prop · H1031d12 · 2013-09-18 00:00:00 — Ekonomisk trygghet 10 vid sjukdom och 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Förslag till statens budget Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning............................. Bedömning av måluppfyllelsen ............................................................ Inspektionen för socialförsäkringen.................................................... Internationell samordning av sociala trygghetssystem....................... Analys och slutsatser ............................................................................ Fördjupad kunskap om sjukfrånvarons utveckling............................. Åtgärder för en effektiv rehabilitering................................................. Åtgärder för unga med aktivitetsersättning ........................................ Stärkt rättssäkerhet vid bedömning av arbetsförmåga........................ Översyn av högkostnadsskydd mot sjuklönekostnader..................... Ökad kunskap avseende arbetsskador ................................................. Internationell samordning av sociala trygghetssystem....................... 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m.............................................. 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m............................................ 1:4 Arbetsskadeersättningar m.m. ....................................................... 1:5 Ersättning för kroppsskador .......................................................... 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen ............................................... 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen.............................................. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 2.1Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning ....................................................................... 2.2Härledning av ramnivån 2014–2017. trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning................................................ 2.3Ramnivå 2014 realekonomiskt fördelad. trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning................................................ Diagnosfördelning pågående sjukfall, .................................................. Avslag och indrag 2006 – 2012, antal och andel .................................................. Anslagsutveckling 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. ............................. 2.9Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:1 Sjukpenning och Anslagsutveckling 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. ........................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:2 Aktivitets- och Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:3 Handikappersättningar .......... Anslagsutveckling 1:4 Arbetsskadeersättningar m.m......................................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:4 Arbetsskadeersättningar Anslagsutveckling 1:5 Ersättning för kroppsskador.......................................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:5 Ersättning för Anslagsutveckling 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen .............................. Beställningsbemyndigande för anslaget 1:6 Bidrag för Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:6 Bidrag för Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 2:1 .................. Anslagsutveckling 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen .............................. Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 2:2 Inspektionen för 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Ohälsotalet, – ......................................................................... Sjukpenningtalet per län 2006 och 2012, sorterat efter nivå 2006..................... 2.3Frånvaro från arbetet på grund av sjukdom som andel av antalet anställda i åldrarna , 1990 – 2012................................................ Antal nybeviljade sjukersättningar, – ................................... Sjukpenningtalet, – ............................................................... Antalet pågående sjukfall, – ................................................... 2.7Andel av avslutade sjukfall som avslutats genom sjukersättning (förtidspension/sjukbidrag ). Sjukpenningtalet fördelat på kvinnor och män, – ............... Sjukpenningtalet för kvinnor och män i olika åldersgrupper, ............ Antal nybeviljade aktivitetsersättningar, uppdelat på förlängd skolgång och nedsatt arbetsförmåga, – ................................................ 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför (avsnitt 2.7.6), 2.bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som uppgår till högst för att tillgodose behov av likviditet i hanteringen av fakturor för vård i andra länder (avsnitt 2.7.7), 3.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning enligt följande uppställning: 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 2 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning omfattar sjukpenning, rehabiliteringspenning, sjukrespektive rehabiliteringspenning i särskilda fall, boendetillägg, närståendepenning, medel för köp av ar- betshjälpmedel m.m., aktivitets- och sjukersättning, handikappersättning, ersättning vid arbets- och kroppsskador samt bidrag för sjukskrivningsprocessen. Här behandlas även internationellt samarbete på socialförsäkringsområdet. Utgiftsområdet omfattar även myndigheterna och Inspektionen för socialförsäkringen. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Ersättning vid sjukdom och funktionsnedsättning 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. 1:5 Ersättning för kroppsskador 1:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen Summa Ersättning vid sjukdom och funktionsnedsätt- 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen 2013 1:6 Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom Totalt för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2014–2017. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Tabell 2.3 Ramnivå 2014 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Målet för utgiftsområdet är att frånvaron från arbete på grund av sjukdom ska ligga på en långsiktigt stabil och låg nivå. Det innebär mer specifikt att: –sjukfrånvaron inte ska variera mer än inom ramen för normala säsongsvariationer, –osakliga regionala skillnader i sjukfrånvaron inte ska förekomma, –nivån på sjukfrånvaron ska vara i linje med motsvarande system och förmåner inom EU och . Den totala sjukfrånvaron fortsätter att minska. Sjukfrånvaron ligger på en likartad nivå som jämförbara länder inom EU och . De regionala skillnaderna är små. Den aktivare sjukskrivningsprocessen har lett till att färre personer blir långtidssjukskrivna. De som blir det beviljas inte heller sjukersättning i samma utsträckning som . Denna positiva utveckling, i kombination med en demografisk utveckling som innebär att allt fler lämnar sjukersättningen och övergår till ålderspension, medför att antalet personer med sjukersättning minskar. Nybeviljandet av sjuk- och aktivitetsersättningar har dock ökat något . När det gäller antalet personer som får sjukpenning har detta minskat kraftigt – 2010. har dock antalet personer med sjukpenning ökat. Det är till en betydande del en förväntad effekt, då de som tidigare hade en tidsbegränsad sjukersättning och som inte återfått arbetsförmågan nu i stället får sjukpenning. Personer som uppburit sjukpenning i maximalt antal dagar har också kommit tillbaka till sjukförsäkringen. har det dock även skett en ökning av nya sjukfall. Framför allt gäller detta kvinnors sjukfrånvaro som har ökat mer än männens. De psykiska diagnoserna svarar för en stor del av ökningen. Mot denna bakgrund är det nödvändigt att följa utvecklingen innan det går att konstatera om målet om en låg och stabil sjukfrånvaro är uppfyllt. Den totala sjukfrånvaron minskar Den sammantagna sjukfrånvaron minskar alltsedan 2003. Ohälsotalet, som visar hur många heldagar befolkningen mellan 16–i genomsnitt uppbär sjukpenning, rehabiliterings- penning samt sjuk- och aktivitetsersättning, var , vilket innebär att ohälsotalet är lägre än det var , se diagram 2.1. Diagram 2.1 Ohälsotalet, – 05-apr 04-jul 03-okt 03-jan 02-apr 10-jul 09-okt 09-jan 08-apr 07-jul 06-okt 06-jan Den nuvarande nedgången beror på att antalet personer med sjukersättning minskat betydligt. beviljades totalt 17 000 personer sjuk- eller aktivitetsersättning. Det kan jämföras med 2006 då motsvarande antal var 48 000 personer och 2004 då antalet var 73 000 personer. Antalet personer med sjukpenning har minskat kraftigt . har även de regionala skillnaderna minskat, se diagram 2.2. var skillnaden i sjukpenningtal mellan det län som hade högst sjukpenningtal, , och det län som hade lägst sjukpenningtal, , . var skillnaden mellan det högsta och lägsta länsvisa sjukpenningtalet (respektive ) endast . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Diagram 2.2 Sjukpenningtalet per län 2006 och 2012, sorterat efter nivå 2006 En viktig förändring som har bidragit till en minskad regional spridning är sammanslagningen av de allmänna försäkringskassorna till en myndighet, vilket lett till en mer likformig tillämpning av regelverket. Det har dock skett en viss ökning av de regionala skillnaderna . Det beror i stor utsträckning på att antalet personer som återvänder till sjukförsäkringen efter att tidigare haft tidsbegränsad sjukersättning varierar mellan länen. Det beror i sin tur på att det inom den tidigare länsorganisationen fanns variationer i beviljande av tidsbegränsad sjukersättning. Utvecklingen bör dock följas noga för att säkerställa att osakliga regionala skillnader inte förekommer. Sjukfrånvaron i nivå med EU-genomsnittet Den tidigare bilden att sjukfrånvaron i var bland de högsta i världen har förändrats. I förhållande till jämförbara länder har sjukfrånvaron i minskat kraftigt . Mätt enligt arbetskraftsundersökningarna () ligger den svenska sjukfrånvaron numera i nivå med EU-genomsnittet, se diagram 2.3. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Diagram 2.3 Frånvaro från arbetet på grund av sjukdom i minst som andel av antalet anställda i åldrarna , 1990 – 2012 Källa: EULFS och . Diagram 2.4 Antal nybeviljade sjukersättningar, – Antalet personer som har sjukersättning har minskat dramatiskt . Inte minst har antalet personer som beviljas sjukersättning minskat som en följd av att det genom sjukförsäkringsreformen infördes striktare kriterier för att beviljas förmånen. Det faktum att det är färre långa sjukfall minskar också inflödet till sjukersättning. I kombination med att relativt stora kullar lämnar ersättningen för att de fyller och därmed övergår till ålderspension har detta medfört ett minskande antal personer som uppbär sjukersättning. Genom sjukförsäkringsreformen avskaffades den tidsbegränsade sjukersättningen . infördes övergångsbestämmelser för personer som vid avskaffandet redan hade denna ersättning, som innebar att de kunde få förlängning . Dessa övergångsbestämmelser upphörde , vilket innebär att det numera endast finns permanent sjukersättning. Utfasningen av tidsbegränsad sjukersättning har bidragit till minskningen av antal personer med sjukersättning. Det har avsiktligt bidragit till att fler personer istället uppbär sjukpenning. hade 349 000 personer sjukersättning, varav 207 000 kvinnor och 142 000 män. Jämfört med är det en minskning med 24 000 personer. har det emellertid skett en svag ökning i nybeviljandet av sjukersättning, se diagram 2.4. beviljades strax under 10 100 nya ersättningar. Året innan var antalet strax under 7 800. Uppgången har fortsatt även . Nivån på nybeviljandet ligger dock fortfarande på en historiskt sett mycket låg nivå. Det finns flera bidragande orsaker till den uppgång som kan skönjas. En orsak är att något fler av de personer som uppnått maximal tid med sjukpenning eller tidsbegränsad sjukersättning, och som sedan återvänt till sjukförsäkringen efter deltagandet i arbetslivsintroduktion hos Arbetsförmedlingen, har beviljats sjukersättning. Antal personer som uppnått maximal tid i sjukförsäkringen Ett viktigt syfte med sjukförsäkringsreformen var att motverka långa och passiva sjukskrivningar som i stor utsträckning ledde till permanent utanförskap. En del av reformen var därför att antalet dagar med sjukpenning begränsades och att den tidsbegränsade sjukersättningen avskaffades.1 Den som uppnått maximal tid i sjukförsäkringen erbjuds möjlighet att skriva in sig hos Arbetsförmedlingen och delta i det arbetsmarknadspolitiska programmet arbetslivsintroduktion. Syftet med arbetslivsintroduktionen är att förbereda personer för ett arbete eller för fortsatta insatser inom arbetsmarknads- 1 I normalfallet kan en försäkrad få sjukpenning i . Undantag finns då den försäkrade är arbetsoförmögen till följd av en allvarlig sjukdom. I dessa fall kan sjukpenning lämnas för obegränsad tid. Därmed har tillgången till arbetsmarknadspolitiska insatser förstärkts. Från , då de första försäkrade nådde tidsgränsen för maximal tid i sjukförsäkringen, till har 90 200 personer nått den bortre gränsen för antalet dagar som ersättning kan betalas ut. har särskilt följt de 76 507 personer som till har nått den bortre tidsgränsen. Enligt uppföljning (Uppföljning av sjukförsäkringens utveckling, ) framgår att i genomsnitt av dessa personer har gått till arbete eller försörjer sig på annat sätt än via och Arbetsförmedlingen. är inskrivna hos Arbetsförmedlingen och har återvänt till sjukförsäkringen och beviljats antingen sjukpenning eller sjukersättning. Därutöver har en del personer fyllt och övergått till ålderspension. uppföljning visar att det är något fler personer som beviljas sjukersättning, övergår till ålderspension eller försörjer sig på annat sätt än via och . Ökning av antalet personer med sjukpenning Antalet personer som uppbär sjukpenning, mätt med sjukpenningtalet2, var som lägst , . Därefter har sjukpenningtalet ökat. var det , se diagram 2.5. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Diagram 2.5 Sjukpenningtalet, – Sjukpenningtalets ökning kännetecknades av att personer som haft sjukpenning eller tidsbegränsad sjukersättning i maximalt antal dagar därefter återvände till sjukförsäkringen och påbörjade en ny sjukperiod, se ovanstående diagram. Totalt 41 000 personer lämnade sjukförsäkringen och många av dessa har därefter påbörjat en ny sjukperiod. Av- skaffandet av förmånen tidsbegränsad sjukersättning har medfört att ca 10 000 fler personer istället har sjukpenning. Sjukpenningtalets ökning kännetecknas av dels ett ökat inflöde av nya sjukfall, dels av att sjukfallen har blivit längre. var det 287 000 sjukfall som blev längre än , en ökning med ca 40 000 jämfört med . Cirka 38 000 pågående sjukfall hade en fallängd , att jämföra med ca 20 000 . Det är emellertid avsevärt färre än . fanns det drygt 135 000 sjukfall med en fallängd , se diagram 2.6. 2 Sjukpenningtalet anger hur många frånvarodagar som ersätts med sjuk- och rehabiliteringspenning per försäkrad under en 12- månadersperiod. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Diagram 2.6 Antalet pågående sjukfall, – Kortare än 6 månader Ökningen av antalet sjukfall som pågår i minst beror främst på ett ökat inflöde av anställda som blir sjukskrivna. Varaktigheten för anställda sjukskrivna har emellertid inte ökat. Varaktigheten har däremot ökat för arbetslösa sjukskrivna. Det beror delvis på införandet av en tidsgräns för hur många dagar den försäkrade kan få sjukpenning samt de striktare kriterierna för rätt till sjukersättning och avskaffandet av den tidsbegränsade sjukersättningen. Tidsgränsen för rätt till sjukpenning medförde att ett stort antal långvarigt sjukskrivna lämnade försäkringen . En del av dessa personer, samt personer som tidigare hade tidsbegränsad sjukersättning, har sedan återvänt och påbörjat en ny sjukperiod, vilket har bidragit till att antalet pågående sjukfall i de längre längdklasserna successivt ökat. Många av dessa personer, , är arbetslösa. Det nya regelverket har således inneburit att en del av de personer som tidigare beviljades tidsbegränsad sjukersättning eller sjukersättning tillsvidare numera istället uppbär sjukpenning . Det är en förväntad effekt av sjukförsäkringsreformen. Av diagram 2.7 framgår att –2006 avslutades mer än vartannat sjukfall med en fallängd genom att istället beviljas sjukersättning. Denna andel har därefter minskat och ligger nivån kring . Sannolikheten att ett långt sjukfall ska avslutas genom sjukersättning har därmed minskat jämfört före sjukförsäkringsreformen (2001–2006). Vad gäller samtliga sjukfall (alla fallängder) avslutas en procent genom sjukersättning. Motsvarande andel 2004 var . Diagram 2.7 Andel av avslutade sjukfall som avslutats genom sjukersättning (förtidspension/sjukbidrag ). Rullande 12-månaderstal, – 05-sep 05-jan 04-maj 03-sep 03-jan 10-maj 09-sep 09-jan 08-maj 07-sep Sjukfall över ett år Kvinnor är sjukskrivna i större utsträckning än män. Kvinnors andel av sjukfrånvaron har också ökat i omfattning , se diagram 2.8. var kvinnors sjukpenningtal totalt sett högre än mäns. Diagram 2.8 Sjukpenningtalet fördelat på kvinnor och män, Källa: , . Sjukpenningtalet varierar mycket mellan olika åldersgrupper, men kvinnor har genomgående ett högre sjukpenningtal än män, se diagram 2.9. Högst sjukpenningtal har kvinnor i åldersgruppen 50–. Diagram 2.9 Sjukpenningtalet för kvinnor och män i olika åldersgrupper, Källa: , . Skillnaden mellan kvinnor och män etableras på allvar i åldrarna . I denna åldersgrupp är också den relativa skillnaden mellan kvinnor och män som störst. Ett återkommande mönster är 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 att när sjukfrånvaron ökar så ökar den mer för kvinnor än för män.3 Regeringen bedömer det angeläget att fördjupa kunskaperna om de bakomliggande orsakerna till dessa skillnader. Ett antal uppdrag har därför initierats för att analysera detta ur olika perspektiv. Ökad sjukfrånvaro på grund av psykisk ohälsa Sjukskrivning för psykiska diagnoser har ökat och är den vanligaste sjukskrivningsorsaken för både kvinnor och män. Framförallt bland kvinnor dominerar de psykiska diagnoserna. Skador och förgiftningar samt diagnoser kopplade till cirkulationsorganen är relativt sett dubbelt så vanligt bland män som bland kvinnor. I tabell 2.4 redovisas de vanligaste diagnostyperna för kvinnor och män. Tabell 2.4 Diagnosfördelning pågående sjukfall, Sjukfall över ett år Källa: ärendesjukfallsregister DoA Som framgår av tabellen har sjukfall som pågår en hög andel psykiska diagnoser. En tänkbar förklaring kan vara att vid psykiska diagnoser är arbetsförmågan oftast nedsatt oavsett arbete, vilket medför att dessa sjukfall inte avslutas i samma utsträckning i samband med prövning av arbetsförmågan mot normalt förekommande arbeten på arbetsmarknaden. Bland anställda sjukskrivna är det främst kvinnor som är sjukskrivna i psykiska diagnoser. Bland arbetslösa sjukskrivna är psykiska diag- 3 Skillnaden mellan kvinnors och mäns sjukfrånvaro har analyserats av utvärdering (IFAU) som fann att förekomsten av barn var starkt förknippad med högre sjukfrånvaro bland kvinnor, Angelov et.al. Kvinnor och mäns sjukfrånvaro, (IFAU 2011:2). 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 noser vanligast bland både kvinnor och män. Det är framförallt de s.k. återvändarna som förstärker ökningen av psykiska diagnoser för arbetslösa sjukskrivna. Färre avslag och indrag Med avslag avses att ansökan om sjukpenning inte beviljas på grund av att arbetsförmågan inte bedöms vara nedsatt med minst en fjärdedel (gäller nya sjukfall). Med indrag avses att en person gör anspråk på sjukpenning men att gör bedömningen att arbetsförmågan inte är nedsatt med minst en fjärdedel (gäller pågående sjukfall). Såväl avslag som indrag har minskat , se tabell 2.5. avslogs av de inkommande sjukpenningärendena, vilket är den lägsta andelen . Indragen har minskat . Tabell 2.5 Avslag och indrag 2006 – 2012, antal och andel Antalet personer med aktivitetsersättning på en fortsatt hög nivå hade ca 28 800 personer aktivitetsersättning, varav 13 500 kvinnor och 15 300 män. Detta är fler än 2011, då ca 27 500 personer hade ak- 6 700 nya aktivitetsersättningar. mindre ökning innan då antalet 6 600 ersättningar. Nybeviljandet av aktivitetsersättning för nedsatt arbetsförmåga har ökat något . Nybeviljandet för förlängd skolgång har däremot minskat . Nivån är i stort sett oförändrad , se diagram 2.10. Diagram 2.10 Antal nybeviljade aktivitetsersättningar, upp- delat på förlängd skolgång och nedsatt arbetsförmåga, maj tillämpning av gällande regelverk är av central betydelse. Med anledning av regeringsuppdrag bedriver Försäkringskassan4 ett utvecklingsarbete för handläggning av aktivitetsersättning. Bland annat utvecklar myndigheten sin vägledning om hur bedömning ska göras utifrån de kriterier som behöver vara uppfyllda för rätt till aktivitetsersättning, samt utvecklar metodstöd med fokus på mer stöd i att värdera informationen från olika underlag. Inspektionen för socialförsäkringen konstaterar i en studie, Unga förtidspensionärer – Studie av sju europeiska länder (ISF 2013:7) att den svenska utvecklingen inte är unik i ett internationellt perspektiv. Av de studerade länderna är det endast i och som andelen unga förtidspensionärer är lägre än i . I alla de studerade länderna är psykiska sjukdomar och syndrom den mest förekommande diagnosgruppen bland unga förtidspensionärer. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder både för att minska risken för unga att behöva aktivitetsersättning och öka chansen att kunna lämna den. Bland annat har i uppdrag att i samråd med Arbetsförmedlingen, och , ta fram en fortbildningsinsats för studie- och yrkesvägledare i gymnasieskolan. 4 Uppdrag att utveckla metoder för bedömning av arbetsförmågan i förhållande till anpassat arbete, dnr. S2012/1809/SF. insatsen ska särskilt inriktas på hur man löser de etableringssvårigheter som unga med funktionsnedsättningar möter på arbetsmarknaden. Vidare har utökade möjligheter till vilande ersättning införts i syfte att få fler personer med aktivitetsersättning att våga pröva att arbeta eller studera.