prop · H1031d4 · 2013-09-18 00:00:00 — I rapporten beskriver ESV ett antal metoder för hur regeringen skulle kunna begränsa myndigheternas lokalisering till . Regeringen skulle till exempel kunna besluta om vilka myndigheter som får vara lokaliserade i centrala delar, eller att det skulle krävas regeringens medgivande om myndigheter vill teckna avtal i . ESV föreslår också att myndigheter som tecknar hyresavtal som kräver regeringens godkännande kommer att behöva redovisa mer tydligt vilka överväganden de har gjort. För myndigheter som väljer centrala lokaler skulle regeringen också kunna sänka den kompensation som myndigheterna får genom pris- och löneomräkningen. Förslagen i ESV:s rapport bereds nu 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Regeringen har bl.a. givit externa aktörer i uppdrag att analysera förslagen. Statens fastighetsverks (SFV) uppgift är att förvalta det fastighetsbestånd som regeringen bestämmer. Det övergripande målet för myndigheten är att förvaltningen ska ske på ett sätt som innebär god resurshushållning och hög ekonomisk effektivitet, som fastigheternas värden i vid mening ska bevaras och utvecklas. Förvaltningen av fastigheter ska tillgodose primärverksamhetens behov av lokaler och optimera brukarens nytta av de resurser som läggs ner på lokalanskaffningen. SFV:s verksamhet finansieras med hyresintäkter samt med lån hos för investeringar i fastigheter och anläggningstillgångar. SFV disponerar även anslaget 1:10 Bidragsfastigheter för underhållskostnader och löpande driftsunderskott i sina bidragsfastigheter. Större investeringar i pågående projekt och åren framöver beräknas stora investeringar behöva ske i den planerade renoveringen och ombyggnaden av regeringsbyggnaderna i . Renoveringen och ombyggnaden av regeringsbyggnaderna omfattar i detta skede kvarteret . SFV genomför en projektering för renovering och ombyggnad av . Byggnaden på i har byggts om och moderniserats och arbetet avslutas . I genomför SFV en förtätning och ombyggnad av det befintliga residenset till bl.a. kontor och ambassad. Musik- och lokaler i kvarteret i byggs om på grund av att verksamheten har förändrats. Planerade större investeringar som inte är beslutade av regeringen Efter genomförd projektering planeras själva ombyggnaden av . huvudbyggnad behöver successivt renoveras och anpassas med ny teknik. Utöver ombyggnaden och renoveringen av kvarteret behöver en ny kylcentral etableras i regeringskvarteren. Starttidpunkten för båda dessa projekt är oklar. I planerar SFV för en ny ambassadanläggning som möjligen kan etableras i samarbete med andra nordiska länder. Regeringens förslag: Investeringsplanen för –2016 godkänns (tabell 9.5). Tabell 9.5 Investeringsplan för 2014–2016 Tabell 9.6 Statens fastighetsverks pågående och planerade investeringar –2016 Projekt som är beslutade av regeringen Projekten i tabellen listas i ordning efter total investeringskostnad Alla objekten ligger i Större projekt som planeras men inte är beslutade av regeringen 1 Museer, teatrar och 1Summering per fastighetskategori och år för planerade investeringar. Planerade investeringar som understiger ingår inte i redovisningen i tabell 9.6. Omfattningen av dessa projekt beräknas 2014 till 2016 uppgå till mellan ca 100 och . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 12 för investeringar i fastigheter m.m. Skälen för regeringens förslag: SFV disponerar en låneram i om 12 för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Den redovisade planen för investeringar bygger på de investe- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 ringsbehov som har angetts av brukarna. Låneramen bör, med hänsyn till tidigare upplåning bemyndigas att besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår investeringar i fastigheter m.m. Tabell 9.7 Uppgifter om den utnyttjade låneramen för låneram (%) Utnyttjandet uppgår f.n. till . Tabell 9.8 Anslagsutveckling 1:10 Bidragsfastigheter Anslaget får användas för utgifter för underhåll, löpande driftsunderskott för de bidragsfastigheter som , , förvaltar. Anslaget får även användas för utgifter för insatser för att utveckla bidragsfastigheter som besöksmål. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 9.9 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:10 Bidragsfastigheter Förändring till följd av: till/från andra föreslår regeringen att anslaget för underhåll av bidragsfastigheter föreslås ökas med 2014 och att den planenliga minskningen skjuts fram i tiden. Med bidragsfastigheter avses de fastigheter som saknar förutsättningar att ge ett långsiktigt ekonomiskt överskott. SFV förvaltar 92 s.k. bidragsfastigheter med ca 1 000 byggnader och anläggningar. I ungefär hälften av bidragsfastigheterna ingår parker och trädgårdar. Vidare ingår bl.a. kungliga slottsmiljöer, ytterligare ett antal slotts- och herrgårdsmiljöer, flera stora slottsparker, ett antal fästningsmiljöer, ruiner, kloster, bruksmiljöer och Vasaminnena. Två världsarv, och delar av örlogsstad, ingår också i bidragsfastigheterna. Anslagsjusteringen utöver tidigare aviserad nivå om finansieras delvis genom att SFV betalar in en del av sitt balanserade resultat 2013 till staten. I samband med beredningen av betänkandet Staten som fastighetsägare och hyresgäst (2011:31) samt betänkandet Statens kulturfastigheter - urval och förvaltning för framtiden (SOU 2013:55) som redovisades , avser regeringen att fastställa den långsiktiga nivån för anslaget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:10 Bidragsfastigheter . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till . Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:10 Bidragsfastigheter ingå avtal om underhåll av bidragsfastigheter som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015. Skälen för regeringens förslag: Den verksamhet som avser att vårda och underhålla de statliga fastigheter som utgör en del av det svenska kulturarvet förutsätter att fleråriga ekonomiska åtaganden kan göras. De ekonomiska bindningar det gäller är större enskilda underhållsprojekt där kostnaden överstiger . Övriga mindre projekt innebär inte några mer omfattande ekonomiska bindningar och bör betraktas som löpande. För att ett rationellt och planmässigt underhållsarbete ska kunna bedrivas bör regeringen bemyndigas att för anslaget 1:10 Bidragsfastigheter ingå avtal för underhåll på bidragsfastigheter som medför behov av framtida anslag på högst 2015. Tabell 9.10 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:10 Bidragsfastigheter (FortV) huvuduppgift är att förvalta en viss del av statens fasta egendom, främst fastigheter avsedda för försvarsändamål, s.k. försvarsfastigheter. Fastigheterna ska förvaltas så att en god hushållning och en hög ekonomisk effektivitet uppnås, att ändamålsenliga mark-, anläggnings- och lokalresurser kan tillhandahållas på för brukaren konkurrenskraftiga villkor samt så att fastigheternas värden bevaras på en för ägaren och brukaren långsiktigt FortV har också ansvar för att etablera, förvalta och avyttra byggnader, anläggningar m.m. för försvarets behov i samband med internationella fredsbevarande och humanitära insatser. Inom FortV:s uppdrag ryms också att bedriva fortifikatoriskt utvecklingsarbete så att kompetens för det svenska samhällets behov inom skydds- och anläggningsteknik kan utvecklas och säkerställas. FortV:s verksamhet finansieras främst med hyresintäkter samt med lån hos för investeringar i fastigheter och anläggningstillgångar. Regeringens förslag: Investeringsplanen för –2016 (tabell 9.11) godkänns. Tabell 9.11 Investeringsplan för 2013– 2016 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 9.11 pågående och planerade investeringar –2016 Nybyggnad (N) Ombyggnad (O) Hangar/garage för svävare Rull-/taxibana, flygplljus, el etc Öppning/breddning av bro Kontor för regional och lokal stab Tvätthall, skärmtak m.m. Hangar för JAS 39 (hang. Hangar för JAS 39 (hang. Hangar och platta för 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Kontor för regional stab Spolhall och teknisk försörjning Infrastruktur, vägar m.m. Platta för transportflyg m.m. Skärmtak för fordon mm. Kontor, förråd, övningshall Planerade investeringar som understiger ingår inte i redovisningen av investeringsplanen, tabell 9.11. Omfattningen av dessa beräknas uppgå till . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 11 för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Skälen för regeringens förslag: disponerar en låneram i om 11 för investeringar i mark, anläggningar och lokaler. Den redovisade planen för investeringar bygger på de investeringsbehov som har angetts av brukarna. Låneramen bör, med hänsyn till tidigare upplåning och brukarnas behov ökas med . Regeringen bör därför bemyndigas att besluta om att får ta upp lån i som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 11 för investering i mark, anläggningar och lokaler. Tabell 9.12 Uppgifter om den utnyttjade låneramen för av låneram (%) 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 10 God redovisningssed för företag och organisationer Området omfattar och dess normgivning i redovisningsfrågor. Nämnden ger ut allmänna råd, ofta med vägledningar, då ramlagstiftningen på området förutsätter kompletterande normgivning. Nämnden består av elva ledamöter som utses av regeringen och ett kansli med motsvarande nio heltidstjänster. är statens expertorgan på redovisningsområdet och ansvarar för att utveckla god redovisningssed. Verksamheten ska också bidra till att förbättra standarden i de mindre och medelstora företagens löpande bokföring och årsredovisningar respektive årsbokslut genom informationsinsatser. 