prop · H1031d20 · 2013-09-18 00:00:00 — Den kunskap och insikt som byggs upp och förmedlas via kulturen är en förutsättning för att bättre förstå och leva sig in i andras villkor och värderingar. Att tidigt i livet ta del av kulturupplevelser och utveckla den egna kreativiteten stärker kunskap och bildning. Det är också en väsentlig förutsättning för att man ska efterfråga kultur som vuxen. Att förbättra barns och ungdomars läsning är en fråga som prioriteras av regeringen. Läsförmågan behöver stärkas och läsförståelsen förbättras. Inom ramen för kulturpolitiken vill regeringen främja tillgången till och spridningen av god litteratur, vilket stärker läslusten hos såväl barn och ungdomar som vuxna. Regeringens satsning Skapande skola fortsätter att växa, antalet elever som får ta del av satsningen ökar och antalet kulturaktörer som engageras inom ramen för blir allt fler. Skapande skola byggdes ut till att vid sidan om även omfatta förskoleklass. Satsningen uppgår nu till . Regeringens ambition är att ännu fler elever ska få ta del av Skapande skola-sats- ningen och att skolor i ökande grad ska inspireras att använda kultur som en del av den pedagogiska verksamheten genom goda exempel. En stark infrastruktur för kultur och kulturarv i hela landet. Infrastrukturen på kulturområdet i form av museer och arkiv samt musik- och scenkonstinstitutioner är betydelsefull både för kulturarvet och för den utövande kulturen. Tillgänglighet för alla ska vara vägledande för det gemensamma ansvarstagandet, vilket bl.a. innebär att arbeta med ny teknik och digitalisering så att fler kan ta del av och bidra till kulturen och kulturarvet. Kulturarvet och kulturmiljön ska bevaras, användas och utvecklas. För att kulturarvet ska vara levande och föras vidare till kommande generationer måste det göras tillgängligt och kunna användas och utvecklas. Det civila samhället och enskilda människors ideella engagemang är en viktig resurs för ett levande kulturarv. Stödet till hembygdsrörelse, föreningsliv och kyrkor ska förenas med ökad frihet att använda kulturarvet och kulturmiljöerna så att de kan upplevas av fler. Förbättrade villkor för nyskapande kultur Konstnärlig kvalitet ska vägleda kulturpolitiken. Strävan efter konstnärlig kvalitet är en av de viktigaste utgångspunkterna för kulturpolitiken och det offentliga stödet till kulturen. Genom att sätta kvalitet och bildning framför andra bedömningsgrunder främjar den nationella kulturpolitiken kulturens frihet och oberoende. Kulturen ska finnas på flera arenor i samhället. Genom samverkan med andra samhällsområden, idéburna organisationer, företag och enskilda stärks kulturen och kan komma fler människor till del. Fortsatt starka nationella resurser och ett ökat regionalt ansvar och engagemang ger goda förutsättningar för en växande och nyskapande kultur i alla delar av . Internationellt och interkulturellt samarbete ska vara en integrerad del i förnyelsen och utvecklingen av kulturlivet. Ökad tillväxt och fler jobb i kulturella och kreativa näringar. Musik, film, design, mode och andra kulturella och kreativa näringar får en ökad betydelse för växande företag och nya arbetstillfällen. De är också viktiga kulturella uttrycksformer. Samverkan med andra politikområden bidrar till en ökad tillväxt och fler jobb i de kulturella och kreativa näringarna. Sammanfattning av kulturpolitiska prioriteringar Kulturbudgeten har ökat . Med utgångspunkt i ovan nämnda prioriteringar har regeringen under innevarande mandatperiod bl.a. genomfört satsningar på , kultursamverksansmodellen, digitalisering av biografer och av kulturarvet, renovering av kulturfastigheter samt statligt stöd till kulturhuvudstadsår 2014. Denna proposition innehåller satsningar på litteraturområdet bl.a. i form av samordnade läsfrämjande insatser utanför skolan. Vidare presenterar regeringen en inriktning för ett reformerat pensionssystem på scenkonstområdet. Regeringen avser också att ge i uppdrag att i nära samverkan med ta fram ett förslag till plan för en större renovering och ombyggnad av . Inom kulturarvsområdet redovisar regeringen bl.a. en satsning på att digitalisera filmarvet samt tillskott till Statens historiska museer, Stiftelsen och Stiftelsen . I jämförelse med 2013 föreslås i denna proposition en ökning av kulturbudgeten med , inklusive pris- och löneomräkning. I tabellen nedan presenteras kulturbudgetens utveckling . Regeringen har som ambition att bredda finansieringen av kulturbudgeten. –2014 tilldelas även medel från utgiftsområde 14 för Kulturarvslyftet, en tillfällig arbetsmarknadsåtgärd som avslutas enligt plan . Till viss del finansieras förslagen i denna proposition genom omprioriteringar inom utgiftsområdet. har kulturbudgeten ökat med , varav avser anslagens pris- och löneomräkning. Tabell 3.1 Kulturbudgetens utveckling –2014 1 Inklusive medel som beräknats för inom utgiftsområde 14, Arbetsmarknad och arbetsliv, för satsningen Kulturarvslyftet. Målen för medieområdet är att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadliga inslag i massmedierna (prop. 2008/09:1, utg. omr. 17, bet. 2008/09:KrU1, rskr. 2008/09:92). Stärkt yttrandefrihet, kvalitet och mångfald Att värna yttrandefriheten är mediepolitikens grund. Genom att främja valfrihet, mångfald och kvalitet stärks yttrandefriheten. De fria medierna är också en betydelsefull och växande sektor inom de kulturella och kreativa näringarna. Goda förutsättningar ska erbjudas så att fria medier kan växa och utvecklas. Genom ny teknik kan fler aktörer nå ut och yttrandefriheten stärkas. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tydlig roll för radio och tv i allmänhetens tjänst (), () och () arbetar på uppdrag av svenska folket, och verksamheten finansieras med allmänna medel. Med uppdraget i allmänhetens tjänst följer därmed ett stort ansvar, inte minst eftersom programföretagen är stora aktörer på mediemarknaden och har en god, stabil och långsiktig finansiering. Bolagen ska vara oberoende från andra aktörer och erbjuda produktioner av hög kvalitet som ger ett tydligt mervärde på mediemarknaden. Programutbudet ska spegla hela landet och vara tillgängligt för alla. Sammanfattning av mediepolitiska prioriteringar Budgeten för medieområdet har ökat . Den nya radio- och tv-lagen (2010:696) har förbättrat villkoren på marknaden, vilket i sin tur ger mer gynnsamma förutsättningar för en livskraftig radio- och tvbransch. Den största delen av finansieringen av mediepolitiken sker vid sidan av statens budget, genom radio- och tv-avgiften. Ett exempel på förändring avseende anslagen är ett nivåtillskott till presstödet med . Regeringen har också sänkt koncessionsavgifterna för tillstånd att sända kommersiell radio. Programföretagen fick 2012, förutom ordinarie uppräkning, en extra tilldelning med från rundradiokontot för att öka tillgängligheten till arkiven. Utöver detta har SR tillskjutits ytterligare – 2013 för verksamheten i Berwaldhallen, och . I propositionen Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmänhetens tjänst 2014–2019 (prop. 2012/13:164) föreslår regeringen bl.a. en särskild höjning av UR:s medelstilldelning om för att stärka företagets utbildningsuppdrag. Denna proposition innehåller en förstärkning av finansieringen av Nordicoms studie Mediebarometern, som är en kartläggning av medieanvändningen i . Av nedanstående tabell framgår anslagsfinansieringen respektive finansieringen av radio och tv i allmänhetens tjänst via medelstilldelningen från rundradiorörelsen . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 3.2 Anslagsutveckling medieområdet samt medelstilldelning till radio och tv i allmänhetens tjänst Radio och tv i allmän- 1 Avser medelstilldelningen från rundradiorörelsen till , , och och tv. I beloppen ingår tilldelningen av medel () för finansiering av tv-sändningar via både analoga och digitala marksändningar. när övergången till digital-tv var genomförd ingår enbart kostnader för digitala sändningar. Religions- och övertygelsefriheten är central i ett öppet samhälle och finns uttryckt i internationella konventioner men även i den svenska grundlagen. Det är viktigt att vi slår vakt om dessa friheter i såväl som i vår omvärld. Trossamfunden kan genom sin verksamhet bidra till större kunskap, förståelse och respekt för olika trosriktningar. Trossamfunden erbjuder en möjlighet för människor att ge uttryck för andliga och existentiella behov och frågeställningar. Den religiösa mångfalden i samhället, liksom engagemanget för etiska, existentiella och religiösa frågor, medför förväntningar på insatser från trossamfunden, både från enskilda och från samhället. Kontakter och samverkan mellan olika trossamfund, liksom trossamfundens egen medverkan inom olika samhällsområden, är värdefull. Att ge människor som invandrar till möjligheten att finna en trygghet här genom sin kultur och religion har betydelse för integrationen. I det mångreligiösa är kunskap, förståelse och samverkan nödvändiga för att människor av olika tro ska kunna leva tillsammans. Främjandet av religiösa minoriteters möjligheter att behålla ett eget samfundsliv uttrycks även i regeringsformen. För många som – frivilligt eller inte – över ska byta land, språk och vänner är den religiösa tillhörigheten en trygg plats i allt det nya. Re- ligionen är en av flera värdeförmedlande krafter i samhället som förmedlar bl.a. både tradition och historia. Social oro, förtroendekriser och intressekonflikter kan komma att bli viktiga områden för preventiv krishantering när internationella händelser får genomslag i . Trossamfunden har i detta sammanhang en viktig roll att fylla. Trossamfund som i huvudsak betjänar personer med utländsk härkomst växer och därför behövs en väl fungerande basstruktur. Att kunna samlas i en lokal som är ändamålsenlig för den verksamhet som bedrivs är centralt för att samfunden ska kunna fungera i samhället, inte bara för samfundets egen existens utan även för samhällets möjlighet att kunna kommunicera och ha kontakt. För många är lokalerna en viktig samlingsplats som gör det möjligt att synas och vara en del av samhället. Samfunden har kommit att uppfattas som en mycket angelägen och betydelsefull del av det civila samhället med unika bidrag i integrationsprocesser och stora samhällsinsatser i form av andlig vård inom sjukvården, barn- och ungdomsverksamhet, generationsöverskridande verksamhet m.m. På många områden kompletterar trossamfunden där staten inte räcker till. I samband med större olyckor och kriser i samhället blir kyrkor och sjukhuskyrkor naturliga samlingspunkter och ett stort stöd för många. Den andliga vården inom sjukvården, traditionellt kallad sjukhuskyrkan, är en viktig resurs så väl för sjukhusen som för den enskilde. Behovet av de olika trosinriktningarnas närvaro inom den andliga vården inom sjukvården efterfrågas i allt större utsträckning. Det övergripande syftet med statens stöd till trossamfund är att skapa förutsättningar för trossamfunden att bedriva långsiktig religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och social omsorg m.m. Genom samverkan mellan stöd till trossamfund (SST) och trossamfunden behandlas angelägna frågeställningar kring bl.a. värderingar, respekt och tolerans. SST har en viktig roll i att vara expert i allmänna religions- och trossamfundsfrågor. Regeringen avser att ge SST ett fortsatt uppdrag att föra en dialog med trossamfunden i syfte att stimulera ett arbete med demokrati, demokratiska värderingar och att motverka antidemokratiska yttringar. Regeringen har fortlöpande dialog med trossamfunden genom ett särskilt råd, Regeringens råd för kontakt med trossamfunden, som består av representanter från staten och samfunden. Regeringen avser att presentera en ungdomspolitisk proposition under inledningen av 2014. I propositionen kommer mål och inriktning för den framtida ungdomspolitiken att föreslås. I propositionen kommer att ingå förslag om en utvecklad modell för uppföljning av ungdomars levnadsvillkor. Avsikten är vidare att det i propositionen ska ingå ett handlingsprogram –2017 med insatser