prop · H1031d24 · 2013-09-18 00:00:00 — 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut....................................................................................... Mål och resultat....................................................................................................... Skatteutgifter och skattesanktioner ..................................................... Mål och resultat ..................................................................................... 1:1 : Förvaltningskostnader......................... 1:2 Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m. ....... 1:3 Insatser för uthållig energianvändning........................................... 1:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft................................. 3.1.61:6 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av Barsebäcksverken66 1:7 Planeringsstöd för vindkraft m.m................................................... 1:8 : Förvaltningskostnader ................. 3.1.12 1:12 Avgifter till internationella organisationer .................................. Förslag avseende svenska kraftnäts verksamhet............ 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 21 Energi ................................................... Härledning av ramnivån 2014–2017. Utgiftsområde 21 Energi ............................. Skatteutgifter och skattesanktioner netto ............................................................... energibalans (TWh) .................................................................................... elbalans (TWh)............................................................................................ Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 21 Energi Energiforskning, utveckling och demonstration - antal beviljade projekt och beviljade medel fördelade på sex temaområden –2012............................................... Samfinansiering av forskning, utveckling och demonstration 2010–2012............. Beviljade projekt 2012............................................................................................... Beviljade projekt fördelat på kategorier................................................................... Antal hel- eller delfinansierade licentiater och doktorsexamina 2010–2012 ....... Finansierade licentiater och doktorsexamina fördelat på kvinnor och män, i procent av totala antalet finansierade examina.................................................... Verksamhetens rörelseintäkter och rörelseresultat fördelat på Översikt av de ekonomiska målen 2010–2013 ...................................................... Utfall av investeringsplaner – sammantagna treårsperioder................................. Anslagsutveckling 1:1 : Förvaltningskostnader ............ Samlade förvaltningskostnader vid ................................ Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:1 : Offentligrättslig verksamhet vid .................................... Anslagsutveckling 1:2 Regionala och lokala insatser för energieffektivisering Beställningsbemyndigande för anslaget 1:2 Regionala och lokala insatser för Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:2 Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m............................................................................... Anslagsutveckling 1:3 Insatser för uthållig energianvändning............................... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:3 Insatser för uthållig Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:3 Insatser för uthållig Anslagsutveckling 1:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft................... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:4 Stöd för marknadsintroduktion Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft..................................................................... Anslagsutveckling 1:5 Energiforskning ................................................................. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:5 Energiforskning .............................. Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:5 Energiforskning........................ Anslagsutveckling 1:6 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:6 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av Barsebäcksverken................................................... Anslagsutveckling 1:7 Planeringsstöd för vindkraft m.m. ................................... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:7 Planeringsstöd för vindkraft Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:7 Planeringsstöd för Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:8 Anslagsutveckling 1:9 Energiteknik ...................................................................... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:9 Energiteknik.................................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:9 Energiteknik ............................. Anslagsutveckling 1:10 Elberedskap ..................................................................... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:10 Elberedskap................................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:10 Elberedskap'............................ Anslagsutveckling 1:11 Energieffektiviseringsprogram....................................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:11 Anslagsutveckling 1:12 Avgifter till internationella organisationer .................... Beställningsbemyndigande för anslaget Avgifter till internationella Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:12 Avgifter till internationella Beräknade inleveranser från ................................. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:2 Regionala och lokala insatser för energieffektivisering, m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2017 (avsnitt 3.1.2), 2.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:3 Insatser för uthållig energianvändning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför högst 160 000 000 (avsnitt 3.1.3), 3.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015 (avsnitt 3.1.4), 4.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:5 Energiforskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 2015–2018 (avsnitt 3.1.5), 5.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:7 Planeringsstöd för vindkraft, m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015 och 2016 (avsnitt 3.1.7), 6.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:9 Energiteknik besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015 och 2016 (avsnitt 3.1.9), 7.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:10 Elberedskap besluta om beställningar av tjänster, utrustning och anläggningar för beredskapsåtgärder som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015 och 2016 (avsnitt 3.1.10), 8.fastställer avgiftsuttaget för elberedskapsavgiften till högst 2014 (avsnitt 3.1.10), 9.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:12 Avgifter till internationella organisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015 och 2016 (avsnitt 3.1.12), 10.godkänner investeringsplanen för –2016 (avsnitt 3.2.1), 11.bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.2.2), 12.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 21 Energi enligt följande uppställning: 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m. Insatser för uthållig energianvändning Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av Planeringsstöd för vindkraft m.m. Avgifter till internationella organisationer 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 2 Mål och resultat Utgiftsområdet omfattar frågor om tillförsel, distribution och användning av energi. Energipolitiken bygger på samma tre grundpelare som energisamarbetet i EU: att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Politiken redovisas i det följande under rubrikerna Elmarknad, Naturgasmarknad, Värmemarknad, Energieffektivisering, Förnybar energi och Energiforskning. Ansvaret för åtgärderna ligger främst på (), och () men även på och länsstyrelserna. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 21 Energi 1:2 Regionala och lokala insatser för energieffektivi- 1:3 Insatser för uthållig energianvändning 1:4 Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft 1:6 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling 1:7 Planeringsstöd för vindkraft m.m. 1:12 Avgifter till internationella organisationer 2011 1:8 Stöd för installation av solvärme Totalt för utgiftsområde 21 Energi 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. uppgick de totala utgifterna inom utgiftsområdet till , vilket är något lägre än såväl budget som prognos . föreslår regeringen en ökning av utgiftsområdesramen med . Den största förändringen är att anslaget 1:3 Insatser för uthållig energianvändning ökar med . minskar dock anslaget 1:9 Energiteknik med . 2015 minskar summan av beräknade anslag inom utgiftsområdet främst som en följd av att det femåriga energieffektiviseringsprogram som genomförts –2014 upphör. 2016 beräknas totalt anvisade anslag återigen öka eftersom anslaget 1:5 Energiforskning tillförs ytterligare medel. Att den totala anslagsnivån minskar 2017 förklaras av att anslaget 1:9 Energiteknik i denna budget beräknats till noll efter 2016. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2014–2017. Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. Förutom de stöd till ett visst utgiftsområde som redovisas via anslag på statsbudgetens utgiftssida förekommer även stöd på statsbudgetens inkomstsida i form av skatteutgifter. Definitionen av en skatteutgift är att skatteuttaget är lägre än en viss angiven norm. Om en skatteutgift tas bort leder det till ökade skatteintäkter och därmed till en budgetförstärkning för offentlig sektor på samma sätt som om en utgift på statsbudgetens utgiftssida tas bort. Vid sidan av skatteutgifter finns det även skattesanktioner, där skatteuttaget är högre än den angivna . Ett exempel på skattesanktion är den särskilda skatten på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer. När det gäller punktskatter på energi finns en mängd specialregler. Endast en mindre del av de skatteutgifter som dessa särbestämmelser ger upphov till faller dock under utgiftsområde 21 Energi. Skatteutgifter vid användningen av energi inom transportområdet redovisas således under utgiftsområde 22 Kommunikationer, inom jord- och skogsbruket under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel samt inom industrin under utgiftsområde 24 Näringsliv. Vidare redovisas skatteutgifter till följd av reducerad energiskatt på el i vissa kommuner i främst norra under utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Skatteutgifter och skattesanktioner som hänförs till utgiftsområde 21 Energi redovisas i nedanstående tabell. Summan i tabell 2.3 är ett netto av skatteutgifter och skattesanktioner. Betydande sanktioner i form av fastighetsskatt på elproduktionsenheter och skatt på termisk effekt i kärnkraftreaktorer medför att saldot är negativt. Av fastighetsskattens belopp svarar vattenkraftverken för merparten, beroende på att dessa betalar en högre fastighetsskatt. Den till beloppet högsta skatteutgiften gäller befrielse från energiskatt för biobränslen, torv, m.m. som används för uppvärmning. Definitionerna av skatteutgifter och skattesanktioner på energiområdet redovisas nedan. En utförlig beskrivning finns i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2012/13:98). Ett - i kolumnen betyder att utgiften inte kunnat kvantifieras. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 2.3 Skatteutgifter och skattesanktioner netto Energiskattebefrielse för biobränslen, torv, m.m. för uppvärmning El som inte är skattepliktig Nedsatt energiskatt på bränsle i kraft- Nedsatt energiskatt för fjärrvärme- Nedsatt koldioxidskatt för fjärrvärme- Skatt på termisk effekt i kärnkrafts- Energiskattebefrielse för biobränslen, torv, m.m. för uppvärmning Ingen skatt utgår på biobränslen, torv m.m. som används för uppvärmning. Energiskattebefrielse för vegetabiliska och animaliska oljor och fetter m.m. samt för biogas gäller enligt 7 kap. 3 och 4 §§ lagen (1994:1776) om skatt på energi (LSE). utgörs av full energiskatt för uppvärmningsbränslen. El som inte är skattepliktig Enligt 11 kap. 2 § LSE är el under vissa förutsättningar inte skattepliktig. Det gäller t.ex. el producerad från viss vindkraft eller mindre produktionsanläggningar, av någon som inte yrkesmässigt levererar el, och även el som framställs i ett reservaggregat. utgörs av normalskattesatsen på el. Nedsatt energiskatt på bränsle i kraftvärmeverk Enligt 6 a kap. 3 § LSE gäller befrielse från energiskatt för den del av bränslet som vid kraftvärmeproduktion förbrukas för framställning av värme utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter. Inom handelssystemet gäller befrielse från energiskatt enligt 6 a kap. 1 § 17 a LSE. Energiskattebefrielse på den del av bränslet som 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 motsvarar elproduktionen enligt 6a kap. 1 § 7 LSE, grundar sig på tvingande unionsrätt (artikel 14.1 i rådets direktiv /96/EG). Skatteutgiften beräknas enbart på värmeproduktionen. utgörs av full energiskatt på uppvärmningsbränslen. Nedsatt energiskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin Av 9 kap. 5 § LSE följer att för bränslen som används för att framställa fjärrvärme som levereras för förbrukning i industrins tillverkningsprocess medges befrielse från av energiskatten och nedsatt energiskatt till /kWh på el. utgörs av full energiskatt på bränsle och normalskattesatsen på el. Nedsatt koldioxidskatt för fjärrvärmeleveranser till industrin Av 9 kap. 5 § LSE följer att för bränslen som används för att framställa fjärrvärme som levereras för förbrukning i industrins tillverkningsprocesser medges