prop · H1031d18 · 2013-09-18 00:00:00 — Tabell 3.12 Inbetalt belopp under det första betalningsåret fördelat på bosättning1 Andel av debiterat belopp efter nedsättningar (%) 1 Inbetalningarna avser vad som har betalats under respektive avgiftsår. Den totala studieskulden när det gäller studielån ökade . Ökningen beror på att antalet personer med annuitetslån stiger , vilket ger effekter på den totala studieskulden. Av den totala studieskulden på 2012 har CSN bedömt att , eller , utgörs av osäkra En person kan ansöka om att få det belopp som han eller hon ska betala tillbaka nedsatt. Det finns tre huvudsakliga skäl till att en återbetalare får nedsatt årsbelopp: nedsättning på grund av låg inkomst, nedsättning på grund av studier och nedsättning med hänsyn till synnerliga skäl. Återigen sjunker antalet personer som har fått nedsatt årsbelopp. fick 162 100 personer beslut om nedsättning, vilket är 2 000 färre än . Värdet av nedsättningarna är , vilket är en minskning jämfört med . Avskrivning av lån kan ske främst på grund av åldersregler, dödsfall, behörighetsgivande studier, sjukdom eller synnerliga skäl. Dessutom skriver CSN av skulder som är eller lägre, vilket redovisas som små belopp i diagram 3.14. Diagram 3.14 Beviljade avskrivningsärenden fördelat på skäl, 2009–2012 fick ca 53 000 låntagare sina skulder helt eller delvis avskrivna, vilket är en minskning med 9 000 personer jämfört med . Det totala avskrivna beloppet var , vilket var en minskning med jämfört med föregående år. Återbetalare med krav hos hade ca 90 000 personer, kvinnor och män, krav på återbetalning av studiestöd som överförts till . Det är en minskning med 4 000 personer jämfört med . Den ackumulerade fordran hos som avser studiestöd uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med . Andelen av alla återbetalningsskyldiga låntagare med en skuld hos har minskat något jämfört med och uppgick . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Cirka 66 000 återbetalare, kvinnor och män, var bosatta utomlands, vilket är en ökning med ca 2 500 låntagare jämfört med . Den totala fordran hänförlig till de tre återbetalningssystemen när det gäller utlandsbosatta återbetalare uppgick vid slutet av 2012 till , vilket är en ökning jämfört med . Lånetypen studielån fortsätter stå för den största delen av de utlandsbosattas skulder med . Av den totala fordran när det gäller utlandsbosatta återbetalare avser , eller , osäkra fordringar. CSN har skickat 11 000 ärenden som rör utlandsbosatta till inkassoföretag, vilket är en ökning med 1 000 ärenden jämfört med . Totalt har inbetalats i de ärenden som CSN har skickat till inkasso i utlandsärenden, vilket är en minskning jämfört med . CSN har fortsatt arbetet med att vidta rättsliga åtgärder i andra länder. Vid utgången av 2012 hade myndigheten ca 250 pågående rättsliga processer för att få skulder fastställda i utlandet. CSN:s verksamhet finansieras i huvudsak via förvaltningsanslag och med inbetalda administrativa avgifter. Förvaltningskostnaderna uppgick till , vilket är en minskning med jämfört med . Av intäkterna, som totalt uppgick till , bestod av anslag () och av avgifter (). Resterande intäkter bestod av finansiella intäkter och intäkter av bidrag. Inbetalda avgifter bestod främst av expeditionsavgifter, uppläggningsavgifter och påminnelseavgifter. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Diagram 3.15 Studiemedel styckekostnad för administration för studiebidrag/lån och merkostnadslån i och utomlands, 2010–2012, kronor Studiebidr./lån Handläggningstiderna har överlag förbättrats. Speciellt när gäller de sökbara stöden inom studiehjälpen och studiemedel för utlandsstudier. Tabell 3.13 CSN:s genomsnittliga handläggningstider, 2010–20121 1 Uppgiften avser den tid som går från det att ärendet kommer in till myndigheten och till dess att beslutet har expedierats (kompletteringstid ingår). har antalet kunder som vill komma i kontakt med CSN per telefon fortsatt att minska och myndighetens servicenivå har ytterligare förbättrats jämfört med . Tabell 3.14 Nyckeltal för CSN:s service