prop · H1031d20 · 2013-09-18 00:00:00 — Regeringen överlämnade en proposition (prop. 2012/13:147) till med förslag till en ny bibliotekslag som ska ersätta den nuvarande bibliotekslagen . Den nya lagen föreslås träda i kraft . Bibliotekens roll för att främja läsning behandlas även i den litteraturpolitiska propositionen. I förslaget till ny bibliotekslag klargörs vad som avses med det allmänna biblioteksväsendet och vad som ska vara dess syfte och ändamål. Förutom bibliotekens betydelse för det demokratiska samhällets utveckling och deras roll för kunskapsförmedling och fri åsiktsbildning, lyfts även deras betydelse för bildning och för att främja litteraturens ställning fram. Bibliotekens uppdrag att ägna särskild uppmärksamhet åt personer med funktionsnedsättning, personer med annat modersmål än svenska och nationella minoriteter förtydligas och utvidgas till hela det allmänna biblioteksväsendet. Folkbiblioteken får också i uppdrag att ägna sär- skild uppmärksamhet åt barn och ungdomar för att främja deras språkutveckling och stimulera till läsning. Skolbiblioteken spelar en viktig roll för att stimulera elevernas intresse för läsning och litteratur. I den nya bibliotekslagen föreslås att det ska finnas en hänvisning till den bestämmelse i skollagen (2010:800) som föreskriver att elever ska ha tillgång till skolbibliotek. Bestämmelserna om avgiftsfrihet vid folkbiblioteken utvidgas. Allmänheten ska avgiftsfritt få låna eller på annat sätt få tillgång till litteratur oavsett publiceringsform, det vill säga oavsett om den tillhandahålls i fysisk form eller digitalt som till exempel e-böcker. Som ett grundläggande kvalitetskrav anges i den föreskrivna lagen att folkbibliotekens utbud av medier och tjänster ska präglas av allsidighet och kvalitet. En särskild utredare har sett över statens insatser på området lättläst (dir. 2012:109). Syftet har varit att ge regeringen beslutsunderlag för eventuella reformer och prioriteringar på området. Betänkandet (SOU 2013:58) lämnades till regeringen och bereds nu i . har av EU utsetts till europeisk kulturhuvudstad 2014. Den bärande tanken med är att öka det kulturella utbytet i , visa upp och väcka intresse för den kulturella rikedom som finns inom EU och att bidra till att EU-ländernas medborgare får ökad kunskap om varandra. Regeringen har i budgetpropositionen avsatt för kulturhuvudsåret i . På grundval av en projektplan för programåret har fördelats 2013 av till . Resterande kommer att fördelas . Utöver dessa resurser har av egna medel fördelat ca till olika kulturhuvudstadsprojekt. Den samlade statliga insatsen i form av ekonomiskt stöd överstiger därmed . Regeringen har vidare gett 22 statliga myndigheter och institutioner förnyade uppdrag att samverka med och prioritera kultur- har uppdraget att samverka med dessa myndigheter och institutioner och ska återrapportera uppdraget . Umeå2014 genomför projektet tillsammans med de fyra nordligaste länen och sameland – Sapmi – och har valt att inrätta programåret efter de åtta samiska årstiderna. En grundläggande ansats för kulturhuvudstadssatsning är att alla ska kunna skapa och påverka innehållet före, under och efter . Programmet tar successivt form och kommer att omfatta bl.a. fotografi, rörelse, teater, musik, design, litteratur, konst, arkitektur, mat, mode och sport. Satsningarna kommer att vara viktiga bl.a. för utvecklingen av de kulturella och kreativa näringarna i och i hela landet, under såväl 2014 som på . Regeringen har i propositionen Kulturmiljöns mångfald (prop. 2012/13:96) redovisat en samlad politik för kulturmiljöområdet. I propositionen, som beslutade om (bet. 2012/13:KrU9, rskr. 2012/13:273) lämnar regeringen bl.a. förslag till nya nationella mål för kulturmiljöarbetet, ändringar i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. och en ändring i arkivlagen (1990:782). Regeringen redovisar också en rad bedömningar, bl.a. i fråga om den statliga arkeologiska uppdragsverksamheten. Förslagen och bedömningarna i propositionen skapar