prop · H003138 · 2013-03-27 00:00:00 — data och förfarande för att tillhandahålla vägsäkerhetsrelaterad universell trafikinformation för användare, tillhandahållande av ett interoperabelt system för fordonspositione- ring vid trafikolycka knutet till larmcentral inom Europeiska unionen, eCall, tillhandahållanden av informationstjänster för säkra och skyddade parkeringsplatser för lastbilar och kommersiella fordon, och tillhandahållande av bokningstjänster för säkra och skyddade parke- ringsplatser för lastbilar och kommersiella fordon. Av bilaga I till ITS-direktivet framgår en mängd faktorer som ska beaktas när kraven och förfaranden för nu nämnda åtgärder närmare ska utformas. Dessutom framgår av artikel 6.4 i ITS-direktivet att t.ex. funktionella och organisatoriska krav kan komma att behandlas, se avsnitt 5.5.1. Hur kraven slutligen kommer att se ut t.ex. hur tekniken måste vara utformad, hur utbyte av information kan ske, vem som får tillhandahålla tjänster m.m. går inte att bedöma. Det är först när specifikationer, standarder och delegerade akter har antagits som behandlar de prioriterade åtgärderna som kraven får ett konkret innehåll. är det inte möjligt att analysera hur den närmare regle- ringen ska vara utformad. Det ska dock framgå av lagen att ITS-tillämp- ningar och ITS-tjänster måste uppfylla de krav som kommer att avse de sex åtgärder som enligt ITS-direktivet är prioriterade. Krav som tar sikte på tillhandahållande av multimodala reseinforma- tionstjänster och informationstjänster i realtid syftar till att sådana tjänster blir tillförlitliga och tillgängliga för alla ITS-användare inom Europeiska unionen. För dessa tjänster är det även fråga om krav som ska omfatta relevanta offentliga myndigheters och, eller, i tillämpliga fall, den privata sektorns, insamling av väg- och vägtrafikdata och för till- handahållandet av dessa data till leverantörer av ITS-tjänster. Kraven ska bidra till att, om möjligt, göra att de väg- och vägtrafikdata samt de data om transporttjänster som används för digitala kartor blir tillförlitliga och tillgängliga för producenter av digitala kartor och leverantörer av sådana digitala karttjänster, Prioriterat område I punkterna 13 bilaga I till ITS- direktivet. 2012/13:138 När det gäller krav för data och förfarande vid tillhandahållande av vägsäkerhetsrelaterad universell trafikinformation för användare så tar de sikte på minimikrav för vägsäkerhetsrelaterad allmän trafikinforma- tion som ska tillhandahållas alla användare kostnadsfritt, där så är möjligt, samt minimikrav för dess innehåll, Prioriterat område I punkt 4 bilaga I till ITS-direktivet. Av lagtexten bör framgå att det är frågan om just allmän trafikinformation. För tillhandahållande av ett interoperabelt system för fordonspositione- ring vid trafikolycka knutet till larmcentral inom Europeiska unionen ska krav tas fram för att harmonisera tillhandahållande av ett sådant inte- roperabelt larmsystem inom unionen, Prioriterat område III punkt 1 bilaga I till ITS-direktivet. Det är alltså frågan om ett larmsystem som ska fungera vid en trafikolycka oavsett var inom unionen ett fordon befinner sig. Av lagtexten bör framgå att det är fråga om att tillhanda- hålla ett system för fordonspositionering vid trafikolycka knutet till larm- central inom unionen Krav för tillhandahållande av informationstjänster för säkra och skyddade parkeringsplatser för lastbilar och andra fordon i kommersiell trafik tar sikte på åtgärder för att tillhandahålla ITS-baserade informa- tionstjänster för sådana parkeringsplatser, särskilt inom serviceområden och på rastplatser längs vägar, Prioriterat område III punkt 2 bilaga I till ITS-direktivet. När det gäller krav för tillhandahållande av bokningstjänster för säkra och skyddade parkeringsplatser för lastbilar och andra fordon i kommer- siell trafik så är det frågan om åtgärder för att tillhandahålla ITS-baserade reservationstjänster för sådana parkeringsplatser, Prioriterat