befrielse från av koldioxidskatten. Vid leverans till industrin inom EU:s system för handel med utsläppsrätter medges full nedsättning. Skatteutgiften beräknas enbart för värmeanläggningar utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter och som inte levererar till industri inom handelssystemet. utgörs av full koldioxidskattesats. har beslutat att nedsättning medges med undantag för leverans till industri inom EU:s system för handel med utsläppsrätter för vilken full nedsättning medges. Enligt 3 § lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt ska statlig fastighetsskatt betalas på elproduktionsenheter. Fastighetsskatten på elproduktionsenheter är en objektskatt som enbart träffar fastighetskapital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna), till den del den inte reducerar inkomstskatten, en skattesanktion. Särskild skatt på termisk effekt i kärnkraftsreaktorer Enligt lagen (2000:466) om skatt på termisk effekt tas skatt ut på den högsta tillåtna termiska effekten i kärnkraftreaktorer. Skatten uppgår till per megawatt termisk effekt och kalendermånad. Skatten kan likställas med en extra skatt som lagts på vissa företag och är därför att betrakta som en skattesanktion. Den svenska energipolitiken bygger på samma grundpelare som energisamarbetet i EU och syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. Energipolitiken ska skapa villkoren för en effektiv och hållbar energianvändning och en kostnadseffektiv svensk energiförsörjning med låg negativ inverkan på hälsa, miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett ekologiskt uthålligt samhälle. Härigenom främjas en god ekonomisk och social utveckling i hela . Energipolitiken ska bidra till ett breddat energi-, miljö- och klimatsamarbete i . Övriga relevanta mål för energipolitiken framgår av beslut om riktlinjer för energipolitiken (prop. 2001/02:143, bet. 2001/02:NU17, rskr. 2001/02:317). Resultatredovisningen i följande avsnitt görs i förhållande till dessa mål. I enlighet med propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik – Energi har ett antal nya energipolitiska mål beslutats (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25, rskr. 2008/09:301). Andelen förnybar energi 2020 ska utgöra av den totala energianvändningen. Andelen förnybar energi i transportsektorn ska vara 2020. Ytterligare ett mål är effektivare energianvändning till 2020. Målet uttrycks som ett sektorsövergripande mål om minskad energiintensitet . I detta avsnitt redovisas den övergripande utvecklingen inom energiområdet med avseende på energibalanser, elbalans, försörjningstrygghet, industrins konkurrenskraft, miljö, hälsa och klimat samt internationellt. Som stöd för regeringens uppföljning av utvecklingen inom energiområdet tar fram ett antal indikatorer, s.k. energiindikatorer. Exempel på indikatorer är energipriser, andel förnybar energi samt energins andel av industrins rörliga kostnader. Energiindikatorerna delas in i tre olika grupper: temaindikatorer, bakgrundsindikatorer och grundindikatorer. Temaindikatorer följer upp de energipolitiska målen inom ett särskilt område. Bakgrundsindikatorer har som syfte att ge en ökad förståelse om orsakssamband och vad som driver utvecklingen i det svenska energisystemet. Grundindikatorer följer upp energipolitiska mål inom olika politikområden. Uppföljningen av energiforskningen bygger bl.a. på den strategi för uppföljning och resultatredovisning av det långsiktiga energipolitiska programmet som redovisade 2000 och som därefter fortlöpande har utvecklats. För insatserna kring forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering tillkommer indikatorer och resultatmått i enlighet med den metodik som anges i propositionen Forskning och ny teknik för framtidens energisystem (prop. 2005/06:127). I enlighet med propositionen Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem (prop. 2012/13:21) kommer att se över och vidareutveckla systemet med indikatorer och resultatmått för att följa upp och synliggöra verksamhetens effekter på energisystemet, marknaden och samhället. Vad gäller elcertifikatsystemet redovisas antal godkända anläggningar fördelat per kraftslag, installerad effekt och elproduktion. För programmet för energieffektivisering i energiintensiv industri redovisas antal deltagande företag och beräknade energibesparingar hos deltagande företag. ökade den totala energianvändningen med jämfört med året innan, huvudsakligen beroende på att förlusterna 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 i kärnkraften var större, men också på att 2012 var ett kallare år än 2011. Båda åren var dock varmare än normalt. Energianvändningen