prop · H1031d20 · 2013-09-18 00:00:00 — När det gäller den synpunkt som lämnats av flera remissinstanser om att den geografiska avgränsningen i bestämmelsen bör utvidgas även för finska språket konstaterar regeringen att det saknas beredningsunderlag för ett sådant förslag. Om det redaktionella innehållet till är skrivet på enbart ett av språken bör det begränsade driftsstödet bestämmas till högst , vilket är det högsta begränsade driftsstöd en tidning som delvis skriver på finska kan få enligt nuvarande bestämmelser. anför är det rimligt att en tidning som skriver på fler än ett av minoritetsspråken får ett högre driftsstöd än en tidning som bara skriver på ett av dessa språk. Ett par remissinstanser, däribland och Tidningsutgivarna, anser att den föreslagna ersättningsnivån är för låg. Enligt förslaget från är det tillräckligt att språken tillsammans står för för att den högre ersättningen ska kunna komma i fråga. Med hänsyn härtill framstår det föreslagna beloppet om enligt regeringens uppfattning som välavvägt. anser att det bör finnas en miniminivå för hur stor andel respektive språk måste utgöra för att det högre begränsade 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 driftsstödet ska kunna motiveras. Enligt regeringens mening bör kunna reglera frågan i sina föreskrifter. Som en konsekvens av förslagen kan statens utgifter för och presstödet komma att öka något. Regeringen delar dock bedömning att de ökade kostnaderna blir relativt begränsade och kommer att rymmas inom ramen för anslagen. I likhet med anser regeringen att förslagen inte bör få några negativa konsekvenser för företag. Snarare kan förslagen få positiva konsekvenser för arbetsförutsättningar och konkurrensförmågan för små företag i förhållande till stora företag. Förslagen kan också få positiva konsekvenser för sysselsättningen och för möjligheten att nå de minoritetspolitiska målen. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Ungdomspolitiken omfattar frågor om ungdomars levnadsvillkor. Vidare ingår stöd till nationell och internationell ungdomsverksamhet. Arbetet med ungdomspolitiken är sektorsövergripande och omfattar alla de beslut och åtgärder som påverkar villkoren för ungdomar. Ungdomspolitikens målgrupp är ungdomar mellan . Arbetet med ungdomspolitiken förutsätter insatser på såväl nationell, regional och lokal som internationell nivå. Till området hör myndigheten . Tabell 15.1 Utgiftsutveckling inom Ungdomspolitik, utgiftsområde 17 12:2 Bidrag till nationell och internationell 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 De övergripande mål som gäller för ungdomspolitiken är att –alla ungdomar ska ha verklig tillgång till välfärd, och –alla ungdomar ska ha verklig tillgång till inflytande. Analys, samordning och redovisning av ungdomars levnadsvillkor ska ske inom fem huvudområden, vilka är 1.utbildning och lärande, 2.arbete och försörjning, 3.hälsa och utsatthet, 4.inflytande och representation, och 5.kultur och fritid. Målen och de fem huvudområdena beslutades i samband med budgetpropositionen (bet. 2007/08:KrU1, rskr. 2007/08:58). Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen Utvecklingen av ungdomars levnadsvillkor följs upp . Uppföljningen sker dels genom ett antal indikatorer som ger en samlad bild av utvecklingen, dels genom tematiska analyser som ger en fördjupad bild av utvecklingen inom ett utvalt område. Med jämna mellanrum genomförs också attityd- och värderingsstudier bland unga samt utvärderingar av ungdomspolitiken. I detta avsnitt ges en översiktlig beskrivning av utvecklingen av ungdomars levnadsvillkor inom ungdomspolitikens fem huvudområden. redovisning av indikatorer utgår från ungdomspolitikens fem huvudområden och bygger på ett antal myndigheters rapportering. Totalt redovisas cirka 85 indikatorer. Avsikten är att indikatorerna tillsammans ska ge en bred belysning av ungdomars levnadsvillkor i samhället. I viss mån begränsas redovisningen av indikatorer av att det finns sämre tillgång på statistik