område III punkt 3 bilaga I till ITS-direktivet. Andra och övriga åtgärder Efter att specifikationer antagits för de prioriterade åtgärderna ska Europeiska kommissionen enligt artikel 6.3 anta specifikationer för andra åtgärder, eller som det är benämnt i bilaga I till ITS-direktivet, övriga åtgärder. TS har påtalat vikten av att lagen även ska omfatta ITS-tillämp- ningar som ryms inom ITS-direktivets område men som inte är angivna som prioriterade åtgärder. nämnda åtgärder kommer precis som de prioriterade åtgärderna kunna hänföras till något av de områden som följer av 5 § i den föreslagna lagen. Av bilaga I till ITS-direktivet följer att det här kan vara frågan om åtgärder som avser ITS-tjänster för trafik- ledning och hantering av godstransporter, ITS-tillämpningar till stöd för trafiksäkerhet och skydd av transporter samt samverkan mellan fordon och transportinfrastruktur. De ITS-tillämpningar och ITS-tjänster som kommer att omfattas av specifikationer som tar sikte på andra åtgärder måste precis som de ITS-tillämpningar och ITS-tjänster som omfattas av de prioriterade åtgärderna uppfylla de krav som behövs för ITS kompa- tibilitet och interoperabilitet, se avsnitt 5.5.1. Även specifikationer som tar sikte på andra åtgärder kan i förekommande fall grundas på standarder enligt artikel 8, artikel 6.6 och bilaga I till ITS-direktivet. Specifikationer som behandlar andra åtgärder kan också utgöra grund för delegerade akter som får antas av kommissionen, artikel 7 i ITS- Vad dessa andra åtgärder närmare kommer att omfatta och innehålla går, precis som är fallet med de prioriterade åtgärderna, inte Prop. 2012/13:138 heller att fastställa . Det är först när specifikationer, standarder och delegerade akter antagits som avser dessa andra åtgärder som de får ett konkret innehåll och en analys är möjlig att göra beträffande hur den närmare regleringen ska vara utformad. 2012/13:138 tjänster. I den nya lagen ska det hänvisas till nu nämnda lagar. DI har påtalat att frågorna om att anonyma uppgifter ska uppmuntras, att personuppgifter endast ska behandlas i de fall detta är nödvändigt och att bestämmelser om samtycke ska respekteras bör komma till uttryck direkt i lagen. Även i har påtalat att det är viktigt att användningen av anonyma uppgifter uppmuntras och att frågan bör utredas ytterligare. Regeringen instämmer i att de frågor som här lyfts fram är viktiga. Reglering som avser behandling av personuppgifter och integritetsskydd måste självfallet beaktas när ITS utvecklas. Hur och om ytterligare reglering är nödvändigt lämpar sig bäst att ta ställning till när framtida mera konkreta förutsättningar för ITS-tillämpningar och ITS- tjänster föreligger. En erinran i lagen, som är en ramlag, om den nationella reglering som finns beträffande behandling av personuppgifter och integritetsskydd framstår därför som tillräcklig. Lagen (2001:558) om vägtrafikregister innehåller bestämmelser om registrering av uppgifter om personer samt motordrivna fordon och släpfordon. Regleringen var nödvändig bl.a. mot bakgrund av Europa- parlamentets och rådets direktiv /46/EG av och personuppgiftslagen (1998:204). Vid införandet och användningen av ITS-tillämpningar och ITS-tjänster ska lagen om vägtrafikregister beaktas. I den nya ITS-lagen ska det därför också hänvisas till lagen om vägtrafikregister. Regeringens förslag: Regeringen ska få meddela föreskrifter om undantag från den nya lagens tillämpningsområde som avser försvaret och den nationella säkerheten enligt 4 § andra stycket. Regeringen ska också få meddela föreskrifter om undantag från lagens tillämpnings- område som avser fordon. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om de krav som avses i 6 och 7 §§. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. I promemorian finns inget bemyndigande som avser fordon. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser tillstyrker eller lämnar förslaget utan invändningar. Myndigheten för samhällsskydd och bered- skap (MSB) har efterlyst förtydligande avseende vilka myndigheter som kan undantas från lagens tillämpningsområde. Skälen för regeringens förslag: Som tidigare föreslagits ska lagen inte tillämpas på verksamheten vid Försvarsmakten, Försvarets materiel- verk, , och Säkerhetspolisen, se avsnitt 5.4.1. Det är här frågan om myndigheter vars verksamheter huvudsakligen berör försvaret och den nationella säker- heten. Även annan verksamhet som avser försvaret och den nationella säkerheten kan undantas från lagens tillämpningsområde. Det kan här vara frågan om annan verksamhet vid det militära försvaret såväl som det civila försvaret eller som berör den nationella säkerheten. kunna vara frågan om verksamhet vid , , polisen och inom samhällets krisberedskap. MSB efterlyser ytterligare förtydligande av vilka andra myndigheter som kan undantas från lagens tillämpningsområde. Angivandet av myndigheter ska ses som exempel på verksamheter som kan komma att undantas från lagens tillämpningsområde och är inte uttömmande. Utgångspunkten för vilka myndigheter och även andra aktörer som kan komma att undantas är att det är frågan om verksamhet som avser försvaret och den nationella säkerheten. Det får således bedömas från fall till fall när verksamhetens karaktär är sådan att den ska undantas från lagens tillämpningsområde. Med hänsyn härtill bör regeringen få meddela föreskrifter om undantag från lagens tillämpningsområde beträffande verksamhet som avser försvaret och nationell säkerhet utöver den verksamhet som framgår av 4 § andra stycket. Flera remissinstanser däribland MSB, Trafikanalys och Transport- styrelsen anser att promemorians förslag som behandlar undantag för fordon som har typgodkänts enligt fordonslagen (2002:574) eller tagits i bruk före bör ses över då det är otydligt och medför problem med retroaktiv verkan. Även har ifrågasatt utformningen av bestämmelsen eftersom det kommer att innebära att fordon som har typgodkänts eller tagits i bruk fr.o.m. retroaktivt kommer att omfattas av lagen då lagen ska träda i kraft och föreskrifter som reglerar detaljbestämmelser för tjänster och system kommer att meddelas . Av ITS-direktivet följer att det inte ska påverka fordon som typgod- känts eller tagits i bruk före det att ITS-direktivet trätt i kraft med därtill hörande genomförandebestämmelser, skäl 10 i ITS-direktivet. Det är först när delegerade akter, eller i förekommande fall nya lagstiftnings- akter, är antagna som det kommer att framgå vad det är för krav som kan komma att ställas på fordon för att olika ITS-tjänster och ITS-tillämp- ningar ska kunna fungera. I den mån ITS kommer att innebära att fordon behöver vara utrustade på ett visst sätt för att en ITS-tillämpning eller en ITS-tjänst ska fungera så framstår det som rimligt att krav om fordons beskaffenhet inte riktar sig till samtliga fordon utan till nya fordon. Lagen kommer därför inte bli tillämplig på fordon som har typgodkänts enligt fordonslagen eller har tagits i bruk före lagens ikraftträdande, se avsnitt 6. Då genomförandebestämmelserna till ITS-direktivet kommer att vara på plats först efter det att lagen har trätt ikraft bör även fordon efter sistnämnda tidpunkt kunna undantas från ITS-regleringen. Vilka fordon som kan komma att undantas från lagens tillämpningsområde genomförs lämpligast genom att regeringen får meddela föreskrifter om undantag för fordon från lagens tillämpningsområde. Det är frågan om fordon som kommer att ha typgodkänts efter lagens ikraftträdande men före det att delegerade akter eller specifikationer har antagits av Euro- peiska kommission. Som redan framgått i avsnitt 5.5 innehåller ITS-direktivet bestämmel- ser för utarbetande av specifikationer och delegerade akter vilka kommer att innehålla de närmare krav, förfaranden och relevanta regler som ska ställas på tjänster och operativa system för tillämpning, för att dessa ska få användas inom ITS. Specifikationerna kan även i förekommande fall grundas på standarder, artiklarna 68 i ITS-direktivet. 