prop · H003146 · 2013-04-17 00:00:00 — Sedan beviljades de ändå stödet av en annan handläggare. De uttrycker också att de är förvånade över att deras affärsplan och budget inte utsattes för hårdare granskning av Arbetsförmedlingen. Ett par företagare som fick stöd till start av näringsverksamhet uppger att stödet hade en passiviserande inverkan. De beskrev att så länge de hade sin försörjning fanns inte någon press på dem att vara aktiva och att anstränga sig för att börja tjäna pengar. En av dessa kom inte igång med sitt företag förrän stödperioden nästan var slut. Handläggaren på Arbetsförmedlingen sa: Du ska få starta eget-bidrag, max . Så då satt jag bara hemma . Jag hade företaget hemma. Två andra företagare som har tagit del av stöd till start av näringsverksamhet är däremot av uppfattningen att är en för att hinna komma igång med företaget och kunna försörja sig på verksamheten. Ofta tar det betydligt än så för att få en verksamhet att bli stabil. Ytterligare två företagare uttrycker att de förstår gränsen eftersom syftet är att företagen ska gå med vinst och inte bygga på bidrag. En företagare som gick på kurser och möten på Arbetsförmedlingen innan han fick stöd till start av näringsverksamhet har uppfattningen att många av de andra deltagarna inte var där av rätt anledning, de var där för att de inte kunde få ett jobb. Det här kan enligt företagaren vara kontraproduktivt. Man försätter personer i situationer de inte kan hantera och om de misslyckas med företaget är deras förhållanden ännu sämre än vad de var innan. // det måste också vara en schyst situation som man sätter personen i. Inte bara säga att gå och starta ett företag. Man måste ju ha en idé i så fall, inte bara hitta på en idé och så kör du, här är sex månaders starta-eget-bidrag ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION I detta kapitel beskrivs hur når ut till företagare med utländsk bakgrund i sin roll som marknadskompletterande finansiär av företag.97 Kapitlet bygger på statistik från över de företagare som fått lånefinansiering . har genomfört intervjuer med ansvariga för låneverksamheten på . Kapitlets fokus ligger på lån till nya företag, förutom i det inledande avsnittet där även lån till befintliga företag ingår i redovisningen. Skillnader avseende utlåning till företagare med utländsk bakgrund mellan olika branscher och mellan regionala dotterbolag tas upp. 5.1Lån till företagare med utländsk bakgrund Vid bildandet av upprättades en lånefond på och i uppdraget ingår att hålla denna fond nominellt intakt.98 Regeringen beslöt om att utöka med högst med anledning av det osäkra läget på finansmarknaderna.99 Detta avspeglades i en ökad utlåning genom , främst . Därefter har utlåning återgått till nivåer som ligger strax över tidigare års noteringar. Den utökade lånefonden kvarstår och det finns inga kända planer på att återföra lånefonden till en lägre nivå.100 lånade ut totalt till små och medelstora företag, fördelat på 3 331 lån. Av den summan utgjordes huvuddelen, eller , av typen företagslån. Innovationslån stod för , exportlån för och mikrolån för . Även av lånen till nystartade företag tillhör det stora flertalet kategorin företagslån. 97I de kapitel som berör används begreppet personer med utländsk bakgrund. I ägardirektiv använder sig dock regeringen av begreppet invandrare, vilket även återspeglas i redovisning av statistik. Företrädare för har uppgett att bolagets definition av invandrare är densamma som för personer med utländsk bakgrund. Användandet och definitionerna av olika begrepp i redovisning tas upp i avsnitt 6.3.1. 99Näringsdepartementet, , kompletterande ägardirektiv för . ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? Tabell 5.1 Antal lån och totalt belopp som beviljas för samtliga lånetyper samt andel som går till företagare med utländsk bakgrund. Källa: (bearbetning). Andelen företagare med utländsk bakgrund bland alla företagare som beviljas lån av har ökat . Integreringen av IFS i uppges vara en starkt bidragande orsak till utvecklingen. Antalet nystartade företag med rådgivning från IFS har ökat från 2007 till 1 2011.101 Den ökning av utlåningen som skedde efter att fick ett kapitaltillskott i samband med finanskrisen var relativt mindre för lån till företagare med utländsk bakgrund än för samtliga Almikunder. Andelen av det totala lånebeloppet som gick till företagare med utländsk bakgrund sjönk därmed tillfälligt . En möjlig förklaring är att relativt färre personer med utländsk bakgrund äger eller leder de större företag som en stor del av den ökade utlåningen riktades mot. Företagare med utländsk bakgrund lånar i genomsnitt betydligt lägre belopp än vad som är fallet för kunder generellt. Andelen av den totala beviljade summan som gått till företagare med utländsk bakgrund har konsekvent varit ungefär hälften så stor som andelen av antal lån. Det innebär dock att det även för beviljade belopp syns en klar positiv trend, då en allt större andel av den totala summan går till företagare med utländsk bakgrund. ökade andelen av summan ytterligare och nådde den högsta nivån, . 101 årsredovisning 2011, s. 37. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Banker ställer högre krav på säkerheter för att bevilja lån till företagare än vad gör. När möjligheten till privat finansiering saknas helt finns låneprodukten mikrolån som innebär att står för hela finansieringen, . Dessa mikrolån beviljas till övervägande del till nya företag, men förekommer även till befintliga företag. Andelen företagare med utländsk bakgrund som beviljas mikrolån är större än andelen företagare med utländsk bakgrund som beviljas lån i någon av de övriga låneformerna. Tabell 5.2 Antal lån och totalt belopp för mikrolån samt andel som går till företagare med utländsk bakgrund 20092011. Källa: (bearbetning). Beviljandet av mikrolån har enligt statistik sjunkit kraftigt mellan 2009 och 2011.102 Men enligt företrädare för har det inte skett en så kraftig nedgång som dessa siffror tyder på.103 Istället uppges det ha att göra med hur ärenden bokförs med avseende på lånetyp, och med hur lånetyperna definieras.104 går det inte att utesluta att det även har skett en faktisk minskning av denna typ av lån. Företrädare för har uppgett att man strävar efter att i första hand hitta medfinansiärer till sina kunder, vilket i så fall är positivt för kunden då det innebär lån till lägre ränta än vad erbjuder.105 Risken är dock att det har blivit svårare att få lån även hos för personer som väljs bort helt av bankerna på grund av otillräckliga säkerheter. Det kan då innebära att företagare med utländsk bakgrund drabbas hårdare, eftersom de oftare än övriga Almikunder använder sig av mikrolån som en möjlighet till finansiering. 102Almis årsredovisning 2011, s. 16. 104Bokföringen av mikrolån och de regeländringar som skett kring lånetyper tas upp i avsnitt 6.2. 105Intervju 31 och 32. Det pågår ett samarbete mellan och en bank som går ut på att hitta samarbetsformer för att involvera privata aktörer även i samband med mikrolån. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? 5.3Utlåningen till nya företag Även för lån till nya företag skedde en topp 2009 efter kapitaltillskottet till . Men för dessa lån var uppgången betydligt mer marginell, eftersom en stor del av den ökade utlåningen gick till befintliga företag. De genomsnittliga beviljade beloppen för lån till nya företag är lägre än för lån totalt, där även lån till befintliga företag är inkluderade. Tabell 5.3 Antal lån och totalt belopp som beviljas för nya företag samt andel som går till företagare med utländsk bakgrund. Källa: (bearbetning). Det har skett en ökning av andelen lån till företagare med utländsk bakgrund även för lån till nya företag. I ägardirektivet finns mål som innebär att andelen personer med utländsk bakgrund som beviljas lån till nya företag av ska vara större än andelen personer med utländsk bakgrund bland alla nya företagare i Sverige.106 Målet har överträffats sedan det preciserades 2007. Enligt uppgifter som presenterats av Tillväxtanalys var andelen nya företag som startades av personer med utländsk bakgrund år år 2010.107 De mål som anges i ägardirektivet om andel lån till prioriterade grupper gäller andelen av samtliga lån, men inte andelen av det totala beviljade beloppet. 