för att förbättra ungdomars situation i samhället. Regeringen föreslår att det avsätts för att möjliggöra insatser inom ramen för det ungdomspolitiska handlingsprogrammet. Regeringen avser även att i den ungdomspolitiska propositionen lämna förslag som rör det kommunala informationsansvaret för ungdomar som inte har fyllt och som inte genomför eller har fullföljt en gymnasieutbildning. Fritidsverksamheter kan främja ungdomars hälsa och etablering i samhället. Regeringen anser att det är angeläget att fördjupa kunskapen om ungdomars fritid och avser därför att ge i uppdrag att genomföra en tematisk analys av ungdomars fritid och organisering Ungdomspolitikens inriktning beskrivs närmare i avsnitt 15.5. Politik för det civila samhället har i uppdrag att utgöra myndighetsstöd för politiken för det civila samhället och svarar för att uppföljning, kunskapsspridning och analys genomförs. Regeringen bedömer att bör byta namn, så att myndighetens benämning tydliggör att myndigheten inte bara har till uppgift att utgöra myndighetsstöd för ungdomspolitiken utan även för politiken för det civila samhället. Regeringens överenskommelse med idéburna organisationer inom det sociala området och Kommuner och Landsting (SKL) har utgjort en viktig plattform för att förbättra de idéburna organisationernas förutsätt- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 ningar som röstbärare och att erbjuda offentligt finansierade välfärdstjänster. Regeringen ser behov av att samordna arbetet och stödja insatser som stimulerar framväxten av lokala överenskommelser och föreslår att särskilda medel avsätts för detta ändamål. Även regeringens överenskommelse med idéburna organisationer inom integrationsområdet och SKL behöver följas upp och utvecklas. Inriktningen av politiken för det civila samhället beskrivs närmare i avsnitt 16.3.3. Utgångspunkten för regeringens idrottspolitik är att ge möjligheter för flickor och pojkar, kvinnor och män att motionera och idrotta för att främja en god folkhälsa, att stödja en fri och självständig idrottsrörelse samt att ge flickor och pojkar, kvinnor och män positiva upplevelser av idrott som underhållning. Stöd till barn och ungdomar ska lämnas till verksamhet som bedrivs ur ett barnrättsperspektiv (prop. 2008/09:126, bet. 2008/09:KrU8, rskr. 2008/09:243). Fler barn och unga i rörelse En stark och självständig idrottsrörelse med resurser att engagera fler barn och unga är en framtidsinvestering för människors hälsa och hela vårt samhälle. Därför behövs ett långsiktigt stöd till barns och ungas idrottande. Genom att satsa på bredd och ge unga möjligheter att pröva olika idrotter läggs grunden för framgångar inom elitidrotten. Sammanfattning av idrottspolitiska prioriteringar Under innevarande mandatperiod har regeringen fortsatt den särskilda satsningen Idrottslyftet som inleddes . Satsningen finansieras genom medel på statens budget, har avsatts för ändamålet. Folkhälsomålen är det centrala i fördelningen av Idrottslyftets medel. Satsningen bör ha en mycket nära koppling till skolans arbete för att främja fysisk aktivitet och goda motionsvanor. har ) regeringens uppdrag att genomföra en regelbunden och långsiktig uppföljning av statens stöd till idrotten. De resultat redovisar ger förbättrade möjligheter att bedöma om syftena med statsbidraget uppfyllts. Det statliga anslaget för stöd till idrotten uppgår 2014 till 1 , vilket innebär 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 en ökning med i jämförelse Inriktningen av folkbildningspolitiken be- skrivs närmare i avsnitt 17.5. (dir. 2011:93) lämnade sitt slutbetänkande Folkbildningens samhällsvärden – En ny modell för statlig utvärdering (SOU 2012:72). I betänkandet föreslås en ny modell för statlig utvärdering av folkbildningen, bl.a. mot bakgrund av synpunkter från granskning av studieförbundens verksamhet (RiR 2011:12). Regeringen bereder betänkandets förslag och förbereder olika initiativ. Som ett led i detta arbete planerar regeringen att ge Myndigheten för kulturanalys