inom vissa områden jämfört med andra. Den senaste uppföljningen av indikatorer på ungdomsområdet presenteras i rapporten 2013 – En beskrivning av ungdomars villkor (2013:2). I resultatredovisningen för barn- och ungdomsutbildning i denna proposition (utg.omr. 16) redovisas ett antal indikatorer som visar utvecklingen av resultat på nationella prov, betyg och behörighet i och gymnasieskolan. Sammantaget visar dessa resultatmått på små förändringar . För gäller att andelen elever som uppnår målen i samtliga ämnen i har ökat, liksom det genomsnittliga meritvärdet som andelen behöriga till gymnasieskolan har minskat och betygsgenomsnittet från gymnasieskolan har legat på en nivå. De senaste årens andel behöriga till gymnasieskolan ska ställas i relation till att behörighetskraven till gymnasieskolan skärptes . Nästan alla ungdomar som har slutfört grundskoleutbildning, , påbörjar studier i gymnasieskolan. Denna andel har varit i det närmaste . lämnar dock cirka en tredjedel av alla elever gymnasieskolan utan att ha uppnått grundläggande högskolebehörighet. Denna beskrivning gäller för elever som gått den tidigare gymnasieutbildningen. slutför den första årskullen den nya och reformerade gymnasieutbildningen (Gy 2011). Av de elever som påbörjade utbildning i gymnasieskolan 2009 hade slutfört gymnasieskolan och fått slutbetyg . Bland unga kvinnor gällde detta för och för unga män var andelen . Utländsk bakgrund och studietraditioner från hemmet har stor betydelse för om utbildningen slutförs och för elevernas studieresultat. Nära hälften av de elever som har utländsk bakgrund och under hälften av elever med lågutbildade föräldrar hade inte fått slutbetyg efter att de började i gymnasieskolan 2009. (Utländsk bakgrund innebär att vara född utomlands eller att vara född i med båda föräldrarna födda utomlands.) har i rapporten med utländsk bakgrund (dnr 75–2004:545) gjort tolkningen att de skillnader avseende studieresultatet som finns mellan infödda elever och elever med utländsk bakgrund till största delen har att göra med elevernas socioekonomiska situation. Vidare har den tid som elever med utländsk bakgrund har vistats i stor betydelse för hur de kan svenska språket och deras anpassning till det svenska skolsystemet och därmed för studieresultatet. Den genomsnittliga betygspoängen för samtliga elever som fick slutbetyg från gymnasieskolan /12 var 14,0 poäng, vilket är i nivå med . För kvinnor uppgick den genomsnittliga betygspoängen till 14,7 poäng och för män till 13,3 poäng. Av elever med slutbetyg från gymnasieskolan /12 uppnådde behörighet till högskolestudier på grundläggande nivå. Kvinnor med svensk respektive utländsk bakgrund fick slutbetyg i högre utsträckning än män med motsvarande bakgrund. Av de elever som fullföljt en gymnasieutbildning /09 hade påbörjat högskoleutbildning . Andelen var störst bland kvinnor med utländsk bakgrund av vilka påbörjat studier vid högskolan jämfört av kvinnor med svensk bakgrund. Bland män med svensk bakgrund var andelen lägst, , jämfört bland män med utländsk bakgrund. Den andel som slutför gymnasieutbildning med grundläggande behörighet till högskolan är dock betydligt lägre bland ungdomar med utländsk bakgrund jämfört med andelen bland ungdomar med svensk bakgrund (Av nybörjare i gymnasieskolan 2009 hade av elever med utländsk bakgrund respektive av elever med svensk bakgrund sådan behörighet studier). har fördelat 4 200 utbildningsplatser till studiemotiverande folkhögskolekurser för arbetslösa ungdomar som varken har grundläggande högskolebehörighet eller gymnasieexamen. Enligt statistik från Arbetsförmedlingen har av dem som har gått studiemotiverande folkhögskolekurs – studerat vidare och har gått vidare till arbete eller nystartsjobb. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Ungdomsarbetslösheten är fortfarande hög. Antalet arbetslösa ungdomar i åldern 15–uppgick i genomsnitt till 153 200, varav 55 200 personer var heltidsstuderande som sökte arbete (, , Arbetskraftsundersökningen). var i genomsnitt 149 300 ungdomar i denna ålder arbetslösa. var av män i åldern 15–arbetslösa och av kvinnor i denna ålder var andelen . Ungdomar i åldern 16–som under en ramtid har varit arbetslösa omfattas av jobbgarantin för ungdomar. Syftet med jobbgarantin är att erbjuda unga särskilda arbetsmarknadspolitiska insatser tidigt under arbetslöshet för att de så snabbt som möjligt ska få arbete eller påbörja en utbildning inom det reguljära utbildningssystemet. har Arbetsförmedlingen möjlighet att ge ungdomar som löper hög risk för långtidsarbetslöshet individanpassat stöd i arbetslöshet. Stödet ska framför allt ges i form av förstärkta förmedlingsinsatser men kan även, i begränsad utsträckning, vara programinsatser. var genomsnittligt drygt 94 600 personer i åldern 18–inskrivna hos Arbetsförmedlingen som öppet arbetslösa och sökande i program. Av dessa var kvinnor och män. Kommunerna är enligt skollagen (2010:800) skyldiga att löpande hålla sig informerade om hur de ungdomar i kommunen som fullgjort sin skolplikt men som inte fyllt är sysselsatta, i syfte att kunna erbjuda dem lämpliga individuella åtgärder. Skyldigheten gäller för ungdomar som varken genomför eller har fullföljt gymnasieutbildning. uppföljningar av hur kommunerna arbetar med informationsansvaret visar att närmare två tredjedelar av kommunerna har en handlingsplan jämfört med mindre än hälften 2006. Trots att kommunerna är ålagda att hålla sig informerade om dessa ungdomars situation finns det kommuner som inte lever upp till lagens intentioner. uppföljning visar även att kommunerna ofta upplever svårigheter i att hantera informationsansvaret. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Ungdomar som förvärvsarbetar har genomsnittligt lägre inkomster än den övriga befolkningen. För ungdomar i åldern 18–uppgick den pensionsgrundande medelinkomsten av anställning 2012 till . För kvinnorna i denna ålder uppgick medelinkomsten till och för männen (Ung 2013, 2013:2). Kvinnors lägre genomsnittliga inkomst kan till viss del bero på att de i högre grad än männen uppbär föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning samt att de arbetar i yrken med lägre lön än männen. Ungdomars (18–) pensionsgrundande medelinkomst av näringsverksamhet uppgick till . Unga kvinnors medelinkomst av näringsverksamhet uppgick till jämfört med unga mäns medelinkomst av näringsverksamhet som uppgick till (Ung 2013). fick av alla 18–19- åringar och av 20–24-åringarna ekonomiskt bistånd. Detta kan jämföras med att av befolkningen i åldern 35–fick ekonomiskt bistånd 2012. Andelen som fick ekonomiskt bistånd skilde sig inte åt mellan unga kvinnor och unga män. Aktivitetsersättning ger stöd till unga mellan som inte kan arbeta heltid på grund av sjukdom, skada eller funktionsnedsättning. Aktivitetsersättning kan också utbetalas om skolgången måste förlängas på grund av en funktionsnedsättning. fick drygt 22 100 kvinnor och 21 400 män i åldern 16–sjukpenning eller aktivitetsersättning . Detta motsvarar att 41 kvinnor och 38 män per 1 000 försäkrade i åldersgruppen hade nyttjat sjukförsäkringen i någon form. Den genomsnittliga ersättningen per dag för personer med sjukpenning var 2012 lägst för personer i åldern 16–. Antalet nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättningar per 1 000 registrerade försäkrade är störst för 19-åringarna, vilket är en följd av ersättning vid förlängd skolgång. (Ung 2013). Antalet unga personer med aktivitetsersättning har ökat, i hög grad beroende på utvecklingen inom särskolan där antalet elever har ökat . Regeringen har vidtagit en rad åtgärder, både för att minska risken att unga ska behöva aktivitetsersättning och för att öka chansen att de ska kunna lämna den. Bland annat har i uppdrag att, i samråd med Arbetsförmedlingen, och , ta fram en fortbildningsinsats för studie- och yrkesvägledare i gymnasieskolan. Utredningen om modernisering av studiehjälpen och anpassning av studiestödet till nya studerandegrupper lämnade sitt slutbetänkande