prop · H1031d25 · 2013-09-18 00:00:00 — har PTS generaldirektör varit ordförande i detta samrådsorgan för nationella reglerings-myndigheter. deltog i 25:e kongress. (Univeral Postal Union, UPU) är ett fackorgan inom FN. En av de frågor som den 25:e kongressen beslutade om, och som länge arbetat för, är reformeringen av systemet för terminalavgift (avgifter mellan nat- ionellt ansvariga postoperatörer för gränsöverskridande postbefordran). Utgångspunkten för de politiska målen för posttjänster är medborgarnas och samhällets behov av en effektiv, sammanhållen och tillförlitlig posttjänst. Staten har ansvar för att säkerställa en sådan posttjänst i hela landet. Tillsynen på postområdet 2012 visar att målen för postservicen i landet är uppfyllda och att samtliga postoperatörer uppfyller kraven på en tillförlitlig postverksamhet, vilket gör att kraven på den samhällsomfattande posttjänsten är tillgodosedda. Brevvolymerna i fortsätter alltjämt att minska, vilket påverkar postmarknaden och dess aktörer. Minskningen beror främst på övergången till elektroniska kommunikationsformer. Konkurrenssituationen på postmarknaden är i princip oförändrad. De formella hindren för marknadstillträde på postmarknaden är alltjämt mycket låga men det krävs fortfarande en stor arbetsinsats och stora investeringskostnader för att etablera sig som rikstäckande postoperatör. För rikstäckande befordran av enstaka försändelser är (Posten) i praktiken den enda operatören. Inom marknaden för sändningar är dock konkurrensen hård mellan och . I enlighet med beslut med anledning av propositionen Statens ansvar för vissa betaltjänster (prop. 2006/07:55, bet. 2006/07:TU16, rskr. 2006/07:205) omfattar statens ansvar för de grundläggande betal-tjänsterna de orter och den landsbygd där behovet av grundläggande betaltjänster inte tillgodoses av marknaden. På regeringens uppdrag upphandlade PTS 2008 grundläggande betaltjänster på 15 orter, kallad Betalservice, och via lantbrevbäringen till äldre och personer med funktionsnedsättning i hela landet samt till samtliga boende i 73 glesbygdsområden, kallad Brevgiro. löpte de upphandlade avtalen ut. har PTS på regeringens uppdrag arbetat intensivt för att i samarbete med länsstyrelserna ha regionalt 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 framtagna lösningar på plats när avtalen om de tidigare tjänsterna löpte ut. Regeringen följde detta arbete noga för att säkerställa att behovet av grundläggande betaltjänster tillgodosågs. Se- dan finns nu regionalt anpassade lösningar med betaltjänstombud på ett tjugotal orter. har PTS tillhandahållit en taxitjänst för att de 18 personer som använt tjänsten Brevgiro och som önskat fortsatt hjälp av myndigheten för att kunna transportera sig till en ort där betaltjänster kan utföras. PTS fick inte in några anbud på sin upphandling av taxitjänsten och tecknade därför avtal med Riksfärdtjänst. PTS har även upphandlat värdetransporter till och från de orter där de nuvarande betaltjänstombuden finns för att in- och utflödet av kontanter på en specifik ort ska fungera. Landets samtliga länsstyrelser ska enligt bevakningsuppdraget i regleringsbrevet göra en bedömning av huruvida samhällets behov av grundläggande betaltjänster är tillgodosett. Detta sammanställs av i som rapporterar till (Nä- ringsdepartementet). Förberedelsearbetet inför omställningen 2012 gjorde att många länsstyrelser ökade sin bevakning av grundläggande betaltjänster avsevärt. Detta avspeglas även i den rapport som i lämnade till . Flertalet länsstyrelser rapporterar att privatpersoners problem med grundläggande betaltjänster i många fall hör samman med svårigheter att använda tekniken för ändamålet. I vissa fall är svårigheterna kopplade till en funktionsnedsättning och i andra fall till hög ålder. Rapporten pekar även på att problem kan förekomma för småföretagare inom handel och turism samt för föreningar i glesbygd och skärgårdsområden. Länsstyrelserna efterfrågar bra it-infrastruktur i hela landet, tillgänglighetsanpassning