förutsättningar för ett offensivt och angeläget kulturmiljöarbete som kontinuerligt utvecklas i samklang med samhällsutvecklingen. har beslutat om propositionen (bet. 2012/13:KrU9, rskr. 2012/13:273). Lagändringarna kommer att träda i kraft . Digitalisering av biografer och filmarvet Regeringen beräknar att Stiftelsen tillförs –2018 för att digitalisera det svenska filmarvet och göra det tillgängligt . Digitaliseringen av filmarvet kan intensifieras genom att medel – – omfördelas från satsningen på att digitalisera biografer till digitalisering av film. På så sätt tas nästa steg för att göra film tillgänglig för 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 fler människor i hela landet. av biografsalonger är nu digitala. Stödet till digitaliseringen av biografer finns tillgängligt även eftersom det fortfarande finns biografer som förväntas inkomma med ansökningar. Eftersom kostnaderna för digitaliseringen blivit lägre än beräknat kan dock medel omfördelas för bl.a. digitalisering av filmarvet. En av fördelarna med digital visning av film är att biograferna lättare kan erbjuda ett varierat och flexibelt program. Nyproducerade filmer görs i digitalt format, men det är angeläget att även äldre svensk film kan visas på biograferna. Om detta inte är möjligt drabbas särskilt lokala filmklubbar och skolbiovisningar, som ofta visar äldre filmer. Regeringen beräknar att tillförs för att fortsatt kunna bedriva en kvalitativ verksamhet inom hela myndighetens ansvarsområde. I uppdrag ingår att förvalta och vårda de fornfynd som beslutar att tillföra myndigheten. Myndigheten kan , på grund av bristande resurser, inte fullgöra dessa uppgifter på ett tillfredsställande sätt. Förhållandet har bland annat lett till en stor eftersläpning i accessionen av fornfynd. ledningsstruktur och administrativa kapacitet behöver också förstärkas. förs den statliga arkeologiska uppdragsverksamheten från till . Organisationsförändringen innebär att myndigheten blir mer än dubbelt så stor jämfört med . Regeringen beräknar att den tillfälliga förstärkning om som Stiftelsen erhöll i utökat bidrag permanentas samt att ytterligare tillförs . är inne i en förändringsprocess. Arbetet med att öka besökssiffrorna och vidareutveckla musei- och programverksamheten är i full gång. Regeringen anser att galleriet har en outnyttjad potential som bör tillvaratas för att säkra museets framtida överlevnad. Det kommer att krävas insatser inom flera 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 områden både för att förvalta det arv som bär med sig och för att utveckla det till att nå nya besökargrupper. Detta kräver investeringar som bör ge större intäkter . En ökad verksamhet på kan även locka extern finansiering. Regeringen beräknar att Stiftelsen tillförs för en förstärkning av verksamhetsbidraget. Verksamheten vid omfattar både föreställningar och visningar av teatern, som ingår i ett av världsarv. Teatern har en ny ledning som påbörjat ett arbete i syfte att vidareutveckla en innovativ och tillgänglig verksamhet. En förstärkning av verksamhetsbidraget ger förbättrade förutsättningar för det utvecklingsarbete som pågår vid teatern i syfte att bredda repertoarutbud, bredda publik och verka för teatern som nationellt och internationellt besöksmål. Regeringen har för avsikt att ge Riksutställningar i uppdrag att utifrån en global omvärldsanalys visa på möjligheter för den svenska museisektorn att ta vara på energin och utvecklingspotentialen i det mångkulturella . Härigenom kan kompetensen hos museerna stärkas för att bli en tydligare plattform för möten över olika sociala och kulturella gränser. Regeringen avser vidare att ge Riksutställningar i uppdrag att, baserat på en global omvärldsanalys, visa på potentialen att utveckla relationer och samverkansmetoder mellan museisektorn och utbildningsområdet. För att ge goda och stabila förutsättningar för att göra de bedömningar och prioriteringar som är nödvändiga för att de kyrkliga kulturminnena långsiktigt ska kunna bevaras, användas och