Moderniserad studiehjälp (SOU 2013:52). I betänkandet föreslås bland annat att den grupp som studerar med aktivitetsersättning, i den mån det är möjligt, i stället ska kunna få ersättning från studiestödsystemet. Vidare föreslås att de belopp och inkomstgränser som fastställdes ska anpassas till dagens inkomst- och kostnadsnivå. Betänkandet bereds inom . Ungdomar har ofta svårt att etablera sig på bostadsmarknaden, åtminstone i de områden där de vill arbeta eller studera. –2011 bodde av unga i åldern 20–kvar i föräldrahemmet. Andelen kvarboende i föräldrahemmet var högre bland ungdomar med utländsk bakgrund och bland unga män i storstadsområden. Bland unga kvinnor var andelen kvarboende i föräldrahemmet och bland unga män –2011. Andelen kvarboende var bland unga med utländsk bakgrund respektive bland unga med svensk bakgrund (Ung 2013). Hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden Unga vuxna har ofta svårt att få egen bostad. En orsak till att ungdomar har svårt att etablera sig på bostadsmarknaden är att de har dåliga ekonomiska förutsättningar, eftersom de ofta saknar fast inkomst och sparkapital. I nationella hemlöshetskartläggning 2011 återfinns unga personer som har varit i samhällsvård, men även ungdomar som inte lyckats ta sig in på den ordinarie bostadsmarknaden och som har sökt hjälp hos eller frivilligorganisationer för att lösa detta. Kartläggningen visade att cirka 7 000 personer i åldern 18–var hemlösa (av det totala antalet hemlösa personer). Den främsta orsaken till unga vuxnas hemlöshet var, enligt kartläggningen, att de inte hade godkänts som hyresgäster på den ordinarie bostadsmarknaden. Av dessa ungdomar var män och kvinnor. av dessa hemlösa unga befann sig i akut hemlöshet, medan resterande var inneboende, hade kortvariga andrahandskontrakt eller bodde i försökslägenheter eller liknande. För uppgavs den bakomliggande orsaken till hemlösheten vara konflikt i familjen, skilsmässa eller våld i familjen. Missbruk och beroende uppgavs vara orsaken till hemlöshet för av de unga. De flesta unga upplever sig ha ett gott hälsotillstånd. Undersökningarna av levnadsförhållanden () som SCB genomför visar att av ungdomar i i åldern 16– upplevde att de hade ett gott hälsotillstånd . Bland unga kvinnor upplevde att de hade ett gott hälsotillstånd medan av unga män upplevde motsvarande. Det finns tecken på en sämre hälsoutveckling bland ungdomar än bland den vuxna befolkningen. Det finns också stora skillnader i hälsa mellan olika grupper unga i samhället. Det handlar bl.a. om sämre upplevd hälsa bland unga personer med funktionsnedsättning, homosexuella, bisexuella och transpersoner (hbtpersoner), nationella minoriteter, placerade barn och unga och ungdomar med utländsk bakgrund. Andelen 16–24-åringar som uppger att de blivit behandlade så att de känt sig kränkta har minskat från 2012. Enligt Statens folkhälsoinstituts årliga redovisning av uppdraget om ungas levnadsvillkor var det 2012 totalt av de unga kvinnorna och av de unga männen som uppgav att de blivit behandlade så att de känt sig kränkta (Ung 2013). Unga kvinnor upplevde sig ha sämre hälsa än unga män och led oftare av långvarig sjukdom och svår värk. Unga kvinnor hade också i större utsträckning än unga män besvär av ängslan, oro och ångest. Enligt hade av unga kvinnor i åldern 16–besvär av ängslan, oro och ångest /11 jämfört av männen i samma ålder (Folkhälsan i – Årsrapport , och ). Andelen unga som får 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 antidepressiva läkemedel har ökat . beslutade regeringen om PRIO psykisk ohälsa – plan för riktade insatser inom området psykisk ohälsa 2012–2016 (dnr S2012/3907). beräknar regeringen fördela för insatser som syftar till att förebygga psykisk ohälsa och att förbättra vården och omsorgen för personer med psykisk ohälsa. Barn och unga som har, eller riskerar att utveckla, psykisk ohälsa är ett prioriterat område i handlingsplanen. redovisade rapporten Hon hen han – en analys av hälsosituationen för