och information, 2010–2012 Antal besök Mina sidor CSN har fortsatt sitt arbete med att förbättra kvaliteten i ärendehanteringen. används en ny modell för uppföljning av den rättsliga kvaliteten i ärendehanteringen. Resultaten av CSN:s kvalitetsgranskningar visar att kvaliteten har förbättrats inom samtliga områden, studiehjälp, studiemedel och återbetalning. av myndighetens beslut är enligt kvalitetsgranskningarna rätt utifrån gällande lagstiftning. Felaktiga utbetalningar och bidragsbrott Regeringens mål med CSN:s arbete mot felaktiga utbetalningar och bidragsbrott är att CSN ska motverka bidragsbrott och säkerställa att utbetalningar från studiestödssystemet endast görs till den som är berättigad till stöd från systemet. Det är inte möjligt för CSN att helt förhindra felaktiga utbetalningar. Studiehjälp betalas ut i efterskott, men myndigheten är beroende av att skolornas rapportering är korrekt för att de studerande ska få de stöd som de har rätt till. Studiemedel betalas ut i förskott, men de studerande är skyldiga att anmäla ändringar som kan påverka rätten till studiemedel eller studiemedlens storlek. Att de studerande får de stöd som de har rätt till bygger därmed på att de uppgifter som de studerande lämnar till CSN är korrekta. CSN arbetar för att det ska bli rätt från början genom att förenkla myndighetens regler, rutiner och arbetssätt. Myndigheten arbetar även med kontroller före, under och efter utbetalning för att säkerställa att rätt belopp betalas ut. CSN samverkar också med skolor och andra myndigheter, exempelvis och . har CSN beslutat att kräva tillbaka i felaktigt utbetalt studiestöd, vilket utgör av det totala utbetalda beloppet för studiehjälp och studiemedel. Det är en ökning jämfört med . har totalt 135 personer anmälts för misstänkt bidragsbrott. Det är en minskning med 113 personer jämfört med . Minskningen beror på att CSN har prioriterat att polisanmäla de personer som bedöms ha begått bidragsbrott med uppsåt eller med uppenbart grov oaktsamhet. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 CSN har haft ett särskilt fokus på att hitta personer med studiemedel för studier utomlands som gör sig skyldiga till medvetna stödrelaterade brottsliga gärningar. De korrigeringar av utbetalt studiestöd och de åtgärder som CSN har vidtagit tyder på att fler utbetalningar än tidigare görs endast till den som har rätt till studiestöd. Utgifterna för () verksamhet uppgick till ca . ÖKS hanterade ca 6 900 ärenden, en minskning med ca 400 ärenden jämfört med föregående år. avgjordes av alla ärenden och . Samtliga ärenden avgjordes . Nämnden biföll av det totala antalet inkomna ärenden. Tillgängligheten hos nämnden har varit god. har telefontid under hela arbetsdagen och några svårigheter för allmänheten att komma i kontakt med nämnden har inte framkommit. 2012 fortsatt att minska, vilket kan förklaras av minskande ungdomskullar. Antalet vuxna studerande med studiemedel på grundskolenivå var oförändrat . har antalet studiemedelstagare på grundskolenivå varierat mellan 22 900 och 24 100 . Efter med ett ökat antal studiemedelstagare på gymnasial nivå avstannade ökningen . Bortsett så var dock antalet , 110 100 studiemedelstagare, det högsta . Det fortsatt höga antalet studiemedelstagare på gymnasial nivå beror till stor del på att regeringen –2012 har satsat på fler utbildningsplatser inom yrkesinriktad gymnasial vuxenutbildning (yrkesvux) för att möta den ökade efterfrågan på utbildningsplatser på grund av främst det försämrade arbetsmarknadsläget. Att ökningen har avstannat kan delvis bero på att den tillfälliga satsningen på den högre bidragsnivån inom yrkesvux är avslutad. Efter en tillfällig minskning av antalet studerande på eftergymnasial nivå ökade antalet något . Antalet studerande med studiemedel på eftergymnasial nivå har aldrig varit högre, vilket bedöms bero på demografiska faktorer och det rådande arbetsmarknadsläget för ungdomar. Den högre bidragsnivån inom studiemedlen 3.6Sammanfattande bedömning av syftar till att rekrytera studerande med kort Under avsnittet görs en sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen inom utgiftsområdet mot bakgrund av de indikatorer som har redovisats under avsnitt 3.5. Målen för studiestöden är, som angetts tidigare, att studiestöden ska verka rekryterande och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. De ska vidare utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Studiestöden ska även ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden. Studiestödet ska verka rekryterande till studier och bidra till ett högt deltagande i utbildning. Antalet studerande med studiehjälp har under utbildningsbakgrund till studier. Antalet studerande på grundskolenivå med den högre bidragsnivån har ökat från 13 300 till 13 500 . Det innebär att andelen studiemedelstagare med den högre bidragsnivån har ökat något jämfört med . har dock antalet studerande på gymnasienivå med den högre bidragsnivån minskat jämfört med . har antalet studerande med den högre bidragsnivån minskat med på grundskolenivå medan antalet har ökat på gymnasial nivå. Totalt sett har antalet studerande med den högre bidragsnivån ökat . Ökningen kan sannolikt delvis förklaras av de tillfälliga satsningarna på den högre bidragsnivån . För studier som påbörjas –2013 får den högre bidragsnivån även lämnas inom ramen för regeringens tillfälliga satsning på vissa arbetslösa ungdomar i åldern 20–för behörighetsgivande studier 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 på grundskolenivå eller gymnasial nivå. Antalet ungdomar med det högre bidraget uppgick till 3 150 , vilket var en ökning med 730 ungdomar jämfört med . Den stora ökningen kan sannolikt till stor del förklaras av att satsningen nu fått ett större genomslag. har i jämförelse med de flesta andra länder ett generöst system för finansiering av studier utomlands. Detta bidrar till att har en hög andel studerande som förlägger delar av eller hela sin utbildning utomlands. Det är betydelsefullt att studiestödssystemet fungerar effektivt även vid utlandsstudier och att utlandsstudier underlättas. Den nedåtgående trenden för utlandsstuderande bröts och antalet utlandsstuderande har ökat . Det ökade antalet beror sannolikt på att det är stora ungdomskullar som har lämnat gymnasieskolan och att det är fler som studerar när det är lågkonjunktur. över en längre tidsperiod är trenden att andelen fritt utresande ökar och andelen studerande på språkkurser minskar. Andelen studerande på utbytesprogram har varit relativt , bortsett från ökningen 2011 och 2012. För att studiemedlet ska ha en rekryterande verkan är det viktigt att studiemedlets värde står sig i relation till kostnadsläget i samhället. En jämförelse med konsumentprisindex visar, enligt CSN, att studiemedlets allmänna köpkraft var den högsta sedan studiemedelssystemet infördes . Den långsiktiga minskningen av lånebenägenheten kan bl.a. förklaras av att de studerande efter studiestödsreformen gör en mer rationell bedömning av kostnaderna för lånet. har dock lånebenägenheten endast förändrats marginellt. Även möjligheten till alternativa försörjningskällor påverkar valet att ta studielån. Studerande under studerande är de som mest sällan tar lån. Yngre studerande har ofta stöd från föräldrar som bidrar ekonomiskt till den studerandes uppehälle . Äldre studerande har oftare än andra ekonomiskt stöd från partner eller arbetsinkomster. Inom studiemedelssystemet finns det ett tilläggslån som syftar till att rekrytera något äldre studerande som har arbetat. Antalet studiemedelstagare med tilläggslån har fortsatt att minska . Detta beror delvis på åldersstrukturen på studiemedels- Antalet studerande som är , och som därmed inte kan få tilläggslån, har ökat mer än antalet äldre studerande . Studiestödet är ett viktigt verktyg för att öka deltagande i och bredda rekryteringen till utbildning. Dessutom är studiestödet en viktig faktor för att möjliggöra omställning i arbetslivet. Antalet studiestödstagare på samtliga utbildningsnivåer kan fortsatt anses vara på en hög nivå. Mot bakgrund av de indikatorer som redovisats är den samlade bedömningen att målet om studiestödets rekryterande