att väntetiderna behöver förkortas ytterligare. har medlen inom ramen för Kömiljarden fördelats till de landsting som klarar att ge vård (besök och behandling inom den specialiserade vården) . klarade elva landsting att ge specialiserad vård till av patienterna. –2013 har, inom ramen för Kömiljarden, olika projekt bedrivits med syfte att göra det lättare att följa patientens kontakter med vården. Det har bl.a. tagits fram 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 en modell för att kunna följa ledtider för t.ex. röntgen och återbesök. Enligt , som har regeringens uppdrag att följa upp vårdgarantin och Kö- miljarden, har Kömiljarden varit ett viktigt incitament för att få landstingen att bli mer engagerade i väntetidsfrågan. Uppföljningen visar att de åtgärder som har vidtagits allt mer har varit av långsiktig karaktär, som t.ex. organisatoriska förändringar och arbete med processtyrning. Tillgänglighet till både primärvård och specialiserad vård har förbättrats vårdgarantin har varit reglerad och Kömiljarden har funnits har tydliga förbättringar skett när det gäller tillgängligheten till primärvården och den specialiserade vården. besvarades av alla telefonsamtal till vårdcentralerna till skillnad , då enbart av samtalen besvarades . Andelen genomförda läkarbesök ökade från 2012. Antalet patienter som väntar på ett besök eller en behandling inom specialistvården har minskat och allt färre av de väntande har en väntetid . hade av patienterna väntat på besök eller på behandling. Även om definitionen och omfattningen av vårdgarantin har ändrats något tyder detta på att fler får vård jämfört med . Landstingens rapportering till den nationella väntetidsdatabasen är av avgörande betydelse för att kunna följa utvecklingen av tillgängligheten inom hälso- och sjukvården. hade alla landsting en svarsfrekvens på . I det följande redovisas indikatorer som har tagits fram för att följa utvecklingen kring tillgängligheten i vården. (För en indikator för tillgängligheten för apoteksområdet se avsnitt 4.6.3.) I diagram 4.7 redovisas utvecklingen av andelen patienter som får besökstid i specialiserad vård och i diagram 4.8 utvecklingen av andelen patienter som får behandling i specialiserad vård . Båda diagrammen visar jämförelser mellan , 2010–2012. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 redovisats visar diagrammen att allt fler patienter får vård . Det gäller såväl besök som behandling eller åtgärd i specialiserad vård. Motsvarande väntetider är i stort sett oförändrade. Diagram 4.7 Andel patienter som får besökstid i specialiserad vård , 2010–2012 Källa: Kommuner och Landsting (Väntetidsdatabasen ). Anm.: Könsuppdelad statistik finns inte tillgänglig. Väntetidsdata är jämförbara på grund av ändrad definition av vilka som räknas som väntande och att fler behandlingar inkluderats i Kömiljarden. Diagram 4.8 Andel patienter som erhåller behandling eller åtgärd i specialiserad vård , 2010–2012 Källa: Kommuner och Landsting (Väntetidsdatabasen ). Anm.: Könsuppdelad statistik finns inte tillgänglig. Väntetidsdata är jämförbara på grund av ändrad definition av vilka som räknas som väntande och att fler behandlingar inkluderats i Kömiljarden. Tillgängligheten inom hälso- och sjukvården varierar mellan landstingen. varierade t.ex. andelen besvarade telefonsamtal i primärvården mellan . Inom den specialiserade vården varierade antalet patienter som väntat på specialistbesök mellan . Diagram 4.9 visar en indikator på hur befolkningen uppfattar tillgängligheten till hälso- och sjukvården. En högre andel av befolkningen anser att väntetiderna både till besök på vårdcentral och på sjukhus är rimliga 2012 jämfört med . Befolkningen anser i högre grad att väntetiderna till vårdcentraler är rimliga jämfört med väntetiderna till sjukhus. Det är ingen större skillnad mellan kvinnor och män på hur väntetiderna uppfattas. Diagram 4.9 Andel i befolkningen som instämmer helt eller delvis med att väntetider till besök och behandling är rimliga, 2010–2012 Källa: Kommuner och Landsting (Vårdbarometern). Diagram 4.10 visar en indikator på i vilken mån befolkningen instämmer i om de har tillgång till den hälso- och sjukvård de behöver. instämmer helt eller delvis i att de har tillgång till den vård de behöver. Män instämmer i något högre utsträckning än kvinnor. Diagram 4.10 Andel i befolkningen som instämmer helt eller delvis med att de har tillgång till den sjukvård de behöver, 2010–2012 Källa: Kommuner och Landsting (Vårdbarometern). Väntetiderna vid landets akutmottagningar varierar Regeringen har gett i uppdrag att inrätta ett system för att på nationell nivå följa väntetider på sjukhusbundna akutmottagningar. Uppdraget ska slutredovisas . lämnade myndigheten en delrapport som bl.a. innehåller en kartläggning av väntetider, volymer, arbetssätt och bemanning vid de sjukhusbundna akutmottagningarna. Kartläggningen visar att den genomsnittliga vistelsetiden på akutmottagningarna varierade stort mellan landstingen , och i och i läns landsting. Med vistelsetid menas tiden från ankomst till det att patienten lämnar akutmottagningen. Rapporten visar även att de äldsta patienterna genomgående har en längre total vistelsetid på akutmottagningen men att de däremot blir snabbare bedömda av läkare. Regeringen har även beviljat medel till SKL för ett projekt som syftar till att stödja huvudmännen i deras insatser med att förbättra arbetet på akutmottagningarna. God tillgänglighet till hälso- och sjukvård, såväl i form av förebyggande insatser som av bedömning och behandling i första linjen eller på specialistnivå, är en förutsättning för att barn och unga med psykisk ohälsa ska få tillgång till 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Regeringen och SKL har ingått överenskommelser om en förstärkt vårdgaranti för insatser till barn och unga med psykisk ohälsa. Målet är att öka tillgängligheten till den specialiserade barn- och ungdomspsykiatrin. Enligt överenskommelserna ska alla landsting, utöver de grundläggande kraven i den nationella vårdgarantin, kunna erbjuda för bedömning inom och därefter en beslutad fördjupad utredning eller behandling inom . För att få det prestationsbaserade statsbidraget gällde att får en första bedömning (besök) och att har påbörjat fördjupad utredning/behandling . För att få prestationsbidraget gällde samma mätmodell som 2011. Uppföljningen av väntetider grundade sig dock på ett genomsnitt för fler månader. Resultatet var något sämre jämfört med när det gäller första besök och något bättre när det gäller andel som fått fördjupad utredning/behandling. Variationen mellan landsting är fortsatt stor. uppfyllde 16 landsting kraven för första besök och 15 landsting kraven för fördjupad utredning/behandling. Enligt , som har haft i uppdrag att följa upp och utvärdera satsningen, har landstingen utökat sina insatser för att förbättra vårdens tillgänglighet. Tillgänglighetssatsningen för barn och unga med psykisk ohälsa ingår i psykiatriöverenskommelsen och inte som tidigare i överenskommelsen om Kömiljarden.