inom bostads- och servicesektorn ökade med , motsvarande , främst till följd av skillnader i temperatur mellan åren. Den temperaturkorrigerade energianvändningen i sektorn visar på en minskning med . Den vikande konjunkturen medförde att För de energiintensiva branscherna är bilden splittrad. Inom järn- och stålsamt kemiindustrin sjönk produktionen relativt kraftigt, medan minskningen för papper och massa var mindre än genomsnittet. inrikes transporter med och var oförändrad för utrikes transporter. Användningen av dieselolja steg , medan bensinanvändningen gick ned . Användningen av förnybara drivmedel steg från till ca , främst till följd av ökad låginblandning av biodiesel. Även användningen av biogas ökade. Etanolförbrukningen sjönk något, vilket huvudsakligen berodde på minskade volymer låginblandad etanol till följd av sjunkande bensinanvändning. På bränslesidan ökade tillförseln av biobräns- produktion i fjärr- och kraftvärmeverken på grund av att uppvärmningsbehovet var högre än året innan. Användningen av oljeprodukter sjönk i alla sektorer, med sammanlagt . Störst var minskningen inom transportsektorn. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 2.4 energibalans (TWh) Biobränslen, torv m.m. Kärnkraft, brutto 1 användning, varav: Bostäder, service m.m. Utrikes transporter och icke 1I enlighet med den metod som används av FN/ECE för att beräkna tillförseln från kärnkraften. 2Innefattar utrikes flyg . Siffrorna är preliminära och hämtade från Kortsiktsprognos . Elproduktionen 2012 steg med hela jämfört med året innan. Största delen av ökningen svarade vattenkraftverken för. Produktionen ökade i dessa verk med till , vilket är väsentligt högre än normalårsproduktionen om . Kärnkraftsproduktionen ökade med drygt till . Vindkraftsproduktionen ökade till . Kraftvärmeproduktionen minskade med . Användningen av el ökade jämfört med . Bostads- och servicesektorn stod för i stort sett hela ökningen. Detta berodde huvudsakligen på en ökad användning av elvärme till följd av att 2012 var ett kallare år än 2011. Nettoexporten av el uppgick till hela . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 2.5 elbalans (TWh) -1,8 -7,2 -19,6 Bostäder, service m.m. Siffrorna är preliminära och hämtade från Kortsiktsprognos . Väl fungerande internationellt samarbete genom både EU och organ () är grundläggande för försörjningstrygghet, i synnerhet vad gäller leveransen av olja. beslutade att anta regeringens förslag om ny lag (2012:806) om beredskapslagring av olja (prop. 2011/12:162, bet. 2012/13: FöU2, rskr. 2012/13:49). Lagen bygger på rådets direktiv /119/EG och trädde i kraft . Med den nya lagen kommer samordningen mellan IEA:s och EU:s mekanismer att stärkas vid både beredskap och krishantering. blev arbetet med planering för samhällsviktiga elanvändare (Styrel) en ordinarie verksamhet för . Bestämmelser om Styrel finns i 8 kap. 2 § ellagen (1997:857), förordningen (2011:931) om planering för prioritering av samhällsviktiga elanvändare och i förordningen (2007:1153) med instruktion för . Genom Styrel införs en planeringsmetodik för prioritering av samhällsviktiga funktioner vid frånkoppling av anläggningar i situationer med allvarlig elbrist som inte kan lösas på annat sätt än genom avbrott och begränsningar i elkonsumtionen. redovisade IEA sina slutsatser från utvärderingen av beredskapsplanering för kriser i tillförseln av olja och gas. Av rapporten framgick att beredskap generellt sett var god. För att svensk industri ska fortsätta att generera exportintäkter och skapa nya arbetstillfällen krävs god tillgång till energi till internationellt konkurrenskraftiga priser, vilket förutsätter stabila spelregler som möjliggör långsiktiga investeringar både inom den energiintensiva industrin och hos kraftproducenterna. Jämförelser med konkurrentländer är viktiga vid utformningen av de insatser som görs eller har konsekvenser för den energiintensiva industrin. Bland annat är industrins konkurrenskraft en viktig parameter vid utformningen av klimatpolitiska mål och åtaganden. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Av Energimyndighetens publikation Energiindikatorer 2013 framgår att energiintensiteten minskat för den svenska tillverkningsindustrin , liksom i verkstads- och kemiindustrin. Massa- och pappersindustrins energiintensitet är dock relativt . I järn-, stål- och metallverken har energiintensiteten minskat för att sedan öka, med undantag då den återigen minskade. Även energikostnadernas andel av industrins rörliga kostnader har minskat. är det endast massa- och pappersindustrin samt baskemikalieindustrin som ökat sin energikostnadsandel.