10.3.1Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen Regeringens bedömning utgår från myndighetens uppgifter i instruktionen och mål i regleringsbrev. Myndigheten har för åren 2011–2013 tilldelats extra medel för att slutföra ett större arbete med samlade regelverk för upprättande av årsbokslut respektive årsredovisning, det s.k. . Vidare fick myndigheten extra medel 2012 för oförutsedda retroaktiva pensionskostnader 2011. Utfallet 2012 innebar ett för myndigheten relativt stort anslagssparande (0,). Det beror framförallt på att arbetet med inte kunnat utnyttja konsulter i planerad utsträckning, utan projektet har dragit ut och delvis förskjutits till 2014. Det har även påverkat verksamheten 2013, då utfallet är ca lägre än . har myndigheten arbetat vidare med att utveckla normgivningen framförallt inom ramen för , som innebär att företagen utifrån sin företagsform och storlek ska tillämpa något av regelverken K1– K4. I normgivningsarbetet har relativt sett mer resurser ägnats åt det egna arbetet och i likhet med 2011 främst åt . Mindre resurser har lagts på myndighetskontakter dvs. biträde till eller yttrande över andra myndigheters normgivningsarbete. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 10.1 Normgivningsprojektens status 2012 K1 Enskilda näringsidkare, och ideella föreningar av mindre K2 Mindre aktiebolag, ekonomiska föreningar samt de som inte vill/kan tillämpa K1 K3 Större icke-noterade företag, mindre företag som inte valt K1- råd under vilka förutsättningar företag får byta mellan K2 och K3 beslutades också 2012. (IFRS). Allmänt råd med tillhörande om verifikationer, arkivering vägledning remitterades 2012. Informationsverksamhetens andel har minskat, men telefonrådgivningen har utökats till två personer i syfte att förbättra tillgängligheten och servicen. Antal frågor, besökare på webbplatsen och prenumeranter av nyhetsbrev har ökat. Tabell 10.2 Nyckeltal för BFN:s verksamhet Kostnader (mnkr) Normgivningsarbete (%) -varav myndighetskontakter (%) Information till småföretag (%) Tusental frågor från företag 10.3.3 Analys och slutsatser Regeringen bedömer att måluppfyllelsen är god och att i hög grad bidrar till att uppfylla målet för området. Genom att fylla ut de områden som inte regleras i lag bidrar de redovisningsnormer som meddelar till att förbättra kvaliteten på företagens löpande bokföring och årsredovisningar respektive årsbokslut. Genom att tydliggöra vad som är god redovisningssed blir det lättare att jämföra olika företags årsredovisningar respektive årsbokslut. sättningarna för att analysera företagens ekonomiska ställning har därmed förbättrats. Normerna underlättar för t.ex. banker, rådgivare och att korrekt bedöma olika företags ekonomiska ställning och resultat. Regeringens bedömning är att det arbete bedrivit avseende förenklingar är betydelsefullt. Genom att utveckla normgivningen och ta fram information och vägledning med utgångspunkt från användarens behov har myndigheten en betydande roll i att bidra till att minska företagens administrativa kostnader. ska fortsätta att arbeta för att främja utvecklingen av god redovisningssed i företagens bokföring och offentliga redovisning. Verksamheten ska, i likhet med 2013, inriktas mot att förenkla regler och minska företagens administrativa kostnader. Tabell 10.3 Anslagsutveckling 1:13 1 Motsvarar 9 627 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Tabell 10.4 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:13 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Anslaget minskas med när de tidsbegränsade (2011–2013) medlen för att slutföra planenligt upphör. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:13 . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 är en del av kontrollmakt och ansvarar för oberoende granskning av statlig verksamhet. Granskningen omfattar såväl effektivitetsrevision som årlig revision. företräder som det nationella revisionsorganet i internationella sammanhang. Myndigheten ska bedriva internationellt utvecklingssamarbete och kan i övrigt inom sitt verksamhetsområde utföra uppdrag och tillhandahålla tjänster internationellt. För sin verksamhet disponerar anslagen 1:15 under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning samt anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. är en myndighet under . Målen för verksamhet tar sin utgångspunkt i den roll och de uppgifter som lagt fast i regeringsformen och i annan lagstiftning. granskar hela beslutskedjan i den verkställande makten och förser med ett kvalificerat beslutsunderlag. Detta ställer stora krav på myndigheten. måste präglas av hög effektivitet och kvalitet. strävar efter att utföra sina uppgifter på ett sådant sätt att myndigheten utgör ett föredöme i statsförvaltningen. redovisar sin verksamhet i fyra verksamhetsgrenar: årlig revision, effektivitetsrevision, internationellt utvecklingssamarbete och omvärldsriktad verksamhet. Målet för den årliga revisionen är att i enlighet med god revisionssed och avlämna revisionsberättelser avseende årsredovisningen för de granskningsobjekt som omfattas av lagen (2002:1022) om statlig revision. För granskningsverksamheten gäller vidare att den ska vara relevant och intressant, hålla hög kvalitet samt att den ska nå en hög verkningsgrad. Målet för effektivitetsrevisionen är att granska och lämna förslag till förändringar så att den statliga verksamheten bedrivs effektivare, med högre kvalitet och/eller till lägre kostnad. För granskningsverksamheten gäller vidare att den ska vara relevant och intressant, hålla hög kvalitet samt att den ska nå en hög verkningsgrad. Målet för det internationella utvecklingssamarbetet är att bidra till att stärka de nationella revisionsorganens kapacitet och förmåga att bedriva revision enligt internationella standarder. Målet för verksamhetsgrenen omvärldsriktad verksamhet är att befästa och främja revisionens roll, nationellt och internationellt, samt att bidra till ett högt genomslag av verksamhet. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 uppvisar ett tillfredsställande resultat för alla verksamhetsgrenar. Målen för verksamheten uppnåddes. Verksamhetsvolymen har ökat jämfört med för samtliga verksamhetsgrenar utom omvärldsriktad verksamhet. Stora ansträngningar har gjorts för att klara kompetensförsörjningen från ett läge med hög personalomsättning. Särskilda satsningar har gjorts i it-infrastruktur och för att säkra it-driften i myndigheten. Andra viktiga insatser som kan nämnas är uppgradering av ekonomisystemet. Vad gäller revisionsverksamheten så har resurser tillförts och kostnaderna har ökat både för egen personal och extern kompetens, som intäkterna inom årlig revision också har ökat. Den årliga revisionens granskning av årsredovisningarna genomfördes enligt god revisionssed och samtliga revisionsberättelser lämnades . Detsamma gäller granskningen av delårsrapporterna. Tillämpningen av internationell standard har inneburit ökade krav på revisionens genomförande och dokumentation och därmed på resursinsatsen. Genomförda enkätundersökningar visar på ett fortsatt högt förtroende för den årliga revisionen. Den årliga revisionen är avgiftsbelagd och inkomsterna redovisas mot inkomsttitel. Årets underskott uppgick till vilket reducerade det ackumulerade överskottet. Antalet rapporter vad gäller effektivitetsrevision har varit något lägre än 2011. Det förklaras huvudsakligen av att det antal timmar som tas i anspråk för varje granskning i genomsnitt har ökat och att betydande resurser lagts på omvärldsbevakning i syfte att förbereda nya granskningsstrategier och granskningar. Såväl de samlade kostnaderna för effektivitetsrevisionen som styckkostnaderna för effektivitetsgranskningarna har ökat . Det internationella utvecklingssamarbetet har genomförts med en hög aktivitetsnivå och huvudsakligen enligt plan. Efterfrågan på insatser från överstiger den nuvarande kapaciteteten. Ytterligare samarbetsprojekt prövas. En tendens mot ökad efterfrågan på stöd i effektivitetsrevision Begreppet Change management20 är ett aktuellt ämne som diskuteras med samarbetspartnerna. Korttidsinsatserna tenderar att bli allt fler medan stöd i form av utlandsstationerad personal minskar. Inom den internationella omvärldsriktade verksamheten har fokus varit på frågor rörande mandat och roll för nationella revisionsorgan. Frågan diskuteras inte minst som en följd av den ekonomiska krisen i EU. har bland annat varit värd för arbetsmötet i den internationella arbetsgruppen . har fortsatt insatserna för att förstärka effekterna av revisionen genom att allmänt, och i enskilda granskningsfrågor, träffa statsråd och myndighetsledningar. har också publicerat årlig rapport, uppföljningsrapport och granskningsplan. Minskningen av kostnaderna för verksamhetsgrenen kan hänföras till de internationella