homosexuella och bisexuella ungdomar samt för unga transpersoner (2010:2). Rapporten visar att majoriteten av unga hbt-personer har en god hälsa, men en större andel har sämre hälsa jämfört med befolkningen som helhet. Särskilt den psykiska hälsan är sämre bland unga hbtpersoner, vilket var särskilt framträdande bland homo- och bisexuella unga kvinnor. Nästan varannan ung homo- och bisexuell kvinna upplevde sig ha nedsatt psykiskt välbefinnande. Enligt beror den sämre psykiska hälsan på att många unga hbt-personer upplever osynliggörande, diskriminering, mobbning, hot och våld. fick därför i regleringsbrevet (dnr IJ2009/1644 m.fl.) i uppdrag av regeringen att genomföra utbildningsinsatser för personal som arbetar inom fritidsverksamheter för unga i syfte att stärka kompetensen att skapa öppna och fördomsfria fritidsverksamheter. redovisade rapporten 12 – Levnadsvillkor för unga med funktionsnedsättning (2012:3) där det framgår att drygt femton procent av unga män och kvinnor i åldern 16–har en funktionsnedsättning. Analysen visar att ungdomar med funktionsnedsättning har sämre levnadsvillkor än andra ungdomar. Inom utbildning, arbetsmarknad och hälsa är skillnaderna särskilt stora. Ungdomar med funktionsnedsättning har lägre utbildningsnivå och är i större utsträckning än övriga ungdomar missnöjda med sin skolsituation och känner sig 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 otrygga i skolan. Gruppen har också svårare att etablera sig på arbetsmarknaden i jämförelse med ungdomar utan funktionsnedsättning. Arbetslösheten är omfattande bland ungdomar med funktionsnedsättning och det är vanligt med långtidsarbetslöshet i gruppen. Den ekonomiska situationen är också sämre bland dessa ungdomar än andra ungdomar. Vidare har ungdomar med funktionsnedsättning en sämre hälsosituation än övriga ungdomar. De är i betydligt större utsträckning utsatta för kränkande behandling och våld. Andelen som ofta lider av stressrelaterade symptom är dubbelt så stor som bland unga utan funktionsnedsättning. Att lida av stressrelaterade symptom är vanligare bland unga kvinnor med funktionsnedsättning än bland unga män med funktionsnedsättning. Ungdomars missbruk och beroende Bland skolelever har andelen som uppger att de konsumerar alkohol minskat. I rapporten 2012 (, , Rapport 133) konstateras att andelen som dricker alkohol av elever i årskurs nio har sjunkit . var alkoholkonsumenter och 2012 var andelen (av pojkar, av flickor). Nivån 2012 är den lägsta uppmätta sedan starten av mätningarna . Även bland eleverna i gymnasieskolans årskurs 2 har andelen alkoholkonsumenter minskat sedan mätningarna startade . Från 2012 med små skillnader mellan pojkar och flickor. CAN:s skolundersökningar visar att andelen skolelever i årskurs nio som uppgett att de prövat narkotika ökade något –2012 från bland pojkar och oförändrat bland flickor. Av elever i gymnasieskolans årskurs 2 hade andelen som uppgett sig använda narkotika de En klar majoritet av dem som har prövat narkotika har debuterat med cannabis. Utvecklingen av brott bland unga visar i studien bland ungdomar i årskurs nio (Rapport 2013:3)som publicerades att allt färre ungdomar i nionde klass begår brott. Framförallt har snatteri, stöld och skadegörelse minskat. Ungdomar har också en mindre tillåtande attityd till att begå brott . Undersökningen visar att andelen elever som uppger att de begått någon stöldrelaterad handling, som till exempel inbrott, häleri, snatteri och cykelstöld, har minskat från . Den grupp ungdomar som är brottsbelastad kännetecknas bland annat av att de har en sämre relation till sina föräldrar och att föräldrarna har sämre kontroll på vad ungdomarna gör. De umgås med vänner som oftare är brottsbelastade och de har i större utsträckning en mer tillåtande attityd till att begå brott. Såväl flickor som pojkar begår brott, men pojkar är överrepresenterade, särskilt när det gäller allvarliga handlingar som t.ex. skadegörelse och våld mot annan person. Regeringen har –2012 stött en pilotverksamhet med sociala insatsgrupper på tolv platser i landet. Sociala insatsgrupper är ett strukturerat sätt att samverka kring ungdomar som är i riskzonen för att bli vanekriminella eller ungdomar som behöver stöd och hjälp att bryta med kriminella nätverk. anordnades ett rundabordssamtal med berörda aktörer om sociala insatsgrupper som visade att de ungdomar som haft stöd av sociala insatsgrupper hade minskat eller upphört med kriminella aktiviteter. Det är viktigt att ungdomar har möjlighet att påverka såväl sin situation som samhällsutvecklingen i stort. 2013 visar att andelen unga i åldern 16–som deltagit i någon politisk aktivitet var . Detta gällde för av de unga kvinnorna och av de unga männen. Att stötta en åsikt i en samhällsfråga på internet var 2012 den vanligaste politiska aktiviteten. Hälften av gruppen unga i åldern 16–angav att de gjort detta. Med medel från regeringen har Skolval 2002, 2006 och 2010 arrangerats av i samarbete med och samt ett antal ungdomsorganisationer. utvärdering av Skolval 2010 (dnr Ju2011/421) visar att skolvalsprojektet blivit bättre och att aktörerna har hittat en organisationsform som fungerat väl. På regeringens uppdrag har SCB genomfört tre studier om det svenska valdeltagandet (dnr Ju2011/7407) som har redovisats . I studierna konstateras att valdeltagandet sjönk kraftigt . Vid de senaste två allmänna valen, 2006 och 2010, har dock andelen röstande åter ökat. Trots att valdeltagandet har ökat finns fortfarande stora skillnader mellan olika befolkningsgrupper. Ungdomar deltar i lägre grad. Ungdomar är också sämre representerade i valda församlingar och lämnar sina uppdrag i högre grad. allmänna val utgjorde personer av de röstberättigade. Bland dem som valdes in i var under . Motsvarande andel i kommunfullmäktige var och i . Under de senaste två mandatperioderna var det 16–av ledamöterna i kommunfullmäktige som valde att lämna sina uppdrag . Ungdomar, framförallt unga kvinnor, hoppade av sina uppdrag i störst utsträckning . Under de senaste två mandatperioderna lämnade av de folkvalda kvinnorna i åldern 18–sina uppdrag. Motsvarande andel bland männen i samma åldersgrupp var . SCB konstaterar att avhopp främst beror på personliga skäl som arbets- och familjeförhållanden, flytt och hälsa. Att kunna ta del av kultur och att utöva kultur är en viktig del av ungdomars personliga utveckling. Ungdomars möjligheter till en stimulerande och aktiv fritid innebär inte bara att ungdomar får positiva upplevelser utan ger även erfarenheter som kan vara viktiga för framtida yrkesliv. I syfte att stärka samverkan mellan grundskolor och det professionella kulturlivet, och på så vis främja alla barns rätt till kultur och eget skapande, har regeringen inrättat Skapande skola. Detta är ett bidrag som kan sökas av skolhuvudmän till kulturfrämjande insatser med utgångspunkt i läroplan. fördelade till 257 kommuner och 103 fristående skolor för kulturell verksamhet i skolan. Det innebär en ökning med jämfört med . De planerade insatserna beräknas nå drygt 715 000 elever 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 spridda över landets samtliga län i årskurs 1–9 samt förskoleklass och särskolan. anges i kulturinstitutioners styrdokument att ett särskilt barn- och ungdomsperspektiv ska integreras i deras verksamheter. styrdokument fick 26 kulturinstitutioner i uppdrag att redovisa den verksamhet som svarar mot den unga publikens behov samt sina insatser för att öka den unga publiken. Barns och ungas rätt till kultur är en av regeringens kulturpolitiska prioriteringar inom kulturpolitiken, vilket bland annat tydliggörs av de nationella kulturpolitiska målen som slår fast att barns och ungas rätt till kultur särskilt ska uppmärksammas (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). fördelade totalt i statsbidrag till ungdomsorganisationer. Dessa ungdomsorganisationer omfattade ett ökat antal medlemmar, totalt 693 584 medlemmar i åldern 7–jämfört med 603 000 medlemmar 2011 och 531 900 medlemmar 2010.