prop · H1037 · 2013-10-01 00:00:00 — SCB har vidare i skrivelsen angett att myndigheten samlar in en hel del ekonomiska uppgifter från kommuner och landsting med stöd av uppgiftsskyldigheten i lagen om den officiella statistiken. Detta gäller bl.a. uppgifter till den årliga ekonomiska undersökningen Räkenskapssammandrag för kommuner och landsting. Myndigheten har också erfarenhet av att samla in vissa ekonomiska uppgifter från kommuner, landsting och kommunalförbund på frivillig basis. Detta görs inom områden där uppgiftsskyldighet inte föreligger. Sådana undersökningar visar enligt SCB visserligen bättre svarsfrekvens än motsvarande undersökningar som riktas till näringsidkare och andra juridiska personer, men svarsfrekvensen är inte tillräcklig för de syften som statistiken ska användas till. En frivillig insamling ger därför enligt SCB oftast ett otillräckligt underlag för kommunala jämförelser, uppföljningar och analyser. SCB har därutöver i sitt yttrande över departementspromemorian Fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom ekonomiska och monetära unionen (Ds 2012:30) framhållit att en utökad uppgiftsskyldighet för kommuner, landsting, kommunalförbund och vissa juridiska personer är nödvändig om ska uppfylla kraven i rådets direktiv /85/EU av om krav på medlemsstaternas budgetramverk (dnr Fi2012/70). Regeringen anser att övervägande skäl talar för att, i enlighet med vad SCB efterfrågat i den ovan nämnda skrivelsen, föreslå en uppgiftsskyldighet för kommunalförbund i syfte att tillgodose de statistikansvariga myndigheternas behov av uppgifter. Någon sådan skyldighet föreslogs emellertid inte av utredningen. Under beredningen av lagstiftningsärendet i har synpunkter i denna fråga inhämtats från SCB och SKL. Myndigheterna har i samband med detta inte framfört några invändningar mot att kommunalförbund omfattas av samma uppgiftsskyldighet som kommuner och landsting. Regeringen föreslår därför att även kommunalförbund ska omfattas av denna uppgiftsskyldighet. I samband med att nu gällande uppgiftskrav införs i förordningen om den officiella statistiken bör vidare uppräkningen av uppgifter som omfattas av uppgiftsskyldighet för kommuner och landsting kompletteras. I samband med detta kommer de behov av utökad uppgiftsskyldighet som SCB angivit att beaktas, bl.a. de som följer av direktivet om krav på medlemsstaternas budgetramverk. Regeringen anser inte att det finns anledning att vidta några ytterligare förändringar i fråga om de grupper som redan är uppgiftsskyldiga. Den nuvarande tillämpningen av näringsidkarbegreppet inom statistiken bör i detta sammanhang även fortsättningsvis ge tillräcklig vägledning för att avgöra om en viss verksamhet omfattas av uppgiftsskyldighet. Uppgiftsskyldighet för framställning av europeisk statistik Statistikansvariga myndigheter framställer europeisk statistik enligt såväl EU-förordningar som bestämmelser som har sin grund i EU-direktiv. Det finns dock, i enlighet med vad SCB framhållit i den ovan nämnda skrivelsen till utredningen, situationer då en EU-rättsakt ställer krav på att en svensk myndighet lämnar in en viss uppgift till den europeiska statistiken, utan att myndigheten har möjlighet att begära in uppgiften. Ett direktiv är i princip inte bindande för enskilda utan föreskriver resultat som varje medlemsstat ska förverkliga inom ramen för sin nationella rättsordning. I huvudsak överlåter direktiven till medlemsstaten att bestämma form och tillvägagångssätt för genomförandet. Ett krav i en EU-förordning är däremot direkt gällande i . De krav som ställs i en förordning är således bindande för en svensk myndighet. För att en myndighet ska kunna uppfylla dessa krav krävs att den har en lagstadgad möjlighet att hämta in behövliga uppgifter. Normalt regleras inte uppgiftsskyldigheten på EU-nivå utan faller enligt den s.k. subsidiaritetsprincipen på den nationella lagstiftningen. Själva uppgiftslämnandet måste därför regleras i svensk nationell rätt. Regeringen