av ny och befintlig teknik inom området samt tydliga förutsättningar för länsstyrelsernas långsiktiga arbete inom området. Samtliga länsstyrelser sökte och beviljades stöd från PTS för att genomföra bedömningarna av behovet av statliga insatser för att säkerställa det politiska målet för grundläggande betaltjänster. har 17 länsstyrelser även beviljats bidrag för regionalt utvecklingsarbete avseende grundläggande betaltjänster. Utvecklingsarbetet syftar till att ut- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 forma och genomföra insatser som långsiktigt kan trygga tillgången till grundläggande betaltjänster i dessa län. Marknaden för betaltjänster utvecklas snabbt, men av länsstyrelsernas rapportering framgår att möjligheten att använda elektroniska betaltjänster fortfarande varierar i olika delar av landet men även inom ett och samma län. En utbyggnad av it-infrastrukturen underlättar både privatpersoners möjligheter att använda elektroniska kommunikationstjänster, t.ex. för att betala sina räkningar, och näringsidkares möjligheter att på olika sätt ta emot kortbetalningar och på så sätt också minska sina dagskassor. Några grupper av användare med vissa funktionsnedsättningar har fortfarande svårt att använda en del av de tjänster som marknaden erbjuder. Om tillgängligheten och användbarheten av elektroniska kommunikationstjänster förbättrades än mer skulle sannolikt fler välja att t.ex. betala sina räkningar elektroniskt. Trots ökad kortanvändning ser regeringen fortfarande att allmänheten har ett visst behov av kontanter inom ramen för grundläggande betaltjänster. Den tjänst som var vanligast hos de tidigare, av PTS upphandlade, betalserviceombuden var t.ex. kontantuttag med kort som utgjorde av transaktionerna. Länsstyrelserna rapporterar även om problem för främst småföretagare inom handel och turism i glesbygd och skärgårdsområden som ibland har svårt att ta emot kortbetalningar och som ibland får resa långa sträckor för inlämning av dagskassor. Digitaliseringen påverkar alla delar av samhället och driver fram utveckling av nya lösningar och strukturer. I takt med att ny teknik, nya tjänster, nya digitaliserade arbetssätt och nya användarmönster utvecklas och får spridning, ökar digitaliseringens bidrag till ekonomisk tillväxt, social välfärd och en bättre miljö. produktivitetsutveckling drevs till av it. It- sektorn stod för merparten av denna utveckling, men senare har även it-utvecklingen inom andra sektorer bidragit till den samlade utvecklingen (). Trots en svag global ekonomi har digitaliseringen bidragit med en global ökning i produktionen med 193 miljarder USD och skapat sex miljoner arbetstillfällen (WEF, Report, 2013). Enligt samma källa hör till de världsledande länderna på it-området och utgör ett av världens få verkligt kunskapsbaserade ekonomier. Denna utveckling kan förklaras av satsningar från både företag och regeringen under en lång rad år. Regeringen har prioriterat insatser som syftat till att underlätta marknadens utveckling. –2014 har regeringen satsat på bredbandsutbyggnad. Detta innebär att tillsammans med tillgängliga EU-medel har satsats. Det är i första hand marknadsaktörernas uppgift att göra investeringar i bredbandsinfrastruktur. I gles- och landsbygder saknas dock i vissa områden incitament för marknaden att göra sådana investeringar. Det finns därför ett fortsatt behov av statliga stödinsatser i dessa områden. Andra länder satsar nu stort vilket kan leda till att de kommer i fatt och förbi . För att kunna nå det it-politiska målet och därmed öka konkurrenskraft, är det viktigt med ett medvetet och långsiktigt perspektiv för att stärka svenska positioner. Utvecklingen av offentlig sektor är beroende av projekt där digitala tjänster är en viktig del i den samlade lösningen. Digitala lösningar är en kritisk hävstång för att lyckas med framtida sakpolitiska såväl som förvaltningspolitiska reformer. Den digitala infrastrukturen är en avgörande förutsättning för att öka it-användningen i samhället och