ett uppdrag att utvärdera kulturverksamhet inom folkbildningen. Möjligheten att involvera andra statliga myndigheter i utvärderingen av folkbildningen kommer också att beredas. Regeringen anser att det finns behov av fler målgruppsanpassade insatser för nyanlända invandrare, särskilt personer med en kort utbildningsbakgrund. (U 2011:05, dir. 2011:81) ska redovisa sitt betänkande om hur mål- och individanpassning av utbildningen i svenska språket för vuxna invandrare kan förbättras, så att den bättre svarar mot individens mål, behov och yrkesval. I avvaktan på resultatet av utredningen vill regeringen redan nu öppna upp för folkhögskolor att ta fram målanpassade utbildningar för nyanlända invandrare. Regeringen avser därför göra det möjligt för Arbetsförmedlingen att köpa utbildningar från folkhögskolor för nyanlända invandrare inom myndighetens etableringsuppdrag. Regeringen avser att till lämna en litteraturpolitisk proposition. Det läsfrämjande arbetet har sedan folkbildningens uppkomst varit centralt i verksamheten. och folkhögskolor genomför betydande insatser inom det litteratur- och läsfrämjande området. Av det statliga stödet till folkbildningen bör därför destineras för planerad läsfrämjande verksamhet. Medlen ska fördelas av i enlighet med förordningen (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen. Regeringen kommer i den fortsatta beredningen av förslaget att samråda med de berörda aktörerna. 3.2.2Prioriteringar avseende kultur, film, medier och idrott är nationalscen för opera och balett. byggnad är av kulturhistoriskt intresse och ett betydande nationellt kulturarv. Regeringen anser att det finns goda skäl att bevara och utveckla det nuvarande . Teaterbyggnaden är dock i stort behov av renovering. För att kunna möta de krav som ställs på en modern nationalscen av behöver huset vid sidan av en renovering också byggas om. Förutom den planerade renoveringen av scenmaskineriet behöver ventilation, scenen och publika miljöer rustas upp. Omfattande insatser är nödvändiga för att kunna erbjuda en fungerande arbetsmiljö. Regeringen anser att det är motiverat att vid en så omfattande renovering göra huset mer öppet och tillgängligt för publik och allmänhet. Det skapar bl.a. förutsättningar för att utveckla sin verksamhet och samarbeta med framstående scenkonstinstitutioner runt om i världen. Ett mer tillgängligt öppnar sig för nya grupper av besökare och utgör på ett tydligare sätt än en mötesplats för aktuell scenkonst och musik. Regeringen avser att ge i uppdrag att i nära samverkan med ta fram ett förslag till plan för en renovering och ombyggnad av . Förslaget ska särskilt beakta ovan nämnda behov av att utveckla sin verksamhet och öka tillgängligheten för publiken. Uppdraget ska redovisas till regeringen , och kommer ligga till grund för regeringens beslut i frågan. Regeringen vill på detta sätt stärka som en nationalscen med goda förutsättningar för både den traditionella och den samtida opera- och balettkonsten, vilket också ger en ökad attraktionskraft som kulturland. Nytt pensionssystem på scenkonstområdet Som regeringen har redovisat är det nuvarande pensionssystemet på scenkonstområdet inte anpassat till att det allmänna pensionssystemet har reformerats och att de fasta anställningarna vid institutionerna har minskat. Systemet är svårförutsägbart för både arbetsgivare och arbetstagare. har som sin mening gett regeringen till känna att regeringen inom ramen för den ordinarie budgetprocessen, gärna i budgetpropositionen , ska återkomma till med besked om hur scenkonstpensionsfrågan kan och bör lösas på ett statsfinansiellt ansvarsfullt sätt (bet. 2011/12:KrU1, rskr. 2011/12:74). I budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 17) framgår att regeringen anser att arbetsmarknadens parter bör ta över ansvaret för att genom kollektivavtal reglera pensionsvillkoren på scenkonstområdet. Regeringen bedömer att den nuvarande statliga regleringen av tjänstepensionerna bör avvecklas fr.o.m. och ersättas med en