bedömer att skälen för en utvidgning väger tyngre än önskan att minska uppgiftslämnarbördan. Regeringen anser därför att det bör införas en skyldighet för den som är uppgiftsskyldig för den officiella statistiken att lämna de uppgifter som behövs för att framställa sådan europeisk statistik som en myndighet enligt en EU-förordning ska ge in till Europeiska kommissionen. Regeringen föreslår, till skillnad från utredningen, att en sådan skyldighet införs i lagen om den officiella statistiken, i likhet med vad som gäller för den officiella statistiken. Regeringen föreslår vidare att det införs ett normgivningsbemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om vilka uppgifter som ska omfattas av skyldigheten. Målsättningen att minska uppgiftslämnarbördan i samband med framställning av europeisk statistik kommer bl.a. till uttryck i riktlinjerna för europeisk statistik och i och rådets förordning (EG) nr 223/2009 om europeisk statistik. Regeringen angav för egen del 2009 i skrivelsen Regelförenklingsarbetet (skr. 2008/09:206) att den hade som mål att minska företagens administrativa kostnader . har ett stort antal initiativ tagits för att uppnå detta mål. Målet gäller inte enbart för statistiken. Faktum är att framtagandet av statistiken står för en relativt liten del av företagens totala kostnader för uppgiftslämnande. hade kostnaderna för uppgiftslämnandet minskat med totalt . Kostnaderna för uppgiftslämnande inom statistikområdet hade minskats . Arbetet med att minska uppgiftslämnarbördan fortsätter alltjämt. I detta sammanhang kan också nämnas EU:s arbete med att minska uppgiftslämnarbördan genom förändringar i och rådets förordning (EG) nr 638/2004 om gemenskapsstatistik över varuhandeln 2013/14:7 mellan medlemsstaterna (Intrastat). Intrastat är den rättsakt som står för merparten av företagens kostnader för uppgiftslämnande inom statistikområdet. Möjligheterna att minska uppgiftsskyldigheten är beroende av en avvägning mellan målsättningen att minska bördan för uppgiftslämnarna och behovet av statistik. Det ankommer på varje statistikansvarig myndighet att hitta metoder som kan minska uppgiftslämnarbördan. Pågående initiativ av SCB och den allmänna strävan hos de statistikansvariga myndigheterna att minska denna börda torde leda till minskade kostnader för de uppgiftsskyldiga. Även den ökande användningen av administrativa uppgifter bör ha positiva effekter i detta avseende. För att tydliggöra behovet av att minska uppgiftslämnarbördan anser regeringen att det i förordningen om den officiella statistiken bör införas ett krav på att de statistikansvariga myndigheterna ska sträva efter att begränsa uppgiftslämnarbördan. Att införa detta uttryckliga krav fyller en viktig signalfunktion, vilket även bör komma kommuner och landsting till godo. Ett uttryckligt mål om minskad uppgiftslämnarbörda också för kommuner och landsting, som tidigare efterfrågats av SKL, omfattar dock ett betydligt större område än statistiken, varför frågan bör behandlas i ett annat och vidare sammanhang. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Regeringens bedömning: Det behövs inte några övergångsbestämmelser. Utredningens förslag: Överensstämmer inte med regeringens förslag. Utredningen har föreslagit att lagändringarna ska träda i kraft . Utredningen har inte behandlat frågan om behovet av övergångsbestämmelser. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser, förutom , tillstyrker eller har inte några invändningar mot förslaget. anför att det kan finnas svårigheter att med så kort genomförandetid uppfylla kvalitetskraven. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Rådets direktiv /85/EU av om krav på medlemsstaternas budgetramverk ska ha genomförts . Den nu föreslagna lagändringen möjliggör, som anförts i avsnitt 4.2, för regeringen att besluta de förordningsändringar som är nödvändiga för att genomföra direktivet. De förändringar av uppgiftsskyldigheten som de föreslagna och redovisade lag- och förordningsändringarna innebär utgör vidare endast en begränsad utvidgning av de nuvarande kraven. Regeringen anser mot denna bakgrund att lagändringen bör träda i kraft Några övergångsbestämmelser med anledning av Prop. 2013/14:7 ändringarna bedöms inte vara nödvändiga. Regeringens bedömning: Lagförslaget förutsätts kunna genomföras inom ramen för befintliga ekonomiska ramar och inte föranleda några betydande kostnadsökningar eller andra konsekvenser. Utredningens bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flertalet av remissinstanserna tillstyrker eller har inte några invändningar mot utredningens bedömning. anser dock att en ambitionshöjning för att skapa en förbättrad statistikkvalitet kan innebära ett ökat resursbehov för myndigheternas statistikverksamhet, men bedömer att ambitionshöjningen ryms inom ramen för myndighetens ordinarie verksamhet. anser att ett införande av de föreslagna kvalitetskraven kan innebära kostnadskrävande åtgärder för myndigheten eftersom de uppgifter som myndigheten lämnar inte utgör en del av den europeiska statistiken. , samt Kommuner och Landsting bedömer att det finns en risk för att möjligheten att begära ut statistik överutnyttjas. De saknar vidare en bedömning av de ekonomiska konsekvenserna av de ökade kraven på uppgiftslämnande. Skälen för regeringens bedömning: De kvalitetskrav som föreslås överensstämmer i huvudsak med de krav som redan tillämpas. Eventuella kostnadsökningar för uppgiftsutlämnande bedöms bli marginella och rymmas inom befintliga ekonomiska ramar. Regeringen anser vidare, i likhet med utredningen, att den utökade uppgiftsplikten för kommuner, landsting och kommunalförbund inte bör medföra några större ekonomiska konsekvenser eftersom dessa redan på frivillig basis i stor utsträckning lämnar uppgifter av det aktuella slaget. Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:99) om den officiella statistiken I paragrafen anges lagens tillämpningsområde. I andra stycket har en språklig justering gjorts på så sätt att ordet bestämmelser har bytts ut mot föreskrifter. Någon ändring i sak är inte avsedd. Den tidigare andra meningen i paragrafen har flyttats till första stycket i den nya 3 a §. Paragrafen är i övrigt oförändrad. Paragrafen är ny och har behandlats i avsnitt 4.1. Första stycket fanns tidigare i 3 § och har av redaktionella skäl, med en mindre språklig justering, förts över till denna paragraf. Någon ändring i sak är inte avsedd. I andra stycket anges inledningsvis att enhetliga standarder och harmoniserade metoder ska tillämpas vid bl.a. framställningen av den officiella statistiken. Som exempel på enhetliga standarder kan nämnas näringsgrensindelning och yrkesklassificering. Vidare anges de kvalitetskriterier som gäller för utveckling, framställning och spridning av statistik. Dessa kriterier utgör även viktiga verktyg vid bedömningen av kvaliteten i den officiella statistiken, bl.a. vid framtagandet av kvalitetsdeklarationer. Den fjärde punkten i stycket har utformats i enlighet med Paragrafen är ny och har behandlats i avsnitt 4.2. I första stycket anges vilka som är skyldiga att lämna uppgifter för den officiella statistiken och för framställning av sådan europeisk statistik som en statistikansvarig myndighet ska ge in till Europeiska kommissionen () enligt en EU-förordning. De uppgiftsskyldiga är desamma som ska lämna uppgifter för den officiella statistiken enligt nuvarande bestämmelser, med det tillägget att det införs en uppgiftsskyldighet för kommunalförbund. Skyldigheten för registrerade trossamfund som inte bedriver näringsverksamhet att lämna uppgifter för den officiella statistiken regleras dock i 8 §. Uppgifter för den officiella statistiken ska som tidigare lämnas till den statistikansvariga myndigheten. Denna ordning ska även tillämpas för de uppgifter som ska lämnas för den europeiska statistiken. I andra stycket anges att uppgiftsskyldigheten för den officiella statistiken inte gäller för sådana uppgifter som avser förhållanden