106I ägardirektivet används begreppet invandrare för målgruppen. Se avsnitt 6.3.1 om olika användningar och definitioner av begrepp. Undersökningen har ett bortfall på . GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 5.3.1Företagare med utländsk bakgrund lånar mindre belopp oavsett bransch Det finns skillnader mellan vilka branscher företagare med utländsk bakgrund och övriga Almi-kunder främst verkar inom. för statistik uppdelat på Den klart största branschkategorin sett till samtliga Almikunder var handel och reparation, som utgjorde cirka en tredjedel av alla nya företag som finansierades av . För företag som drivs av personer med utländsk bakgrund var kategorierna handel och reparation samt hotell och restaurang vanligast. Deras andelar var ungefär lika stora, och utgjorde tillsammans en majoritet av lånen till nya företag. Den tredje vanligaste branschen för företagare med utländsk bakgrund var annan serviceverksamhet. Företagare med utländsk bakgrund lånar i genomsnitt ungefär hälften så stora belopp som övriga kunder hos . var de genomsnittliga beloppen för lån till nya företag för företagare med utländsk bakgrund och för företagare med svensk bakgrund.108 Detta hänger sannolikt samman med att företagare med utländsk bakgrund startar och driver företag med lägre genomsnittlig omsättning än övriga Almikunder.109 En fråga är i vilken mån dessa skillnader är branschberoende. Branscher där behovet av startkapital är lägre kan antas medföra lägre lånebelopp hos oavsett vem som söker lånet. För att ge en överskådlig bild av skillnaderna i genomsnittligt lånebelopp har i tabell 5.4 delat upp de 20 branschkategorierna i fyra grupper, som var och en består av fem branscher. De branscher med högst genomsnittliga lånebelopp för varje respektive år hamnar i gruppen bransch 15, och så vidare fram till branscherna med lägst lånebelopp som hamnar i gruppen bransch 1620. Lånestatistik används för att ge ett större urval än ett enskilt år, som dessa uppgifter kan ses som aktuella. 108Statistik inhämtad från , bearbetad av . 109Effektmätning 2012 avseende kunder visar att företag som drivs av personer utan invandrarbakgrund efter insatstillfället har mer än fyra gånger så hög genomsnittlig omsättning som företag som drivs av personer med invandrarbakgrund. Denna undersökning inkluderar dock endast ett urval av kunder, och omfattar även kunder som endas tagit del av rådgivning. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? Tabell 5.4 Branschberoende skillnader i genomsnittlinga lånebelopp till nya företag mellan personer med svensk och utländsk bakgrund 20092011. Källa: (bearbetning). Det finns några indikationer på att branschfördelningen är en del av förklaringen till att företagare med utländsk bakgrund i genomsnitt lånar lägre belopp. Men dessa indikatorer är inte tillräckliga för att framstå som huvudsakliga förklaringsfaktorer. Företagare med utländsk bakgrund är underrepresenterade bland kunder i branscherna med högst lånebelopp, exempelvis branscherna tillverkning och fastighetsverksamhet. Företagare inom branschen annan serviceverksamhet lånar lägre summor oavsett företagarens bakgrund. Det finns dock skillnader i storleken på genomsnittliga lånebelopp även inom en och samma bransch. Tabellen ovan visar också att företagare med utländsk bakgrund etablerar sig i jämförbar utsträckning inom branscher med både högre och lägre genomsnittliga lånebelopp, bortsett från i gruppen bransch 15 där de utgör en mindre andel än i de andra grupperna. En faktor att ta hänsyn till i sammanhanget är att det inom en och samma kategori ryms företag av olika typer och storlekar. Det kan därför finnas branschberoende skillnader mellan företagare med utländsk bakgrund och övriga Almikunder utöver vad som framgår av den här statistiken. 5.3.2Regionala skillnader är i huvudsak små Utlåningen till företagare med utländsk bakgrund följs upp av , både nationellt och för respektive regionalt dotterbolag. Även på regional nivå jämförs andelen företagare med utländsk bakgrund bland kunder med andelen i företagsstocken och bland samtliga personer som startar nya företag.111 I tabell 5.5 nedan redovisas utlåningen till nya företag per region sammanräknat . 110För 2011 ingår endast 4 branscher i gruppen med lägst genomsnittliga lånebelopp, då det endast förekommer 19 branschkategorier detta år. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Tabell 5.5 Beviljad utlåning till nya företag på regionala dotterbolag 20092011. Kommentar: Procentsatsen inom parentes är jämförelsetal, som avser andelen personer med utländsk bakgrund bland nyföretagare i de län som motsvarar upptagningsområdet för regionala dotterbolag.112 Källa: (bearbetning). De flesta av regionala dotterbolag har en utlåning till företagare med utländsk bakgrund som inte skiljer sig markant från genomsnittet för hela . Andelen lån till företagare med utländsk bakgrund hos dotterbolagen överstiger jämförelsetalen för respektive län i 14 fall av 16 och i en del fall med god marginal. är ett exempel som sticker ut i detta avseende. Det finns dock några faktorer som gör att en sådan direkt jämförelse blir haltande. Jämförelsetalen för några län har ett bortfall på , där företagarens härkomst är okänd. Därför kan den verkliga andelen personer med utländsk bakgrund bland nyföretagare antas vara högre. Vidare utgår statistik från företagaren, medan jämförelsetalen utgår från företaget.113 112Vissa av regionala dotterbolag täcker mer än ett län. I dessa fall redovisas flera procentsatser som jämförelsetal. För några län saknas uppgifter, vilket markeras med *. 113Företagaren kan i fall både syfta på ägaren och på personer med ledande position inom företaget. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? Det innebär att definition av nyföretagare även inkluderar de som köper befintliga företag, vilket inte är fallet för jämförelsetalen. Men även om inte siffrorna är direkt jämförbara är de användbara som referenspunkter vid analys av regionala skillnader i utlåning. utlåning till företagare med utländsk bakgrund har fördubblats , både sett till det faktiska antalet lån och som andel av kunder inom finansiering. Detta gäller både för samtliga lån och för lån specifikt för nya företag. har nått upp till regeringens mål om utlåning till företagare med utländsk bakgrund under hela den studerade perioden. Företagare med utländsk bakgrund lånar i genomsnitt betydligt lägre belopp än företagare med svensk bakgrund. Även om beloppen har stigit för båda grupperna kvarstod i stor utsträckning det inbördes storleksförhållandet genom den studerade perioden. Skillnaderna i genomsnittligt lånebelopp finns även inom olika branscher. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION aktivitet i en kommun med stor andel utrikes födda invånare har genom intervjuer undersökt hur uppfattas i en kommun med en stor andel utrikes födda invånare. De intervjuade personerna är tjänstemän på Arbetsförmedlingen, Arbetsförmedlingens konsulter, tjänstemän på kommunen samt representanter för fem organisationer som bedriver företagarrådgivning eller företagsstödjande insatser i kommunen. Intervjupersoner på menar att deras främsta medel för att nå utrikes födda personer är marknadsföring och uppsökande verksamhet. finns på plats i den studerade kommunen i form av en IFS-rådgivare som då och då ger rådgivning. Om en potentiell eller etablerad företagare vill få rådgivning eller söka finansiering av måste han eller hon vända sig till ett kontor i en närliggande kommun. har under granskningens gång anordnat ett seminarium som riktat sig till invandrade kvinnor som vill starta företag i den studerade kommunen. Seminariet ägde dock rum i en annan kommun. Företrädare för den studerade kommunen uppger att de inte sett några Almi- aktiviteter i kommunen och att det är många som inte känner till och deras tjänster, särskilt i de områden där det bor många utrikes födda. Intervjupersoner från Arbetsförmedlingen ger en mer splittrad bild än övriga när det gäller hur närvarande är i kommunen. Ett exempel som tas upp är att deltar på olika mässor som riktar sig till företagare. Hos de organisationer som sysslar med stöd och rådgivning till företagare framför vissa av de intervjuade personerna att inte marknadsför sig tillräckligt medan andra tror att företagare drar sig för att kontakta på grund av de höga krav som ställer. Den samlade bilden är att inte tycks arbeta särskilt aktivt för att nå ut till presumtiva företagare i kommunen, även om bilden inte är entydig och vissa av de intervjuade personerna tar upp exempel på sammanhang där har medverkat. En uppfattning som många intervjupersoner har är att det är svårt att få lån hos . har man en förståelse för att har ett ansvar för att undvika att människor drar på sig problem genom att skuldsätta sig. I intervjuerna presenteras uppfattningar om vilka grupper som har särskilt svårt att bli beviljade lån. De exempel som nämns är invandrarkvinnor och de minsta företagen. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 6Almis hantering av lån I det här kapitlet behandlas hur bedömning av låneansökningar går till, hur målet om att nå en viss andel lån till företagare med utländsk bakgrund eftersträvas samt vilken uppföljning som gör av utlåningen till företagare med utländsk bakgrund.114 Avsnittet om behandling av låneärenden bygger på intervjuer med finansieringsrådgivare, och chefer på regionala dotterbolag.115 IFS-rådgivarnas roll tas upp eftersom dessa är involverade i enskilda låneärenden, och IFS har lyfts fram av som en starkt bidragande orsak till den ökade utlåningen till företagare med utländsk bakgrund. Även företrädare för och personer med centrala funktioner på har intervjuats. Dessutom har styr- och uppföljningsdokument för verksamheten såsom ägardirektiv, kreditinstruktion och årsredovisningar ingått som underlag i granskningen. Utöver de företagare som söker sig till på eget initiativ finns det några vanliga vägar för kunderna att komma till . Om en bank inte vill ge de krediter som en företagare efterfrågar kan banken hänvisa till Almi.116 är också ute på banker och hos revisorer och informerar om verksamheten.117 är en annan vanlig ingång till Almi.118 Företagare med utländsk bakgrund kommer ofta även i kontakt med genom IFS- rådgivning.119 Ansökningar om lån hanteras av finansieringsrådgivare. Ett ärende inleds med att råder den sökande att upprätta en kreditansökan där affärsplan, den senaste årsredovisningen, resultatbudget, balansbudget och 114 I de kapitel som berör används begreppet personer med utländsk bakgrund. I ägardirektiv använder sig dock regeringen av begreppet invandrare, vilket även återspeglas i redovisning av statistik. Företrädare för har uppgett att bolagets definition av invandrare är densamma som för personer med utländsk bakgrund. Användandet och definitionerna av olika begrepp i redovisning tas upp i avsnitt 6.3.1. 115Personer från två av regionala kontor har intervjuats. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? likviditetsbudget ska ingå. För ansökningar om lån till nya företag är kraven på dokumentation av naturliga skäl mindre omfattande än för befintliga företag. Beslutsunderlaget diskuteras av en kreditkommitté hos . Återbetalningsförmågan hos kunden är det primära kriterium som prövningen baseras på. Det finns formella gränser för storleken på lånebeloppet, som påverkar hur rutinerna ser ut och vilka instanser inom som ska höras vid prövningen.120 Kunden får en så kallad rating som ligger till grund för räntenivån. Ett ärende hos behöver inte nödvändigtvis avslutas med beviljande av eller avslag på en låneansökan. diskussioner själv fram till att det är bättre att inte starta företaget eller att vänta med det. Det kan även hända att en bank går in och ger företagaren hela lånet till lägre ränta än kan erbjuda. 6.1.1Personens egenskaper och situation viktiga för bedömningen Intervjuer med finansieringsrådgivare bekräftar bilden att det företagsekonomiska perspektivet ligger till grund för hur arbetet bedrivs. Återbetalningsförmågan hos den sökande är styrande för om ett lån ska beviljas. Ett argument som återkommer hos de intervjuade är att lån som beviljas men som inte kan betalas tillbaka slår hårt mot låntagaren Därför gör man inte kunden en tjänst om man sätter ribban för lågt vid bedömningen.121 Finansieringsrådgivarna har olika inriktning och kompetensområden. Till viss del påverkar det vilken typ av ärenden de hanterar. Det sker också kontakter och diskussioner mellan kollegor för att få ett bredare perspektiv och för att förankra den egna bedömningen. En viktig del av bedömningen handlar om att utvärdera hur de personliga egenskaperna hos den sökande kan inverka på förmågan att driva företag. Det finns vissa faktorer som kan värderas genom att rådgivaren tar del av tillgänglig dokumentation. En sökande kan till exempel få avslag för att personen har betalningsanmärkningar eller skulder hos Kronofogden.122 Relevant utbildning och erfarenhet av den aktuella branschen spelar också in i bedömningen av de personliga egenskaperna, men det är inga generella krav.123 Den personliga ekonomin och försörjningsbördan hos en sökande spelar viss roll, även om denna faktor betonas olika starkt i intervjuerna. Det kan vara viktigt att i samband med affärsplanen räkna på hur mycket lön företagaren behöver ta ut för att klara sig.124 121Intervju 29, 30 och 32. 124Intervju 6, 29 och 30. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Det behövs en drivkraft för att starta företag. Detta poängteras av både finansieringsrådgivare och IFS-rådgivare. kan en person känna sig pressad att starta företag för att han eller hon inte har lyckats få en anställning. Detta är dock enligt ingen bra utgångspunkt, och den typen av sökande löper stor risk att få avslag, om inte personen själv efter diskussioner väljer att dra tillbaka sin låneansökan. Vid sidan av företagarens personliga egenskaper är bedömningen av affärsidén en central del av processen. Finansieringsrådgivarna har svårt att precisera sig kring vilka faktorer som fäller avgörandet vid denna bedömning eftersom det är så stora skillnader från fall till fall. Ett exempel är att man kan få avslag på grund av en överetablering på marknaden. bedriver omvärldsbevakning och rådgivarna håller sig uppdaterade om läget inom olika branscher.125 Det finns dock inga fastställda riktlinjer eller varningsflaggor internt för hur man ska se på olika branscher. Istället handlar det om bedömningar från fall till fall med hänsyn till lokalisering, nisch med mera. Bedömningen av både företagarens personliga egenskaper och affärsidén bygger till stor del på finansieringsrådgivarens erfarenhet.126 Det är en process som i och med sin komplexitet inte medger ett helt igenom systematiskt tillvägagångssätt. De mer formaliserade bedömningsgrunderna fångar endast en del av de egenskaper som avgör om ett företag blir framgångsrikt eller inte. Detta talar för att det finns ett utrymme för subjektiva tolkningar och värderingar i bedömningarna som det är svårt att komma ifrån. 6.1.2 Företagare med utländsk bakgrund har fler hinder att övervinna De intervjuade rådgivarna ger uttryck för olika syn på om och hur ansökningar från personer med utländsk bakgrund skiljer sig åt jämfört med övriga sökande.