kollektivavtalsreglerad ordning. Regleringen i förordningen (2003:56) om tjänstepension och tjänstegrupplivförsäkring för vissa arbetstagare med icke-statlig anställning (PISA- förordningen) avvecklas för scenkonstområdet under period av , där de anställda vid scenkonstinstitutionerna som 2015 har eller mindre kvar till pensionsåldern enligt förordningen ska ha rätt till pension enligt det gamla regelverket. Vilka övergångsbestämmelser som ska gälla vid avvecklingen av den statligt reglerade pensionsordningen bereds i . Se även utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning avsnitt 5.3.2. Regeringen bedömer att det inom ramen för ett reformerat pensionssystem behöver finnas möjlighet till omställning och karriärväxling för yrkesgrupper som av konstnärliga och fysiska skäl inte kan arbeta inom sina konstnärliga yrken till . En utgångspunkt för omfattningen av den framtida statliga finansieringen är ett system som upprätthåller arbetslinjen och att en hög konstnärlig kvalitet möjliggörs vid institutionerna. I övrigt ska den nya ordningen motsvara pensionssystem på den övriga arbetsmarknaden. Övergången från dagens pensionssystem till en ordning med ett pensionssystem som motsvarar de villkor som gäller på den övriga arbetsmarknaden och med möjlighet till omställ- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 ning och karriärväxling för konstnärliga yrkesgrupper frigör medel inom utgiftsområde 17 . Dessa ska avsättas till kvalitetsförstärkningar på scenkonstområdet. Den närmare utformningen av kvalitetsförstärkningarna ska tas fram i dialog med berörda aktörer på scenkonstområdet. Regeringen avser att återkomma till parterna om ramarna för en statlig finansiering av den nya pensionsordningen. , som lämnade sitt betänkande (SOU 2012:65) , har haft ett brett uppdrag att analysera litteraturens ställning i och utvecklingstendenser som kan påverka litteraturområdet framöver. Kommittén har lämnat flera förslag på hur litteraturens ställning kan stärkas och hur ökat läsande kan främjas. Betänkandet har remitterats. Regeringens ställningstagande kommer att presenteras i den planerade litteraturpolitiska propositionen. Samordning av läsfrämjande insatser utanför skolan Regeringen beräknar att tillförs för läsfrämjande insatser på nationell nivå. Regeringen bedömer att bör ges i uppdrag att ta initiativ till, samordna och följa upp läsfrämjande insatser av nationellt strategiskt intresse. Språkvård inom och folkminnen Regeringen bedömer att de språkvårdande insatserna, särskilt för de nationella minoritetsspråken, det svenska teckenspråkets ställning och för svenskar med annat modersmål än svenska bör stärkas. Regeringen beräknar därför att och folkminnens förvaltningsanslag höjs med . Regeringen avser att, mot bakgrund av att språklagen infördes , göra en uppföljning och utvärdering av insatserna på språkområdet sedan lagens ikraftträdande. Internationellt utbyte för litterära upphovsmän Regeringen bedömer att bör ges i uppdrag att, i samråd med bl.a. och , föreslå hur ett internationellt utbytesprogram inom littera- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 turområdet kan utformas. Regeringen beräknar att anslaget tillförs för uppdraget 2014. finns en överenskommelse mellan regeringen å ena sidan och , Föreningen och å andra sidan om rätt till förhandlingar om biblioteksersättningens grundbelopp. Förhandlingar förs mellan parterna. Företrädare för och de litterära upphovsmännen har enats om att biblioteksersättningens grundbelopp höjs med till . Överenskommelsen har godkänts av regeringen. beräknas den totala ersättningen uppgå till , vilket är en höjning med jämfört med . Medelsberäkningen utgår från den senast fastställda utlåningsstatistiken som gäller 2011. I den planerade litteraturpolitiska propositionen kommer regeringens bedömning av hur biblioteksersättningen ska se ut framöver att framgå. Biblioteken, som är våra mest besökta och använda kulturinstitutioner, gör litteratur och information tillgänglig för den breda allmänheten.