2012/13:138 och de delegerade akterna ska antas av kommissionen. Delegerade akter och specifikationer kan komma att ta formen av EU-förordningar vilket gör dem direkt tillämpliga utan ett särskilt genomförande i den nationella rätten hos medlemsstaterna. Men medlemsstaterna kan behöva vidta nödvändiga åtgärder för att garantera att antagna specifikationer och delegerade akter kan tillämpas om det inte har tagit formen av en sådan rättsakt. De mer detaljerade bestämmelser som påverkar den nya lagens krav på ITS-tillämpningar och ITS-tjänster kommer att ha antagits av kommis- sionen först efter det att ITS-direktivet ska vara genomfört i svensk rätt. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om krav som ställs på ITS-tillämpningar och ITS- tjänster för att få användas inom ITS. Även det förhållandet att den nya lagen är en ramlag talar för att låta regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddela föreskrifter om bestämmelser på detalj- nivå vilka har att följa de kommande specifikationerna och delegerade akterna. Om det vid en analys av specifikationer och delegerade akter visar sig att det inte är lämpligt att genomföra dem i svensk rätt med stöd av bemyndigandet får lagen ses över. 6 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser Regeringens förslag: Den nya lagen ska träda i kraft . Lagen ska inte tillämpas på fordon som har typgodkänts enligt fordonslagen eller tagits i bruk före lagens ikraftträdande. Promemorians förslag: Lagen ska träda i kraft . Remissinstanserna: De flesta remissinstanser tillstyrker eller lämnar förslaget utan invändningar. Skälen för regeringens förslag: Enligt artikel 18.2 ITS-direktivet ska medlemsstaterna sätta i kraft de bestämmelser i lagar och andra författ- ningar som är nödvändiga för att följa ITS-direktivet senast den genomfört i nationell rätt. Även sådana fordon som har typgodkänts Prop. 2012/13:138 enligt fordonslagen (2002:574) föreslogs i promemorian bli undantagna från lagens tillämpningsområde. Regeringen delar uppfattningen att äldre fordon inte bör omfattas av den nya regleringen. I promemorian utgår undantaget från fordon som har typgodkänts eller tagits i bruk före . Flera remissinstanser har haft synpunkter på undantagets utformning. har ifrågasatt utformningen av bestämmelsen eftersom det kommer att innebära att fordon som har typgodkänts eller tagits i bruk fr.o.m. retroaktivt kommer att omfattas av lagen då lagen ska träda i kraft och föreskrifter som reglerar detaljbestämmelser för tjänster och system kommer att meddelas . Även Trafik- analys anser att undantagets utformning medför problem med retro- aktivitet. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap anser att undantaget bör formuleras om då det är oklart vad som gäller för fordon som har typgodkänts efter . Transportstyrelsen anser också att undantaget bör formuleras om för att bli tydligare. Regeringen delar uppfattningen att det föreslagna undantaget i prome- som avser fordon är otydligt och i viss mån missvisande. ITS- direktivets genomförandebestämmelser kommer att vara på plats efter men även efter det att lagen har trätt ikraft. Det är först när framtida specifikationer eller delegerade akter är antagna som det kommer att framgå vad det är för krav som ställs på fordon för att olika ITS-tjänster och ITS-tillämpningar ska kunna fungera. Det framstår därför inte som rimligt att fordon som har blivit typgodkända efter men före det att genomförandebestämmelserna är på plats ska omfattas av lagens tillämpningsområde. Mot bakgrund härav anser regeringen att lagen om intelligenta transportsystem vid väg- transporter inte ska tillämpas på fordon som har typgodkänts enligt fordonslagen (2002:574) eller har tagits i bruk före lagens ikraftträdande. För fordon som har typgodkänts efter lagens ikraftträdande, se avsnitt 5.7. 7 Konsekvenser av förslagen 2012/13:138 anta specifikationer inom utpekade områden inom ramen för direktivet vilka i förekommande fall ska läggas fram för Europarlamentet och rådet i enlighet med artikel 294 Fördraget om Europeiska unionens funktions- sätt, EUF-fördraget. Kommissionen får även, med avseende på specifik- ationer, anta delegerade akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget. Detta gör det särskilt svårt att beskriva vilka konsekvenser direktivet kommer att få eftersom det är utformat som en viljeinriktning inom de utpekade områdena. Vissa generella effekter är möjliga att bedöma men en ordentlig konsekvensanalys kan först göras när det inom varje utpekat område finns en framtagen specifikation genom en ny lagstiftningsakt eller genom en delegerad akt. 7.1Alternativa lösningar eller inte reglera alls har förbundit sig att genomföra ITS-direktivet i svensk rätt. Alternativa lösningar eller att inte reglera alls är därför inte aktuellt. Europeiska kommissionen har arbetat för att en harmo- nisering på frivillig basis skulle komma till stånd. Så har inte skett. Om reglering inte kommer till stånd är bedömningen att godstransportörer och aktörer utvecklar system var för sig för att lösa egna behov. Det bedöms leda till att parallella lösningar etableras vilket exempelvis kan medföra fragmentiserade lösningar längs godstransportkorridorer och svårigheter för resenärer att planera och genomföra resor inom Euro- peiska unionen. Direktivet ställer inte krav på obligatoriskt införande av en tjänst men om tjänsten tillhandahålls ska det göras på ett enhetligt och standardiserat sätt. månader efter antagandet av en specifikation ska kommissionen, i förekommande fall och efter att ha gjort en konsekvens- analys lägga fram ett förslag för om att vidta den prioriterade åtgärden. Syftet är att kunna garantera ett samordnat och enhetligt införande av interoperabla intelligenta transportsystem inom Europeiska unionen. En konsekvensbedömning är svår att göra, eftersom det handlar om ett ramdirektiv och de specifikationer, delegerade akter samt standarder som fastställer det närmare innehållet ännu inte är kända. Genom att använda olika ITS-lösningar förväntas CO2-emissionerna kunna minska. Även olyckor, incidenter och trängseln förväntas kunna minska med olika ITS-lösningar. Med ITS skapas bättre möjligheter att effektivt nyttja användningen av transportsystemet, t.ex. genom att möjligheterna för att välja bästa transportsätt förbättras, tillgänglighet och komfort ökas, trafiksäkerheten höjs och klimatpåverkan minskas. Fordon och infrastruktur utrustas med elektronik och system som ger bättre säkerhet och snabbare räddningsinsatser. information som ger stöd till att välja transportsätt, samordnade system för trafikant- och resenärsinformation för flera trafikslag via olika Prop. 2012/13:138 kanaler samt trafikledning. Trafikföretag kan effektivare ruttplanera för multimodala transporter med effektiva logistikkedjor och följa godsets rörelse bl.a. via papperslösa system. Tekniken bedöms bidra till att förbättra miljöprestanda, effektivitet, inklusive energieffektivitet, säker- het och skydd i samband med vägtransporter, inbegripet transport av farligt gods, allmän säkerhet och rörlighet för gods och passagerare. säkerställs en välfungerande inre marknad med ökad konkurrenskraft och sysselsättning. En allmän tendens är att transporterna i allt större utsträckning måste ta hänsyn till klimat och miljö som efterfrågan på resor och transporter ökar. Transportnätets kapacitet behöver därför utnyttjas effektivare. Att använda IT och annan teknik i transportsystemet blir därmed viktigare liksom att betrakta transportsystemet som en helhet. ITS-tillämpningar med bl.a. avancerade reseplanerare och samordnade system för trafikant- och resenärsinformation för flera trafikslag kan möjliggöra ett effektivare resande. ITS-lösningar som stödjer hänsyns- målet är bl.a. säkerhetssystem i fordon, väder och väglagsinformation, grön trafikledning och trängselskatt. Samhällsnyttan för bättre trafik- säkerhet i form av snabbare räddningsinsatser, säkrare fordon och säkrare användning av fordon och transportsystem leder till färre antal döda och svårt skadade i trafiken. Styrning och övervakning av godstransporter underlättas vilket också leder till minskad klimatpåverkan. Transportörer och resenärer ges möjlighet till bättre överblick över utbud, kostnader och tillstånd i trafiken. 