aktiviteterna. Tabell 11.1 Kostnadernas fördelning mellan verksamhetsgrenarna (2012) 11.3.2 Analys och slutsatser Resultaten av verksamhet redovisas i myndighetens årsredovisning. redovisar i den årliga uppföljningsrapporten en uppföljning av genomförda granskningar. konstaterar att verksamhetsmålen har nåtts 2012 men också att anslagsbelastningen varit högre än årets anvisade medel under anslaget 1:15 . De planerade satsningarna har genomförts vilket har bidragit till en högre anslagsbelastning 2012. ekonomiska läge 2013 har föranlett en begäran om utökad anslagskredit 20 Change management är ett strukturerat förhållningssätt för att uppnå förändring hos individer, team, organisationer och samhällen. som en säkerhetsåtgärd för att på ett effektivt sätt kunna möta oförutsedda ökade kostnader. bedömer att det finns behov av ytterligare investeringar. Det gäller bland annat stöd för dokumenthantering och it-stödet för den årliga revisionen. föreslår att bemyndigar att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten intill ett belopp av . vidtas åtgärder för att ställa om verksamheten mot ett realt minskat anslagsutrymme. utgångspunkt är att anslaget kommande år enbart kommer att justeras med sedvanlig pris- och löneomräkning. Detta ställer stora krav på ökad anpassning av lokaler och administration för att det ska vara möjligt att fortsatt fullgöra uppdrag. En omprövning av inriktning och arbetssätt behöver ske. I sammanhanget bör nämnas att är föremål för en genomlysning av såväl effektivitetsrevisionen som den årliga revisionen i form av en peer review. Denna förväntas resultera i ytterligare behov av satsningar och förbättringar inom flera områden. bedömer sammanfattningsvis att anvisat anslag endast bör påverkas av pris- och löneomräkningen. För anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete under utgiftsområde 7 bedömer att nivån även 2014 fortsatt bör vara nominellt oförändrad. har uppdragit åt en revisionsbyrå att utföra extern revision av . Revisionen har i sin revisionsberättelse bedömt att årsredovisning är i allt väsentligt rättvisande. har lagt årsredovisning till handlingarna (2012/13:RR1, bet. 2012/13:FiU35, rskr. 2012/13:253). 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 11.2 Anslagsutveckling 1:15 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 310 732 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter utom för internationella utvecklingssamarbete som finansieras inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Den årliga revision som utför är i allt väsentligt avgiftsbelagd. Inkomsterna tillförs inkomsttitel Avgifter för årlig revision. Tabell 11.3 Offentligrättslig verksamhet Avgifter för årlig revision, inkomsttitel (som inte får gör en översyn av avgifternas storlek i syfte att minska det överskott som uppstått och för att nå full kostnadstäckning . har avgiftsintäkterna ökat med . Det förklaras av att antalet timmar avseende revision har ökat. Taxorna för årlig revision har liksom föregående år lämnats oförändrade i syfte att minska det överskott som uppstått , främst . Till följd av kostnadsökningarna inom verksamheten uppgår underskott till 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Därför har det ackumulerade överskottet minskat och uppgår nu till . Tabell 11.4 Uppdragsverksamhet Avgiftsfinansierade internationella uppdrag Den internationella uppdragsverksamheten har avsett revision av verksamheten inom Östersjöstaternas råd () och . Uppdraget i har syftat till att introducera effektivitetsrevision och att stimulera samverkan inom effektivitetsrevisionen med andra revisionsorgan i regionen. förslag: bemyndigas att ta upp lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst . Tabell 11.5 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:15 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndigheternas förvaltningsutgifter redovisas under Övrigt. Anslaget , 2016 och 2017 bör beräknas till 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 12 Vissa medlems- och garantiavgifter 12.1.11:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter Tabell 12.1 Anslagsutveckling 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter Anslaget får användas för utgifter för årliga medlemsavgifter eller statsbidrag till Bruegel, () samt utvecklingsbank (CEB). Anslaget får även användas för utgifter för infrianden av garantier till vissa internationella finansieringsinstitut samt till garantiavgiften för i . Tabell 12.2 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:14 Vissa garanti- och medlemsavgifter Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet.