prop · H003164 · 2013-06-19 00:00:00 — Programföretagens arbete för att säkerställa att deras organisationer för inköp och beställning av extern produktion präglas av tydlighet bör fortsätta i dialog med de externa produktionsbolagen. Ingen ytterligare reglering av rättigheter bör införas ifråga om utläggningar på externa producenter. Kommitténs förslag och bedömningar överensstämmer i huvudsak med regeringens bedömning. Kommittén föreslår att skyldigheten för och UR att i budgetunderlaget redovisa hur mycket företagen avser att lägga på extern radioproduktion kommande år tas bort. Kommittén gör också bedömningen att regeringen vid den föreslagna halvtidsöversynen bör göra en utvärdering av hur SVT:s normalvillkor har påverkat de externa producenterna. Remissinstanserna: SR, SVT och Kungl. till- styrker förslaget att ta bort skyldigheten för och UR att i förväg redo- visa hur mycket företagen avser att lägga på extern radioproduktion. Bland andra dramatiska högskola och SMTRADIO avstyrker detta förslag. , Stiftelsen , , , , , och instämmer i eller har inget att invända mot bedömningen att programföretagen själva bör avgöra omfattningen av och fördelningen mellan intern och extern produktion. och instämmer inte i bedöm- ningen och betonar liksom dramatiska högskola, Stiftelsen och Film&TV-Producenterna vikten av att andelen extern produktion är hög eller ökar. SMTRADIO anser att SR:s programbudget bör kvoteras så att en viss andel av medlen läggs på externa produktionsbolag. Bland andra och Film&TV-Producenterna instämmer i bedömningen om programföretagens beställarroll och betonar vikten av att beställarfunktionen hålls åtskild från den interna programverksamheten. Film&TV-Producenterna anser att en s.k. Code of Practice enligt brittisk modell bör införas i och att gransknings- och tv bör ges tillsyns- och sanktionsmöjligheter gentemot SVT. TCO och avvisar kravet på större åtskillnad mellan beställarorganisationerna och de producerande enheterna inom företagen. Bland andra , , , Copyswede och KLYS betonar på olika sätt program- företagens ansvar för att lagar och avtal, t.ex. om arbetsvillkor, följs vid utläggningar av programproduktion på externa produktionsbolag, och för att de externa producenterna får rimliga ekonomiska förutsättningar. SR, SVT, UR, , Copyswede och KLYS instämmer i bedömningen om att ingen ytterligare reglering gällande rättigheter bör införas. SR och SVT anser att halvtidsöversynen inte bör innehålla en utvärdering av normalvillkoren. Skälen för regeringens bedömning SR, SVT och UR ska enligt sina sändningstillstånd verka för en mång- fald i programverksamheten genom en variation i produktionsformer. Vid sidan om en betydande egen programproduktion ska utläggningar, samarbetsprojekt och inköp av program bidra till denna variation liksom utomståendes medverkan i den egna programproduktionen. Enligt anslagsvillkoren ska SR, SVT och UR säkerställa att företagens organisation för inköp och beställning av extern produktion präglas av tydlighet. För SR och UR anges dessutom att de i samband med budget- underlaget ska ange i vilken utsträckning de avser att satsa på extern radioproduktion. Som tv-sändande företag omfattas SVT och UR också av kravet i 5 kap. 7 § radio- och tv-lagen (2010:696) om att av den årliga sändningstiden eller av program- budgeten ska avse program av europeiskt ursprung som har framställts av självständiga producenter. En livskraftig produktionsmarknad central för mångfalden Som kommittén visar finns det stora skillnader mellan marknaderna för tv- respektive radioproduktion. På tv-sidan finns det flera kommersiella programföretag som anlitar externa produktionsbolag, t.ex. för under- hållningsprogram, men SVT har ändå en mycket stark ställning som beställare, framför allt inom dokumentärfilm. UR:s tv-utbud domineras av egenproduktion. På radiosidan är SR däremot det enda program- företaget i som lägger ut produktioner. Följden har blivit att marknaden för tv-produktion omsätter stora belopp, medan det på radio- marknaden endast finns ett fåtal mycket små produktionsbolag. En livs- kraftig produktionsmarknad är viktig för att allmänheten ska få en mång- fald i programutbudet. Utläggningar på externa produktionsbolag konkurrensutsätter den egna verksamheten och kan på så sätt bidra till en ökad kreativitet och nya idéer även internt. Av dessa skäl är det viktigt att programföretagen fortsätter att främja mångfald i program- produktionen. Regeringen instämmer emellertid i kommitténs bedömning om att det inte bör införas kvoter avseende omfattningen av utläggningar, samarbetsprojekt eller inköp av program. Programföretagen bör därför även i fortsättningen själva avgöra omfattningen av och fördelningen mellan intern och extern produktion. Det bör dock vara ett rimligt mål, i synnerhet för och UR, att utläggningarna på externa produktions- bolag ska öka . Det är angeläget att de olika produktionsformerna redovisas tydligt och separerat, dels i absoluta tal, dels i relation till det totala programutbudet och den totala programbudgeten. Kommittén föreslår att skyldigheten för och UR att i förväg redovisa hur mycket företagen avser att lägga på extern radioproduktion tas bort. Som motiv för förslaget anges att redovisningen, som infördes , inte har varit användbar för produktionsbolagen. Regeringen anser dock, i likhet med bl.a. dramatiska högskola, att skyldigheten fyller en viktig funktion för de externa radioproducenterna, och bedömer därför att bestämmelsen bör behållas. De problem som har anförts om redovisningen bör kunna åtgärdas inom ramen för en dialog mellan programföretagen och produktionsbolagen. Ett fortsatt arbete med att tydliggöra beställarrollen Kommittén redovisar vilka åtgärder programföretagen har vidtagit i syfte att säkerställa att deras organisationer för inköp och beställning av extern produktion präglas av tydlighet. Som exempel nämns regelbundna möten som SR och SVT håller med produktions- bolagen, vägledningar för samarbetet mellan programföretagen och produktionsbolagen samt att SVT har förändrat sin beställarorganisation. Regeringen anser att programföretagen i dialog med de externa produktionsbolagen bör fortsätta arbetet med att tydliggöra beställar- Prop. 2012/13:164 rollen, t.ex. genom att försöka åstadkomma en större åtskillnad mellan programföretagens beställarorganisationer och producerande enheter. Fördelning av rättigheter vid produktionsutläggningar I likhet med kommittén och Film&TV-producenterna anser regeringen att en sund produktionsbransch är viktig för mångfalden i program- produktionen och därmed för programföretagens uppfyllande av sina uppdrag. En central fråga i relationen mellan programföretag och externa produktionsbolag, framför allt på tv-området, är fördelningen av rättig- heter i samband med utläggningar. SVT och Film&TV-Producenterna har enats om s.k. normalvillkor vid produktionssamarbeten mellan SVT och externa producenter, vilka bl.a. omfattar villkor kring SVT:s visningsrätt, exploatering och fördelning av intäkter. Villkoren ska utvärderas . Det finns därmed inte något behov av ytterligare reglering när det gäller rättigheter vid utläggningar på externa producenter. Det brittiska systemet med särskilda regler för utläggning av produktion på externa producenter (s.k. Code of Practice), vilket Film&TV-Producenterna förordar, bör således inte införas i . Därmed bör inte heller mandatet för och tv utökas till att omfatta tillsyn i rättighetsfrågor. Som kommittén anför går det ännu inte att bedöma normalvillkorens effekt. Regeringen instämmer därför i att en utvärdering av villkoren bör göras i samband med beredningen av villkoren för nästkommande till- ståndsperiod. 11Redovisning, granskning och kommersiellt oberoende Regeringens förslag: För att öka redovisningarnas granskningsbarhet åläggs programföretagen att i samverkan åstadkomma en så långt som möjligt gemensam redovisningsform samt att definiera och opera- tionalisera centrala begrepp i sändningstillstånd och anslagsvillkor. Kommitténs förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Kommittén föreslår även att resultatet av arbetet ska följas upp efter Remissinstanserna: Statskontoret, , Institutet för språk och folkminnen, Public servicerådet och tillstyrker Film&TV-Producenterna är positiva till en tydligare redovis- ning och en större öppenhet kring SVT:s intäkter, och understryker behovet av att andelen extern utveckling redovisas. redovisningarna även måste kunna ligga till grund för bedömningen av graden av kommersialisering samt storleken på och förändringen av de 2012/13:164 marknadsstörande effekterna. Enligt bör även upplysningar om resursfördelning, effektivitet, produktivitet och om storleken på ersätt- ningen är rimlig redovisas. Även anser att det bör krävas en tydlig redogörelse av de kommersiella intäkter och samarbeten som framför allt SVT har. () anser att programföretagen i likhet med statliga myndigheter bör ha ett utrymme att inom vissa bestämda ramar själva avgöra vad som är väsentligt att redovisa. ESV lämnar ett förslag till inriktning för en översyn av redovisningarna. SR anser att en detaljerad efterhandskontroll riskerar att leda till indirekt styrning som kan minska oberoendet. SR bejakar förväntningarna på transparens, men är liksom TCO och negativt till förslaget att skapa en gemensam redovisningsform eftersom det finns så stora skill- nader mellan tv- och radioproduktion. SVT anser att det bör vara upp till programföretagen att ta fram i vilka delar redovisningen bör vara gemensam. SVT anser i likhet med TCO och att public service-redovisningarna inte bör vara en fråga för halvtidsöversynen. UR anser att varje program- företag måste redovisa sitt arbete utifrån sitt uppdrag och att dialogen med också är en del i att förtydliga och öka transparensen i redovisningarna. anser att möjligheten att följa upp hur prioriteringar kring barn och unga avspeglar sig i verk- samheten bör vägas in i förslaget. Skälen för regeringens förslag: Enligt anslagsvillkoren ska SR, SVT och UR följa upp och redovisa hur deras uppdrag har fullgjorts. Samtliga verksamhets- och programområden ska redovisas. Program- företagen ska i samarbete ta fram konkreta uppföljningsbara resultatmått baserade på tillstånds- och anslagsvillkor. En grundläggande förutsättning för programföretagens uppdrag är att de kan upprätthålla en redaktionell självständighet och integritet i förhållande till staten, liksom till olika ekonomiska, politiska och andra intressen och maktsfärer i samhället. Det innebär bland annat att det är programföretagen själva som bestämmer på vilket sätt de ska uppfylla sina uppdrag inom de angivna ramarna. måste det ställas krav på att programföretagen på ett öppet, transparent och lättillgängligt sätt redovisar hur de valt att utföra sina uppdrag i allmänhetens tjänst. Detta är betydelsefullt, inte minst därför att verksamheten finansieras av all- mänheten genom radio- och tv-avgifter. Stora resurser ställs till SR:s, SVT:s och UR:s förfogande på detta sätt. Insyn och öppenhet när det gäller verksamheten är därför av stor vikt för att upprätthålla förtroendet för programföretagen och legitimiteten för den finansieringsform som utgör grunden för företagens verksamhet. Regeringen delar kommitténs uppfattning att en bra redovisning är en förutsättning för att allmänheten, olika intresseorganisationer, andra programföretag, externa producenter med flera ska kunna granska SR:s, SVT:s och UR:s verksamhet och delta i en öppen, välinformerad och konstruktiv debatt om verksamheten. Programföretagens självständiga ställning utesluter således inte att god insyn ska kunna ges i verksam- heten. Utöver att möjliggöra för sådan insyn bidrar redovisningarna också till att skärpa programföretagens uppmärksamhet på hur uppdraget förvaltas och underlättar på så sätt intern uppföljning och kvalitets- Prop. 2012/13:164 säkring. Kommittén har, bl.a. utifrån analyser som ESV har gjort på uppdrag av kommittén, identifierat vissa svagheter i public service-redovisningarna. Det gäller t.ex. redovisningarnas form där kommittén finner att det saknas systematik och överskådlighet både inom företagen och mellan dem, samt begreppsanvändningen i redovisningarna. För att öka granskningsbarheten föreslår kommittén att programföretagen ska få i uppdrag att i samverkan åstadkomma en så långt möjligt gemensam redovisningsform och att definiera och operationalisera centrala begrepp i sändningstillstånd och anslagsvillkor. I arbetet bör, enligt kommitténs uppfattning, ingå att finna en gemensam modell för redovisning av olika programkategorier som speglar hela området. Regeringen anser i likhet med kommittén att public service-redovis- ningarna bör bli mer överskådliga och lättillgängliga och att det i redo- visningarna bör tydliggöras hur programföretagen har tolkat sina upp- drag. Några remissinstanser har framfört att skillnaderna mellan radio- och tv-verksamhet talar emot kommitténs förslag om en gemensam redovisningsform. Enligt regeringens uppfattning utgör dessa skillnader inte något hinder för ambitioner om en sådan redovisningsform. Kommitténs förslag i dessa delar bör därför genomföras. Kommittén har också föreslagit att en uppföljning av arbetet bör göras vid den halvtidsöversyn som behandlas i avsnitt 5.1. Regeringen anser emellertid att det är för tidigt att nu slå fast vad som ska ingå i halvtids- översynen. 11.2Utökade redovisningskrav och oberoende från kommersiella aktörer Regeringens förslag: Redovisningskraven i anslagsvillkoren förtydligas när det gäller uppgifter om intäkter vid sidan av avgiftsmedel. För sponsring i SVT införs särskilda krav på redovisning i anslagsvillkoren. SR, SVT och UR åläggs också att redovisa hur de säkerställer sitt oberoende vid indirekt sponsring. Särskilda redovisningskrav införs också för andra kommersiella samarbeten. Regeringens bedömning: Reglerna för indirekt sponsring i SR, SVT och UR bör inte ändras under kommande tillståndsperiod. Kommitténs förslag och bedömning överensstämmer med regeringens. Intäkter vid sidan av avgiftsmedel , Myndigheten för radio och tv, SR, UR och Public servicerådet tillstyrker eller har inga invändningar mot förslaget. SVT delar uppfattningen att redovisningen kan göras tydligare, men utan Hänsyn måste tas till affärsavtal mellan SVT och 2012/13:164 externa parter. Även Film&TV-Producenterna påpekar att SVT måste ta hänsyn till de parter som är involverade i affärsuppgörelser, varför många detaljer måste hållas utanför en allmän redovisning. , , , , och och folkminnen tillstyrker eller har inga invänd- ningar mot förslaget. instämmer i att redovisningen måste förbättras, men anser att kommittén borde ha lämnat förslag till för- tydligande av definitionen av evenemang och analyserat marknads- störningen. Enligt har begränsningen av SVT:s sponsrings- möjligheter till 20 evenemang inte fått antalet sponsrade sändningar att minska. Annonsörer välkomnar en öppenhet från programföretagen om vilken sponsring som förekommer, men under- stryker vikten av att redovisningskraven inte blir så omfattande att de blir för svåra och resurskrävande att leva upp till. Organisationen anser att mottagarna av programföretagens utbud gynnas av om företagen kan konkurrera om stora evenemang. understryker vikten av fortsatt möjlighet till sponsring från kommersiella aktörer för att SVT ska kunna fullfölja sitt public service-uppdrag, t.ex. när det gäller att tv-sända mindre medialt uppmärksammade idrotter. Förbundet anser att den nuvarande begränsningen till 20 sponsrade evenemang är problematisk och föreslår att antalet ökas. anser att det bör genomföras en oberoende granskning av omfattningen av förekommen sponsring och oberoendet gentemot sponsorer. är tveksamt till att det ska vara möjligt för public service-företagen att konkurrera om sponsrings- eller andra reklamintäkter. () anser att public service bör vara kommersiellt oberoende och därmed helt fritt från såväl reklam som sponsring. MTG ifrågasätter den koppling mellan sporträttigheter och sponsring som SVT har lyft fram. Public service- rådet avstyrker all direkt sponsring i public service-verksamheten. anser att det i sändningstillståndet bör tydliggöras att sponsring endast får användas då SVT kan visa att detta är en absolut förutsättning för att sända ett evenemang, eller utifrån EBU-åtaganden. Linnéuniversitetet, och folkminnen, SR och Public servicerådet tillstyrker eller har inga invändningar mot förslaget. SVT och UR ifrågasätter behovet av särskilda redovisningskrav. anser att information rörande kommersiell finansiering av produktioner där SVT är beställare på lämpligt sätt bör göras tillgänglig i public service-redovisningen. SVT instämmer i huvudsak i bedömningen om de nya reglerna för indirekt sponsring. Enligt företaget bör tidigare undantag i upplysnings- plikten återinföras i sändningstillståndet. uttrycker förvåning över att kommittén inte har granskat SVT:s intåg på marknaden för indirekt sponsring djupare, t.ex. hur detta får marknadsstörande effekter och påverkar vilka program som sänds. , , , och folkminnen, MTG och Public servicerådet tillstyrker förslaget. SR har inga invändningar mot förslaget så länge företaget i sina relationer till externa parter kan upprätthålla sedvanlig affärsetik. Annonsörer har inga synpunkter på förslaget, men understryker vikten av att redovisningskraven inte blir så omfattande att de blir för resurs- krävande att leva upp till. MTG anser att kravet bör förenas med största möjliga öppenhet och transparens för allmänhet och andra aktörer att granska samarbetena. SVT och UR avstyrker förslaget. SVT anser att det är problematiskt att definiera kommersiella samarbeten, och menar att det med tydligare redovisning av sidoverksamhet och övriga intäkter inte behövs någon tydligare definition. UR anser att det föreslagna redovisningskravet täcks av de redovisningskrav som är preciserade i anslagsvillkoren. Skälen för regeringens förslag och bedömning Intäkter vid sidan av avgiftsmedel bör redovisas tydligare Det är angeläget för förtroendet för programföretagen med uppdrag i allmänhetens tjänst att det finns en öppenhet när det gäller andra intäkter än radio- och tv-avgifter, eftersom dessa intäkter har genererats i den radio- och tv-avgiftsfinansierade verksamheten. Sådana intäkter bör finnas redovisade i public service-redovisningarna som underlag för en bedömning av programföretagens resursförbrukning, kostnadseffektivitet och produktivitet. Regeringen delar kommitténs och flera remiss- instansers uppfattning att kraven i anslagsvillkoren bör förtydligas i detta avseende. Krav på redovisning av sponsrade program i SVT bör införas SR, SVT och UR får enligt sändningstillstånden inte sända reklam. De får som huvudregel inte heller sända sådana sponsrade program där sponsorbidraget har tillfallit företagen direkt. Det finns dock undantag från bestämmelsen. Direkt sponsring får förekomma i SVT:s sändningar i samband med sportevenemang. Det får också förekomma i program i SVT och SR som innebär utsändning av en allmän sammankomst eller offentlig tillställning där företaget är arrangör. Förutsättningen i det sist- nämnda fallet är att det är ett arrangemang inom ramen för ett åtagande gentemot Europeiska Radiounionen (EBU) eller ett arrangemang av liknande betydelse samt att programmet direktsänds till flera länder. Undantagen gäller inte för program som huvudsakligen vänder sig till barn . Flera remissinstanser har framfört kritik gällande förekomsten av och gränserna för sponsring i radio- och tv-verksamhet i allmänhetens tjänst. För SVT gäller att sponsring inom ramen för bestämmelserna får före- komma i samband med högst 20 evenemang . Begränsningen till 20 evenemang för SVT infördes inför den innevarande tillståndsperioden. Regeringen anförde då att sponsringen utgör ett undantag från den i övrigt icke-kommersiella verksamheten som ska präglas av själv- 2012/13:164 ständighet och integritet, och att det därför är viktigt att program- företagen utnyttjar möjligheten till sponsring restriktivt. ansågs det angeläget att SVT kan sända sport. har som sin mening gett tillkänna att SVT även fortsättningsvis ska ha möjlighet att sända attraktiva sport- evenemang som förutsätter sponsring (bet. 2011/12:KrU4). Kommittén beskriver att det enligt SVT blir allt vanligare att det finns en koppling mellan sporträttigheter och sponsring. Om inte undantaget som medger sponsring fanns skulle, enligt SVT, möjligheterna att förvärva visnings- rätter försämras. Kommittén anför att begreppet evenemang i tillämpningen av bestämmelserna har fått en vid tolkning och pekar på svårigheter att utläsa om skärpningen av sponsringsreglerna haft någon effekt. Kommittén föreslår mot den bakgrunden att särskilda redovis- ningskrav införs beträffande sponsring i SVT. Regeringen anser i likhet med kommittén att det i SVT:s anslagsvillkor bör införas krav på redovisning som ger en tydlig bild av i vilken omfatt- ning sponsrade program förekommit. I denna redovisning ska framgå vilka evenemang som sponsrats, hur många sändningar som sponsrats och med vilket belopp sponsringsbidrag totalt har mottagits. Regeringen avser att noga följa utvecklingen när det gäller sponsrade program i SVT och effekterna av begränsningen till 20 evenemang. I det fall begräns- ningen inte fått avsedd effekt kan det bli aktuellt att överväga en sänk- ning av antalet evenemang som får vara sponsrade. Programföretagen bör redovisa hur oberoendet säkerställs vid indirekt sponsring SR, SVT och UR får enligt sändningstillstånden sända vissa indirekt sponsrade program, t.ex. som framställs eller har framställts i samarbete med någon annan som fått bidrag från utomstående för sin andel av produktionen. Sträng restriktivitet ska råda när det gäller indirekt sponsrade program som vänder sig till barn . Möjligheten att sända indirekt sponsrade program är ett avsteg från grundprincipen om förbud mot sponsring och syftar till att ge program- företagen möjlighet att sända vissa samproduktioner eller inköpta program trots att programmet i ett tidigare led fått bidrag från utom- stående. Sändningstillstånden innehöll tidigare villkor om att program- företagens insatser minst måste motsvara värdet av erhållna rättigheter eller att ett marknadsmässigt pris måste ha betalats för rättigheterna. Dessa villkor togs bort 2010, efter att pekat på tillämpningssvårigheter med regleringen. Regeringen uttalade att den publicistiska kontrollen i samband med samproduktioner och inköp av program var avgörande för oberoendet i programverksamheten (prop. 2008/09:195 s. 60). I kommitténs uppdrag har ingått att utvärdera förändringen av reglerna för indirekt sponsring. Kommittén pekar på att de nya reglerna har gällt , och att förutsättningarna att göra sådana bedömningar som de tidigare villkoren krävde inte i något avgörande hänseende har förändrats. De tillämpningsproblem som fanns då villkoren avskaffades återstår således. Enligt kommittén får den publicistiska kontrollen antas ha stärkts genom intern utbildning och informationsinsatser riktade till externa medarbetare. Det finns enligt Prop. 2012/13:164 kommittén inte något som talar för att reglerna nu ska ändras. Regeringen delar den bedömningen men anser, i likhet med kommittén, att särskilda redovisningskrav bör införas när det gäller hur program- företagen säkerställer sitt oberoende vid indirekt sponsring. Enligt 7 kap. 4 § radio- och tv-lagen (2010:696) ska på lämpligt sätt i början eller i slutet av ett sponsrat program eller vid ettdera tillfället anges vem eller vilka bidragsgivarna är. 2005 gällde en undantagsbestämmelse enligt vilken upplysning om bidragsgivarna inte behövde lämnas om den inte kunde erhållas utan svårighet eller det var uppenbart att den skulle sakna betydelse för tittarna. SVT har anfört att denna bestämmelse åter bör införas i sändningstillståndet.