7.3Vilka berörs av regleringen Inom ITS finns ett brett spektrum av aktörer som kan komma att beröras av direktivet. Enligt artikel 6.4 i ITS-direktivet ska, när så är relevant och beroende på vilket område som omfattas av specifikationen, denna inbegripa en eller flera av följande typer av bestämmelser som kan påverka aktörerna: 1.funktionella bestämmelser som anger informationsflödet mellan olika aktörer, 2.tekniska bestämmelser som tillhandahåller tekniska medel för att uppfylla de funktionella bestämmelserna, 3.organisatoriska bestämmelser som anger de förfarandemässiga skyldigheterna för berörda aktörer, och 4.tjänstebestämmelser som anger olika nivåer för tjänster och deras innehåll med avseende på ITS-tillämpningar samt ITS-tjänster. Vidare följer av artikel 6.6 i ITS-direktivet att specifikationerna ska stämma överens med vissa principer som framgår av bilaga II till ITS- direktivet. Av artikel 7 i ITS-direktivet framgår att Europeiska kom- missionen även får anta delegerade akter med avseende på speci- fikationer. Endast ITS-tillämpningar och ITS-tjänster som följer antagna specifikationer och delegerade akter får användas inom ITS. Vidare ska ITS-systemet som sådant följa antagna specifikationer och delegerade akter. Det kommer således att ställas särskilda krav på de produkter och den utrustning, inbegripet ren infrastruktur, som ska användas samt de tjänster som ska förmedlas för att kunna utgöra en del av ITS och systemen som helhet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela närmare föreskrifter om dessa krav som följer av specifikationer, delegerade akter och standarder och som behövs för att genomföra ITS-direktivet fullt ut. Som tidigare framgått kommer de framtida specifikationerna och delegerade akterna att inbegripa bestämmelser som tar sikte på informationsflödet mellan olika aktörer. Även funktionella och organisatoriska bestämmelser mellan berörda aktörer kan komma i fråga. Individer påverkas genom införandet och användningen av ITS- tillämpningar och ITS-tjänster då det kan komma att medföra behandling av personuppgifter. Sådan behandling bör ske i enlighet med unions- rätten, som bland annat anges i och rådets direktiv /46/EG av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter, och i och rådets direktiv /58/EG av om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation. Bland annat bör principerna om ändamålsbegränsning och uppgiftsminimering användas i ITS-tillämpningen. Genom ITS kan enskilda individer få bättre tillgång till information som ger stöd till att välja transportsätt, samordnade system för trafikant- och resenärsinformation för flera trafik- slag via olika kanaler samt trafikledning. ITS kan också komma att medföra ökade kostnader exempelvis vid införskaffandet och underhåll av fordon som ska kunna fungera med ITS-tjänster och ITS- tillämpningar. Branschorganisationer som ITS , Tågoperatörerna, Svensk kollektivtrafik m.fl. har ett stort intresse av att effektiva ITS-lösningar kommer till stånd som gynnar deras intressen. Fordonsindustrin utvecklar, producerar och marknadsför fordon, system och tjänster med fokus på säkerhet, effektivitet och användar- vänlighet. Försäkringsföretag berörs genom ITS-lösningar till stöd för trafik- säkerhet och transportskydd, vilket i sin tur kan påverka premiesätt- ningen på försäkringar. Kommuner och landsting har delvis samma uppgifter som myndig- heterna och kan bidra med att tillhandahålla data/information för skapandet av ITS-lösningar.