ta tillvara de möjligheter till ökad konkurrens- och innovationskraft som utvecklingen ger. För att det ska vara möjligt att använda och erbjuda digitala tjänster krävs att det finns god tillgång till bredband i hela landet. För att nå det it-politiska målet att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter och möta de utmaningar som finns både på global och nationell nivå, finns behov av insatser inom flera områden. har en viktig roll i att verka för att det it-politiska målet nås genom att bl.a. följa upp de insatser och åtgärder som finns i den digitala agendan och genom att föreslå indikatorer för den digitala agendans olika områden. I sitt nästa betänkande avser Di- att presentera förslag på indikatorer för agendans alla områden. Det kommer att ge förutsättningar för att identifiera möjligheter som stödjer utvecklingen och uppmärksamma eventuella problem som hindrar utvecklingen mot det it-politiska målet. En viktig del för att nå målet är it-politiskt strategiskt arbete på regional nivå. I många delar av landet pågår arbete med framtagande av regionala digitala agendor, ett arbete som regeringen uppmuntrar. Inom ramen för den digitala agendan för fortsätter främjandet av regionalt strategisk it-politiskt arbete. genomför regeringen kommunikationsplatt-formen At- traktionskraft , som syftar till att tillsammans med aktörer på lokal, regional och nationell nivå, tydliggöra och utveckla de frågor som är centrala för lokal och regional attraktivitet. Initiativet bidrar till att ytterligare förstärka de faktorer och det samspel som är en förutsättning för att skapa attraktiva livs- och boendemiljöer. Människor flyttar till attraktiva platser och regioner, där tillgången på arbete endast är en av flera attraktivitetsskapande faktorer. It-politiken medverkar till att främja attraktiva miljöer både för människor och företag genom bl.a. främjande av utbyggnad av it-infrastruktur och i arbetet med regeringens digitala agenda. En förutsättning för att möta det it-politiska målet är att alla som vill vara digitalt delaktiga ska ges denna möjlighet oavsett personliga förutsättningar som ålder, funktionsnedsättning och kunskapsnivå eller andra förutsättningar som kan beskrivas som ekonomiska, kulturella eller etniska. Det ska finnas möjlighet för alla att på ett enkelt och tryggt sätt tillgodogöra sig sina rättigheter och uppfylla sina skyldigheter som medborgare samt att kunna delta i samhället i stort. Internationella index och resultat visar att presterar jämförelsevis bra när det gäller digitalt innanförskap men det finns områden där 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 andra länder presterar bättre. För att ytterligare stärka svenska positioner behövs ett medvetet och långsiktigt arbete. Frågan om digitalt innanförskap spänner över i stort sett alla politikområden och kräver samarbete och dialog mellan myndigheter, privata aktörer, organisationer och företrädare för olika användargrupper. Därför krävs fortsatta insatser. Tillgången till bredband är betydelsefull, likaså behöver produkters och tjänsters användbarhet och tillgänglighet beaktas i ett tidigt skede i utvecklingskedjan och det behöver skapas bättre utvecklingsprocesser för detta. Genom det av regeringen inrättade Användningsforum skapas en plattform för dialog för användbarhets- och tillgänglighetsfrågorna på en strategisk nivå som bör främja utvecklingen på området. Inriktningen är att jämställdheten inom itområdet ska öka. Det handlar om att jämna ut könsfördelningen, dels bland yrkesverksamma inom it-området, dels inom it-relaterade utbildningar inom universitet och högskola. För att lyckas med detta behöver intresset för it och itrelaterade yrken öka bland kvinnor och flickor. Regeringen ser positivt på det arbete som Di- påbörjat inom området it och jämställdhet. Inriktningen för området it för miljön är att it ska bidra till ett miljöanpassat samhälle. Det innebär att minska it:s negativa miljöpåverkan, men också att utnyttja it som ett verktyg för att minska miljöbelastningen inom andra områden, t.ex. energi och transporter. För att till fullo kunna utnyttja it:s potential för ett miljöanpassat samhälle behövs dock mer kunskap och dialog mellan den privata och offentliga sektorn. Det är viktigt att statlig förvaltning fortsätter att arbeta för att utgöra ett gott exempel inom området it för miljön. Regeringen kommer fortsatt följa myndigheternas arbete utifrån regeringens agenda It för en grönare förvaltning – agenda för it för miljön 2010–2015. Det är också önskvärt att privat sektor arbetar aktivt med frågor inom it och miljö. Klimatförändringarna är vår tids största utmaning och kräver såväl regionala, nationella som globala lösningar. Det är regeringens övertygelse att klimat-, miljö- och energiutmaningarna utgör 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 en möjlighet för teknik, varu- och tjänsteutveckling inom alla branscher. Affärsmöjligheter skapas för svenska företag i och med den växande globala efterfrågan på hållbara och resurseffektiva varor och tjänster. Klimat-, miljö- och energiutmaningarna hanteras av regeringen med flera instrument och inom flera områden. Det behövs därför en fortsatt och utvecklad samverkan mellan myndigheter liksom mellan myndigheter och den kommunala och regionala nivån. Den nationella och regionala tillväxtpolitiken, närings-, miljö-, it-, innovations- och energipolitiken samt politik för de areella näringarna, landsbygd och livsmedel ska bidra till att skapa en långsiktigt hållbar tillväxt och välfärd, förbättrat miljötillstånd, innovationer och export. Omställningen till en grön ekonomi innebär möjligheter att med hjälp av it utveckla hållbara varor, tjänster och produktionssystem. Därigenom kan miljöpåverkan minska såväl nationellt som globalt samt skapa nya jobb i både stads- och landsbygdsregioner. För att öka småföretagens konkurrenskraft och ge dem tillgång till nya marknader är det viktigt att småföretagen kan tillgodogöra sig och använda sig av digitaliseringens möjligheter i större utsträckning. Det är bl.a. viktigt att itkompetensen hos småföretagare utvecklas och att tekniken utformas på ett sätt som är användarvänligt. Utvecklingen av molntjänster kommer sannolikt vara betydelsefull för småföretagens ökade it-användning eftersom det kräver mindre investeringar i hård- eller mjukvara. Regeringen avser att förstärka styrningen av statsförvaltningens digitalisering genom att utarbeta ett flerårigt utvecklingsprogram – Digitala steget. Programmet ska stimulera digitaliseringen av den svenska offentliga förvaltningen och bygga på regeringens e-förvaltningsstrategi Med medborgaren i centrum, verka för att nå dess mål samt stödja och stimulera andra strategiska digitaliseringsprojekt. Digitaliseringen ska också stödja myndigheternas samverkan med motsvarigheter i andra länder, framför allt inom EU. ska i större utsträckning tillsammans utveckla och dela digitala lösningar som skapar en enklare, öppnare och effektivare förvaltning till nytta för medborgare och företag. Finansiering bör bl.a. ske genom omfördelning av en del av myndigheternas framtida besparingar från digitala tjänster, som leder till realiserbara och spårbara besparingar. () ska följa upp vilka ekonomiska nyttor som realiserats hos statliga myndigheter till följd av ett antal digitala projekt. Omfördelning ska ske utifrån principen att myndigheterna ska få fortsatt starka incitament att delta i gemensamma utvecklingsprojekt och använda gemensamma lösningar. Utgångspunkten för alla offentliga e-förvaltningsprojekt är att de ska vara väl underbyggda med förstudier som specificerar hur kostnader ska fördelas och hur besparingar och andra nyttor ska uppnås, fördelas och realiseras. I vissa fall krävs investeringar i den mjuka infrastrukturen där nyttor uppstår indirekt. Regeringen överväger att genom reglering göra det obligatoriskt för myndigheterna att ansluta sig till infrastrukturen för säkra elektroniska försändelser, Mina meddelanden. Vissa myndigheter torde dock behöva undantag från en sådan reglering, t.ex. av säkerhetsskäl. E- delegationens analys av denna tjänst visar att besparingar kan göras hos myndigheterna. En del av de besparingar som myndigheterna skulle kunna göra genom att använda tjänsten omfördelas för förvaltning och nyutveckling av gemensamma tjänster. Regeringen avser att utreda vilken myndighet som är mest lämpad att sköta driften av tjänsten Mina meddelanden samt reglera transaktionsavgifterna så att kostnaderna för förvaltningen av systemet minimeras. Regeringen avser att tillsätta en utredning om hur förbättrad styrning av det allmännas digitala information och digitala tjänster kan öka effektiviteten, transparensen och innovationsmöjligheterna inom offentlig sektor. Regeringen avser att börja bereda frågan om hur arbetet med att digitalisera den offentliga förvaltningen framöver bäst bör samordnas på myndighetsnivå. E- delegationen ska enligt sina direktiv (dir. 2009:19) ge förslag till hur arbetet kan föras vidare i ett längre perspektiv. Regeringen har slutit ett avtal med Kommuner och Landsting om närmare samver- kan kring digitaliseringsfrågor. Hur denna samverkan ska ske ska gemensamt utredas vidare. presenterade ett förslag till direktiv om elektronisk fakturering vid offentlig upphandling (KOM[2013] 449 slutlig). Förslaget förutser att en ny europeisk standard för innehållet i e-faktu- ror, en så kallad semantisk datamodell, ska utarbetas av den (). Digitaliseringen skapar möjligheter till effektivisering inom statsförvaltningen och gemensamma standarder och regler inom EU medverkar till att uppnå detta mål. Standarder är en viktig grund för att skapa återanvändbara lösningar och hållbar samverkansförmåga. Digitala tjänster bör i så stor utsträckning som möjligt bygga på öppna standarder och använda programvara som frigör statsförvaltningen från beroendet av enskilda tekniker och lösningar. Standardisering inom e- handelsområdet är en prioriterad fråga för regeringen. I infördes elektronisk fakturahantering för statliga myndigheter . Det aktuella förslaget innebär att även kommuner, landsting och sådana juridiska personer som omfattas av upphandlingslagstiftningen måste kunna ta emot e-fakturor som överensstämmer med den nya europeiska standarden. Det är oklart när direktivet kan antas och vilket slutligt innehåll det kommer att få. presenterade Europeiska kommissionen också meddelandet Genomgående e-upphandling för att modernisera offentlig förvaltning (KOM[2013] 453 slutlig) som behandlar genomförande av genomgående e-upp- handling och de åtgärder som kommissionen menar att medlemsstaterna bör vidta för att detta ska möjliggöras. Med genomgående e-upphand- ling avses i detta sammanhang hela den elektroniska inköpsprocessen, inklusive e-fakturering. Meddelandet behandlas närmare under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, avsnitt 6 Offentlig upphandling. Lagen (2013:311) om valfrihetssystem i fråga om tjänster för elektronisk identifiering trädde i kraft . Genom den nya lagen vill regeringen att det ska bli lättare för enskilda att få tillgång till e-legitimationer och att dessa ska utformas efter användarens behov. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Den nya modellen för upphandling av e-legi- timationer syftar också till att samordna elektronisk identifiering av enskilda i den offentliga förvaltningens e-tjänster. En samordnad infrastruktur för användning av e-legitimationer väntas underlätta och främja utvecklingen av e- tjänster. Ett system för säker elektronisk identifiering kommer att tillhandahållas av , som kommer att bistå upphandlande myndigheter vid köp av tjänster för elektronisk identifiering. E-legitimationsnämn- den kommer också att överta vissa administrativa och tekniska funktioner från de upphandlande myndigheterna (prop. 2012/13:123). Detta medför fördelar ur samordningssynpunkt och förenklar administrationen för anslutna aktörer. Mot denna bakgrund anser regeringen att det är av stor vikt att de myndigheter som har behov av tjänster för elektronisk identifiering ansluter sig till det nya systemet . Regeringen avser att följa utvecklingen för att säkerställa att det sker en kontinuerlig övergång till det nya systemet för e-legitimationer. Europeiska kommissionen lämnade ett förslag till och rådets förordning om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska transaktioner på den inre marknaden (KOM[2012] 238 slutlig). Lagstiftnings-förfarandet pågår och det är oklart när förordningen kan antas och vilket slutligt innehåll den kommer att få. Regeringens inriktning är dock att förslaget ska bidra till att underlätta gränsöverskridande elektronisk identifiering. Bredband och övrig it-infrastruktur ska ha bredband i världsklass. Delmålet i regeringens bredbandsstrategi (dnr N2009/831/ITP) är att av alla hushåll och företag bör ha tillgång till bredband om minst /s. har dock redan kommit längre än så. har av hushåll och företag tillgång till bredband om minst /s. hade dock av befolkningen i områden utanför tätort och småort tillgång till bredband om minst /s. Utmaningen ligger i att öka tillgången till höghastighetsbredband i dessa områden. Yt- terligare en utmaning är att nå EU:s mål om att 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 alla européer bör ha tillgång till bredband med en hastighet om minst /s. Tillgången till bredband med hög överföringshastighet förbättrar möjligheterna att bo, arbeta och bedriva verksamhet i hela landet. Nya digitala tjänster och förändrade användarmönster gör att efterfrågan på hög överföringskapacitet och mobilitet ökar kontinuerligt, vilket i sin tur ställer krav på stora investeringar i itinfrastrukturen. I gles- och landsbygder saknas i vissa områden incitament för marknaden att göra sådana investeringar. Det finns därför ett fortsatt behov av stödinsatser i vissa gles- och landsbygdsområden. Intresset för bredbandsstöd inom landsbygdsprogrammet och kanalisationsstödet10, är stort. Regeringens insatser för att stimulera en fortsatt bredbandsutbyggnad och för att göra tillgängliga kommunikationer robusta och driftsäkra fortsätter. Regeringen kommer även fortsättningsvis att satsa på bredbandsutbyggnad inom landsbygdsprogrammet. (se även utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel). Satsningen görs under förutsättning att bredband ingår som ett prioriterat område i den svenska partnerskapsöverenskommelsen med Europeiska kommissionen. Det delbetänkande som Utredningen om utvärdering av bredbandsstrategin överlämnat, utgör ett viktigt bidrag till att skapa effektiva former för stöd till bredbandsutbyggnad (se mer i avsnitt 4.4.1, Resultat). Staten är genom sina verksamheter en stor ägare av bredbandsinfrastruktur och en betydande aktör på bredbandsmarknaden. Regeringen har för avsikt att tillsätta en utredning med uppdrag att utreda hur statens verksamheter på bredbandsområdet och innehav av bredbandsinfrastruktur kan samordnas till stöd för regeringens bredbandsstrategi. Utredningens förslag ska syfta till effektivisering och inte innebära totalt sett ökade utgifter för staten. För att ytterligare främja utbyggnaden av bredband i hela landet är dialog och samverkan mellan de olika aktörer som verkar på den svenska bredbandsmarknaden viktig. Regeringen fortsätter därför arbetet med Bredbandsforum 10 Stöd för anläggning av rör eller liknande som är avsedda för itinfrastruktur. för att tillsammans med berörda aktörer hantera de utmaningar som finns på området. Internets utveckling ska karaktäriseras av öppenhet, frihet och säkerhet, till gagn för medborgare, företag, organisationer och offentlig sektor. Målet är ett globalt, tillgängligt, öppet och robust internet som präglas av frihet och respekt för mänskliga rättigheter och personlig integritet. Flerpartssamverkan i olika fora ska stärkas. För att bibehålla ett globalt och robust internet som präglas av frihet och öppenhet behöver det svenska engagemanget i bl.a. () och for Assigned Names and Numbers (ICANN) fortgå (se mer i avsnitt 4.4.1, Resultat).