som ligger . Regleringen motsvarar nuvarande 12 §. I tredje stycket finns ett normgivningsbemyndigande för regeringen att meddela ytterligare föreskrifter om uppgiftsskyldigheten. Sådana föreskrifter kan avse t.ex. vilka uppgifter som respektive kategori av uppgiftsskyldiga måste lämna för den officiella eller den europeiska statistiken. Bemyndigandet innebär inte att regeringen kan besluta att utvidga den krets av uppgiftsskyldiga som anges i första stycket. I fjärde stycket föreskrivs att regeringen får bemyndiga en myndighet att meddela föreskrifter om skyldigheten att lämna uppgifter för den officiella statistiken. Paragrafen är ny och har behandlats i avsnitt 4.2. Paragrafen reglerar uppgiftsskyldigheten för registrerade trossamfund som inte bedriver näringsverksamhet. I den mån registrerade trossamfund bedriver näringsverksamhet omfattas de som näringsidkare av den uppgiftsskyldighet som regleras i 7 §. Paragrafen motsvarar regleringen avseende trossamfund i nuvarande 10 och 12 §§. Någon ändring i sak är inte avsedd. Paragrafen har behandlats i avsnitt 4.2. Första stycket har justerats med hänsyn till de ändringar som gjorts i regleringen av uppgiftsskyldigheten. Någon ändring i sak är inte avsedd. I andra stycket har en ändring gjorts som innebär att det inte längre krävs att ett föreläggande till en uppgiftsskyldig att vid vite fullgöra sin uppgiftsskyldighet måste föregås av en anmaning att lämna uppgifterna. Det blir således möjligt för en statistikmyndighet att direkt använda sig av ett vitesföreläggande. Inget hindrar dock att myndigheten först uppmanar eller på något annat lämpligt sätt försöker förmå den enskilde att frivilligt fullgöra sin uppgiftsskyldighet. Det bör framhållas att insamlandet av uppgifter alltid sker på initiativ av den statistikansvariga myndigheten, som enligt förordningen (2001:100) om den officiella statistiken även ska lämna information om de påföljder som kan följa om uppgiftsskyldigheten inte fullgörs. Allmänna bestämmelser om vite finns i lagen (1985:206) om viten. I paragrafen regleras frågan om överklagande av beslut enligt lagen. Första stycket har justerats till följd av ändringen i 20 §. även justerats språkligt. Någon ändring i sak är inte avsedd. I paragrafen regleras ansvaret för icke fullgjord uppgiftsskyldighet och lämnandet av felaktiga uppgifter. Första stycket har ändrats med hänsyn till den ändrade regleringen av uppgiftsskyldigheten. Av bestämmelsen framgår att uppgiftsskyldigheten enligt 7 § första stycket 1–3 och 8 § är straffsanktionerad. Uppgiftsskyldighetens omfattning följer av de föreskrifter som meddelas av regeringen eller, såvitt avser officiell statistik, den myndighet som regeringen bestämmer. Paragrafen har anpassats till terminologi. Genom ändringarna i andra stycket förtydligas att en överträdelse av ett vitesföreläggande förhindrar ansvar enligt lagen. Ändringarna innebär också en språklig modernisering. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5. Lagändringen föreslås träda i kraft . Sammanfattning av betänkandet Vad är officiell statistik? En översyn av statistiksystemet och SCB (SOU 2012:83) Denna sammanfattning behandlar endast de delar av betänkandet Vad är officiell statistik? En översyn av statistiksystemet och SCB (SOU 2012:83) som berör lagen (2001:99) om den officiella statistiken. Utredningens övergripande uppdrag har varit att se över () och systemet för den officiella statistiken. Det svenska systemet för officiell statistik är decentraliserat sedan den statistikreform som genomfördes . SCB ansvarar för sektorsövergripande statistik och 26 sektorsansvariga myndigheter för den officiella statistiken inom sina områden. Den officiella statistiken regleras i lagen (2001:99) om den officiella statistiken, med den tillhörande förordningen (2001:100) om den officiella statistiken. Av detta regelverk framgår inom vilka områden det ska finnas officiell statistik och vilka statliga myndigheter som ansvarar för att statistiken tas