utvecklas, aviserade regeringen i budgetpropositionen sin avsikt att den årliga kyrkoantikvariska ersättningen ska uppgå till . I enlighet med överenskommelsen mellan staten och (dnr Ku2000/470) infaller nästa s.k. kontrollstation avseende den kyrkoantikvariska ersättningen 2014. I enlighet med överenskommelsen har lämnat ett underlag till regeringen som ska ligga till grund för en allsidig belysning av de kyrkoantikvariska frågorna. På regeringens uppdrag har även redovisat och analyserat vilka effekter den kyrkoantikvariska ersättningen har haft för vården och bevarandet av det kyrkliga kulturarvet under samtliga år som ersättningen betalats ut. Regeringen avser att återkomma med en bedömning av förutsättningarna för den kyrkoantikvariska ersättningen . I propositionen Kulturmiljöns mångfald (prop. 2012/13:96) gör regeringen bedömningen att som ansvarig myndighet för och med överinseende över uppdragsarkeologin inte bör vara en aktör på den uppdragsarkeologiska marknaden. Regeringen bedömer alltså att det inte är lämpligt att ordningen kvarstår där både är utförare av uppdragsarkeologiska tjänster och har tillsyn över området. Regeringen bedömer också att den statliga arkeologiska uppdragsverksamheten ska flyttas från till . Regeringen har därför uppdragit till att förbereda och genomföra en överföring av verksamheten. har fått i uppdrag att inordna verksamheten. Organisationsförändringen ska genomföras . verksamhetsområde är bl.a. historia, byggd på det arkeologiska materialet. Genom att den statliga arkeologiska uppdragsverksamheten tillförs myndigheten skapas en central aktör som kan utveckla och stärka den svenska arkeologin. Regeringen uttrycker i de uppdrag som getts att det är av stor betydelse att det arbete som har initierat för att stärka ekonomin inom den arkeologiska uppdragsverksamheten för att svara mot kravet på full kostnadstäckning fullföljs som verksamheten kvarstår inom . När verksamheten inordnas i bör myndigheten arbeta för att göra verksamheten ekonomiskt bärkraftig. får genom ett avskiljande av uppdragsverksamheten goda möjlig- heter att kraftfullt verka för ökad effektivitet och konkurrens inom det uppdragsarkeologiska området. Regeringen kommer att noga följa vilka förändringar som vidtas på området för att uppnå ökad effektivitet och konkurrens. Kulturfastigheterna är en betydelsefull del av kulturarvet. Regeringen arbetar fortsatt med att säkerställa en långsiktig och hållbar vård och förvaltning av de fastigheter som bl.a. inrymmer museer och scenkonstverksamhet. gav 2009 regeringen till känna att vidta vissa åtgärder som rör kulturinstitutionernas lokalkostnader (bet. 2009/10:KrU1, rskr. 2009/10:144). Med anledning av bl.a. tillkännagivande och med utgångspunkt i förslaget i betänkandet Staten som fastighetsägare och hyresgäst (2011:31) har fått i uppdrag att förbereda arbetet med att omförhandla hyresavtalen för de kulturinstitutioner som har kostnadshyra i syfte att förändra principerna för hyressättningen. har redovisat uppdraget till . Regeringen avser att återkomma till med utfallet av omförhandlingarna. Regeringen har vidare med utgångspunkt i förslagen i ovan nämnda betänkande tillsatt en utredning för att kartlägga vilka kulturhistoriskt värdefulla fastigheter och byggnader som fortsatt bör ägas av staten (dir. 2012:7). Utredningen har lämnat sitt betänkande (SOU 2013:55) till regeringen . Regeringen har vidare beslutat om en ny förordning om statliga byggnadsminnen (SFS 2013:558), som skapar bättre förutsättningar för förvaltningen av dessa byggnadsminnen. Förordningen träder i kraft . fick i uppdrag att genomföra ett projekteringsarbete inför renovering och ombyggnad av . Regeringens beslut innebar startskottet för processen att göra till en fullt modern och miljöklassad museibyggnad anpassad till framtidens museiverksamhet med bibehållna kulturhistoriska värden i den unika museibyggnaden. , efter invigningen 1866, stängde för den kommande renoveringen. Målet är att det renoverade och ombyggda museet ska stå klart . Under renoveringen genomför flera samarbeten med bl.a. länsmuseer och andra institutioner runt om i landet och vi- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 sar också tillfälliga utställningar i i . Regeringens aviserade ombyggnad och renovering av en av våra viktigaste kulturminnesmärkta byggnader, i , är en viktig satsning på bevarandet av våra centrala kulturfastigheter. Översyn av politiken för arkitektur, form och design Regeringen har tidigare framhållit att det finns ett stort behov av en kraftfull statlig arena för att belysa vikten av arkitektur, form och design i människors liv och för ett framtida hållbart samhälle. Det är en prioriterad uppgift för för arkitektur och design att bedriva samarbete och utbyte med nationella, regionala och lokala aktörer kring utställningar och annan verksamhet inom arkitektur-, form- och designområdet. I de nationella målen som fastställde för arkitektur, form och design slås det bland annat fast att dessa områden ska ges goda förutsättningar för sin utveckling. Kvalitet och skönhetsaspekter ska inte underställas kortsiktiga ekonomiska överväganden. Vidare ska intresset för hög kvalitet inom arkitektur, formgivning och offentlig miljö stärkas och breddas. Detta är fortfarande angelägna principer och utgångspunkter, men regeringen vill nu följa upp den förda politiken. Kultur- och bostadsministrarna tog initiativ till ett samtal med ett flertal centrala aktörer inom arkitektur och bostadsbyggande. Med utgångspunkt i behovet av fler bostäder i storstäderna diskuterades vad som behövs för att öka byggandet, som den arkitektoniska kvaliteten utvecklas. Som ett resultat av detta samtal avser regeringen att följa upp den gällande politiken för att se hur arkitekturens, formens och designens värden kan få bättre genomslag i hela samhället. Förbättrade villkor för nyskapande kultur Regeringen beräknar att föreningen tillförs för att främja svenskt mode och svensk design internationellt. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Kultur, konstnärligt skapande och design är viktiga för landets tillväxt och konkurrenskraft. De svenska modeföretagen fortsätter att växa och allt fler satsar på en expansion i utlandet. Men den positiva utvecklingen förutsätter att duktiga kreatörer fortsatt har möjligheter att starta företag. I rapporten i konstateras att modebranschen omsatte och att modebranschen sysselsätter fler än traditionella industrier som stål och livsmedel. Av omsättningen stod exporten för . I rapporten framgår också att modeföretagen upplever att kompetensbristen är en stor utmaning när det gäller att nå nya marknader. Genom att Svensk Form får ett fortsatt uppdrag att främja svenskt mode och svensk design i internationella sammanhang kan föreningen verka som en mellanhand och som ett stöd för mindre modeföretag vid internationella satsningar. Svensk Form ska fortsatt samverka med etablerade modeorganisationer samt samverka med de svenska modeveckorna liksom med svenska utlandsmyndigheter. Kulturbryggan är en kommitté som bedriver försöksverksamhet i form av bidragsgivning till nyskapande kulturprojekt (dir. 2010:77). har Kulturbryggan fördelat . Regeringen har genom tilläggsdirektiv beslutat att kommittén Kulturbryggans verksamhet förlängs (dir. 2012:71). Kommittén har lämnat ett delbetänkande (SOU 2012:16) om en långsiktig verksamhetsform. Delbetänkandet har remitterats. Regeringen avser att förlänga kommitténs försöksverksamhet t.o.m. . Kultursamverkansmodellen är nu införd i samtliga län utom . Utvärderingar av modellen visar att kulturens roll ökar i betydelse på det regionala politiska planet och att genomslaget för regionala prioriteringar och variationer ökar. Länens regionala kulturplaner är viktiga strategiska underlag för nationella, regionala, och lokala aktörer. De rymmer stora möjligheter att utveckla kulturens fria och obundna roll och att bidra till att kulturen ska finnas på fler arenor i samhället. Syftet är att tillsammans med aktörer på lokal, regional och nationell nivå utveckla de områden som är betydelsefulla för lokal och regional attraktivitet. Kulturen har en viktig roll och stor potential för att stärka den svenska attraktionskraften och hållbar regional tillväxt. Myndigheten för kulturanalys har i genomförda utvärderingar som presenterats 2013 funnit att tjänstemän och politiker på regional och lokal nivå överlag har en positiv inställning till modellen. De fördelar som lyfts fram är att modellen bl.a. bidragit till ökad samverkan och dialog samt att kulturen har kommit högre upp på den politiska dagordningen. Vidare framgår att statens roll är fortsatt stark, men att det regionala och kommunala inflytandet ökar. En rapport visar att det ännu inte har skett några större förändringar av hur de statliga bidragen fördelas inom och mellan regionerna, dock visar fördelningen av utvecklingsbidragen en större variation. Slutligen lyfts behovet av att syftet med uppföljningen av modellen tydliggörs. Regeringen bedömer att landsting och kommuner samt och övriga berörda myndigheter fortsatt bör utveckla de möjligheter som modellen ger, såväl när det gäller samverkan, kunskaps- och kompetensutveckling som det utrymme som ges för regionala prioriteringar och variationer. Bland annat bör förekomsten av länsövergripande projekt kunna öka och gemensamma erfarenheter och värdefulla kunskaper därmed utvecklas. kan stödja sådana projekt med utvecklingsbidrag. Uppföljningens betydelse för strategisk kunskapsinhämtning om modellen och dess effekter samt bidrag till måluppfyllelsen av de kulturpolitiska målen bör tydliggöras i det arbete och ansvar som och landstingen har inom ramen för uppföljningen av modellen. Det civila samhället och de professionella kulturskaparna är viktiga aktörer i arbetet med att ta fram de regionala kulturplanerna och inom ramen för kultursamverkansmodellens genomförande. har lämnat tidsbegränsade bidrag till de organisationer som företräder dessa intressen. Regeringen föreslår att ändamålet för anslag 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet vidgas så att framöver även kan lämna bidrag till dessa organisationer för att medverka i arbetet med kulturplanerna. Framtida inriktning för statens stöd till dansen Förutsättningarna för den professionella dansen har förbättrats . Detta framkom bland annat under ett rundabordssamtal som anordnade . Internationella samarbeten och samproduktioner är vanligt förekommande och de flesta fria grupper turnerar nationellt och internationellt. Inom ramen för kultursamverkansmodellen pågår ett arbete såväl nationellt som regionalt och lokalt för att stärka och utveckla dansområdets förutsättningar genom t.ex. residensmöjligheter och arrangörsnätverk. Detta tillsammans med bl.a. satsningen Skapande skola har ökat efterfrågan på professionell dans och koreografer. På många kulturinstitutioner har dansen fått mer utrymme. Men kännetecknas den fria sektorn inom dansområdet i många fall av få speltillfällen, korta anställningar, få spelplatser och få producenter. Många aktörer delar ansvaret för dansens utveckling. På det nationella planet har och genom sin bidragsgivning en viktig uppgift att främja dansens utveckling i hela landet. har i uppdrag att bidra till utvecklingen av svenskt dansliv, nationellt och internationellt, bl.a. genom . har i uppgift att presentera samtida svenska och utländska gästspel av hög kvalitet. Inom kultursamverkansmodellen har landstingen en viktig roll att fördela bidrag till dansaktörer i länen. Det är angeläget att danslivets strukturer svarar upp mot publikens växande intresse och främjar dansens spridning i hela landet. Statens stöd till dansen ska bidra till konstnärlig utveckling och förnyelse inom danskonsten men också bidra till att en mångfald av konstnärliga uttryck, genrer och stilar – traditionella, moderna och samtida – når ut till en bred publik. och har utökat sitt samarbete kring dansen och regeringen anser att detta samarbete ytterligare bör fördjupas. Myndigheterna bör bland annat se över och bedöma i vilken grad utformningen av statens nuvarande insatser matchar framtida utvecklingsbehov inom dansområdet. Regeringen kommer dessutom att ge ett tydligare uppdrag till att, inom sitt ansvarsområde och i samarbete med regionala och lokala aktörer, sprida danskonsten i hela landet och därmed ge koreografer och dansare utrymme att utveckla sitt konstnärskap. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 sammanhang bedömer regeringen att även ska ta fram ett underlag som visar hur kan utveckla sin verksamhet konstnärligt och publikt och ge utrymme för unga koreografer. Avtalet om medverkans- och utställningsersättning, , trädde i kraft och reglerar vilka villkor och ersättningsnivåer som ska gälla när statliga institutioner ställer ut verk som ägs av konst-nären. Införandet av är ett viktigt initiativ som regeringen har tagit för att tillförsäkra konstnärsgrupperna skälig ersättning när deras verk ställs ut vid statliga institutioner. Avsikten är också att avtalet ska vara en förebild även för icke-statliga aktörer. har tillsammans med parterna genomfört en uppföljning av hur MU-av- talet har tillämpats. Uppföljningen har redovisats i en rapport som har inlämnats till (dnr Ku2013/1327). Enligt uppföljningen fyller avtalet en viktig roll men den erfarenhet som har vunnits pekar på att avtalet behöver förenklas och förtydligas. Regeringen avser mot denna bakgrund att ge i uppdrag att i dialog med de berörda konstnärsorganisationerna utarbeta ett reviderat avtal. Det är angeläget att alla statliga institutioner följer och att andelen övriga utställningsarrangörer som tillämpar dess principer ökar. Uppföljning och utveckling av kulturpolitiken Regeringen beräknar att anslaget till Myndigheten för kulturanalys höjs med för åren 2014–2016 och därefter med . Myndigheten för kulturanalys inrättades och var fullt bemannad först . har myndigheten levererat ett antal rapporter, organiserat flera referensgrupper för att säkra kvaliteten i arbetet, själv hållit i och deltagit i andras möten och tagit över uppdraget att ansvara för och utveckla huvuddelen av den officiella statistiken på kulturområdet. Regeringen bedömer att verksamheten har utvecklats mycket positivt och vill gå vidare med ytterligare uppdrag till myndigheten för att 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 stärka regeringens förutsättningar att bedöma effekterna av de statliga insatserna. Regeringen avser att ge myndigheten i uppdrag att utveckla en återkommande rapportering av kulturvanor, en typ av rapport som har producerats av och som förekommer i ett flertal länder i vår närhet. Ge- nom denna rapportering kan bl.a. tendenser avläsas hur befolkningens deltagande i kulturlivets olika delar förändras. Myndigheten får också i uppdrag att påbörja arbetet med att utveckla ett indikatorsystem i enlighet med förslag som utvecklats av myndigheten i en särskild rapport . Översyn av myndighets- och institutionsstrukturen inom kulturområdet Regeringen bedömde i samband med budgetpropositionen att det, mot bakgrund av det stora antal myndigheter och institutioner som regeringen utfärdar styrdokument för och som står inför likartade utmaningar och möjligheter, var motiverat att närmare analysera frågan om hur myndighets- och institutionsstrukturen inom kulturområdet kan effektiviseras. Därför aviserades en översyn av strukturen med målsättningen att ytterligare förbättra förutsättningarna för strategisk styrning inom det kulturpolitiska området, liksom för en effektiv resursanvändning inte minst vad avser myndigheternas och institutionernas stödfunktioner. Det övergripande syftet är att därmed skapa bättre villkor för ökad fokus på kärnuppgifterna. Bland annat mot bakgrund av detta har en genomgång inletts av de statligt styrda museernas uppdrag och regeringens styrning av dem i relation till olika samhällsförändringar. Regeringen anser att det finns ett behov av att utveckla och förtydliga museernas uppdrag och regeringens mål med den statliga museipolitiken. En översyn av verksamheten vid har genomförts .