fram. I lagen anges också att officiell statistik ska finnas för allmän information, utredningsverksamhet och forskning samt att den ska vara objektiv och allmänt tillgänglig. Rättsutvecklingen inom EU spelar en ökande roll för det svenska statistiksystemet. EU-reglerna kan avse dels statistik inom enskilda områden, dels allmänna krav som gäller för all EU-reglerad statistik. De senare framgår framför allt av EU:s statistikförordning. Denna förordning genomgår en omfattande revidering. De kommande förändringarna avseende EU:s statistiksystem är väsentliga för utredningens överväganden. Även riktlinjerna för europeisk statistik, den s.k. Code of Practice, har betydelse i sammanhanget. Riktlinjerna är ett instrument för självreglering med principer för oberoende, integritet och ansvar och omfattar medlemsstaternas statistikmyndigheter och EU:s statistikmyndighet . Utredningens samlade bedömning är att systemet för den officiella statistiken i huvudsak fungerar väl . Det bedöms inte föreligga några grundläggande systemfel som kräver att systemet genomgår en mer genomgripande förändring, utan det decentraliserade systemet både kan och bör upprätthållas. Detta betyder inte att det skulle saknas utmaningar i dagens statistiksystem eller att systemet inte kan behöva utvecklas i vissa delar. Men de förändringar som kan behöva göras kan enligt utredningens bedömning hanteras inom ramen för den befintliga grundmodellen. I bör enligt utredningens mening även fortsättningsvis tillämpas en mer avgränsad definition av begreppet officiell statistik, med utgångspunkten att sådan statistik ska vara av särskild vikt för beskrivningen av samhället. EU-reglerad statistik bör dock i normalfallet alltid vara officiell statistik. Den officiella statistikens kvalitet De erfarenheter som gjorts i utredningen – t.ex. genom kontakter med användare och utländska organ – talar för att dagens officiella statistik huvudsakligen är av god kvalitet. De åtgärder som kan krävas för att förbättra kvaliteten handlar i huvudsak om att göra ett i grunden väl fungerande system ännu bättre. De viktigaste kvalitetskraven som ställs på den officiella statistiken bör enligt utredningens mening framgå av lagen om den officiella statistiken. Kvalitetskraven i lagen formuleras med utgångspunkt i de kvalitetskriterier som finns i EU:s statistikförordning. Mycket av innehållet i EU:s riktlinjer för europeisk statistik uppfylls redan i svensk rätt. Ytterligare någon av riktlinjernas principer kan dock behöva författningsregleras. Principen om en rimlig uppgiftslämnarbörda bör exempelvis införas i förordningen om den officiella statistiken. Merparten av principerna passar dock enligt utredningens uppfattning bäst i föreskrifter från SCB eller, som , i allmänna riktlinjer som beslutas av myndigheten. De statistikansvariga myndigheterna bedöms arbeta på ett seriöst sätt med kvalitetsfrågor, såväl enskilt som i gemensamma fora, bl.a. inom ramen för Rådet för den officiella statistiken. Då god kvalitet är av avgörande betydelse för den officiella statistikens tillförlitlighet och trovärdighet, är det väsentligt att myndigheterna även fortsättningsvis bedriver ett aktivt kvalitetsarbete. I lagen om den officiella statistiken regleras vilka aktörer som är uppgiftsskyldiga avseende officiell statistik och vilka uppgifter som skyldigheten avser. Utredningen föreslår vissa förändringar av denna reglering. Vilka som är skyldiga att lämna uppgifter till den officiella statistiken och att uppgiftsskyldigheten gäller gentemot de statistikansvariga myndigheterna ska alltjämt framgå av lagen om den officiella statistiken. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer ska dock ges bemyndigande att meddela föreskrifter om vilka uppgifter som ska omfattas av uppgiftsskyldighet. I huvudsak handlar det om samma uppgifter som . Dock föreslås en viss utvidgning av de uppgifter som ska lämnas av kommuner och landsting. De närmare föreskrifterna rörande verkställigheten av uppgiftsskyldigheten ska delegeras till de statistikansvariga myndigheterna. För registrerade trossamfund som inte bedriver näringsverksamhet ska dock uppgiftsskyldigheten och vilka uppgifter som omfattas liksom tidigare regleras i lag. Vidare föreslås att regeringen ges bemyndigande att meddela föreskrifter om att de som är uppgiftsskyldiga till den officiella statistiken även ska vara skyldiga att lämna de uppgifter som behövs för att framställa sådan europeisk statistik som en myndighet enligt en EU-förordning ska ge in till Europeiska kommissionen (). Utredningen föreslår också att det av förordningen om den officiella statistiken ska framgå att de statistikansvariga myndigheterna ska sträva efter att begränsa uppgiftslämnarbördan och prioritera användandet av administrativa data om sådana finns tillgängliga. Uppgiftsskyldigheten beslutas normalt inte på EU-nivå utan faller enligt den s.k. subsidiaritetsprincipen på den nationella lagstiftningen. Skälet till att uppgiftsskyldigheten finns i lagen om den officiella statistiken är att regeringsformens bestämmelser kräver reglering i lag för att en uppgiftsplikt ska konstitueras (8 kap. 3 §). Det krävs också att den är preciserad till sitt innehåll. Den måste vara så exakt att den som blir uppgiftsskyldig ska kunna bedöma dess innehåll och omfattning. Uppgiftsskyldigheten i lagen om den officiella statistiken gäller näringsidkare, kommuner och olika organisationer. Enskilda personer i egenskap av privatpersoner omfattas inte. Utredningen har analyserat om förteckningen över de uppgifter som näringsidkare och andra är skyldiga att lämna för den officiella statistiken är ändamålsenlig när det gäller avvägningen mellan behovet av uppgifter för den officiella statistiken och målsättningen att minska bördan för uppgiftslämnarna. Även behovet av och förutsättningarna för att samla in och behandla ekonomiska uppgifter för den officiella statistiken från kommuner och landsting har analyserats, varvid även uppgiftsskyldigheten för kommuner, landsting och kommunalförbund setts över. Utredningens förslag till lag om ändring i lagen (2001:99) om den officiella statistiken Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2001:99) om den officiella statistiken2 dels att 7–13 §§ ska upphöra att gälla, dels att rubrikerna närmast före 7, 10, 11 och 12 §§ ska utgå, dels att 1, 3, 20, 24 och 25 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas fyra nya paragrafer, 3 a, 7, 8 och 9 §§, av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Denna lag innehåller bestämmelser om officiell statistik. melser om vilka myndigheter som ter om vilka myndigheter som an- ansvarar för officiell statistik (sta- svarar för officiell statistik (sta- tistikansvariga myndigheter). tistikansvariga myndigheter). Bestämmelserna i 14, 15 och 19 §§ gäller även vid framställning av annan statistik hos en statistikansvarig myndighet. Officiell statistik skall finnas för allmän information, utredningsverksamhet och forskning. Den skall vara objektiv och allmänt tillgänglig. Officiell statistik ska finnas för allmän information, utredningsverksamhet och forskning. Officiell statistik ska vara objektiv och allmänt tillgänglig. Den officiella statistiken ska utvecklas, framställas och spridas på grundval av enhetliga standarder och harmoniserade metoder. Särskilt följande kvalitetskriterier ska tillämpas. 1.Relevans: mått på i hur hög grad statistiken tillgodoser användarnas nuvarande och potentiella behov. 2.Noggrannhet: grad av överensstämmelse mellan skattningarna och de okända sanna värdena. 3.Aktualitet: perioden mellan 2 Senaste lydelse av 7 § 2003:233. den tidpunkt då de statistiska uppgifterna finns tillgängliga och den händelse eller företeelse som de beskriver. 4.Punktlighet: den tid som förflyter mellan det datum uppgifterna görs tillgängliga och det datum som de skulle ha lämnats. 5.Tillgänglighet och tydlighet: de villkor och sätt på vilka användarna kan få tillgång till, använda och tolka uppgifter.