effekt har uppfyllts. Inom studiestödssystemet finns det flera olika stödformer som syftar till att utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen. Studerande inom gymnasieskolan kan t.ex. få det extra tillägg som syftar till att öka möjligheterna för ungdomar i inkomstsvaga hushåll att studera och därmed undanröja sociala hinder för utbildning. Resultaten visar att ett ökat antal studerande fick det extra tillägget. Ökningen av det extra tillägget har varit tydligast för familjer med mycket låga inkomster. blev dock andelen mottagare av extra tillägg som redovisade låga inkomstunderlag oförändrad jämfört med . Resultatet av en undersökning som CSN genomförde visar att gruppen med extra tillägg har genomgått andra förändringar . Från att tidigare ha levt i hushåll med en ensamstående förälder lever studerande med extra tillägg nu som barn i nyanlända familjer eller som ensamkommande flyktingbarn. En hög andel är också födda i med utrikes födda föräldrar. Denna utveckling har fortsatt även . mer än halverades andelen studerande med svensk bakgrund som hade extra tillägg. En viktig förklaring till gruppens förändring är att inkomstgränserna för att få extra tillägg inte har förändrats . Den övre inkomstgränsen motsvarade av medelinkomsten 1994, medan den endast motsvarade av denna . Detta har inneburit att familjer med realinkomster som tidigare gav rätt till extra tillägg kan beviljas det. tillägget har setts över inom ramen års (U 2012:02, 2013:52) som bereds inom . Resultatet från den enkätundersökning som CSN genomförde visar att studiemedlens rekryterande kraft är något större för studerande vars föräldrar har en kort utbildning eller ingen utbildning alls. Studerande med högskoleutbildade föräldrar är den grupp som i högst utsträckning angav att de skulle ha studerat även om studiemedlet inte funnits. angav relativt många av de studerande vars föräldrar inte hade studerat att de skulle ha studerat även utan studiemedlet. Detta kan förklaras av att många har arbete som sin huvudsakliga sysselsättning. Det sammantagna resultatet av CSN:s undersökning visar dock att studiemedlet bidrar till att möjliggöra studier oavsett vilken social och ekonomisk bakgrund den studerande har. Inom studiemedelssystemet finns tilläggsbidraget till studerande med barn som syftar till att hjälpa barn i ekonomiskt utsatta familjer och underlätta för föräldrar att studera. minskade antalet studerande som fick tilläggsbidrag jämfört . Förändringen beror på att antalet yngre studerande på eftergymnasial nivå, som ännu inte har barn, ökar som antalet studerande på grundskole- och gymnasienivå minskar. Den tillfälliga satsningen som innebär att arbetslösa ungdomar i åldern 20–kan få den högre bidragsnivån inom studiemedlet har fungerat utjämnande ur ett jämställdhetsperspektiv. Detta då lika många män som kvinnor har fått den högre bidragsnivån inom ramen för satsningen. Totalt sett var det annars kvinnor och män som studerade med den högre bidragsnivån . Andelen kvinnor respektive män med den högre bidragsnivån varierar beroende på studienivå. På grundskolenivån var det kvinnor och män på den gymnasiala nivån var inkomstskillnader och därmed behovet av studiestöd. Den s.k. (U 2011:07) har i sitt betänkande vuxenutbildning på grundläggande nivå – en 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 översyn för ökad individanpassning och effektivitet (SOU 2013:20) visat att män som studerar på grundläggande nivå har högre inkomster från förvärvsarbete än kvinnor medan det omvända förhållandet råder på gymnasial nivå. Mot bakgrund av resultatet av de indikatorer som redovisats är regeringens bedömning att målet om studiestödens utjämnande effekt har uppnåtts. Studiestödssystemet måste vara långsiktigt samhällsekonomiskt hållbart. Det är därför viktigt att de utbetalningar som görs från systemet är riktiga och att den del av studiestödet som består av lån återbetalas fullt ut. Nästan 1,5 miljoner personer i , varav kvinnor och män, har en studieskuld. Detta motsvarar ungefär en fjärdedel av befolkningen . Ökningen av antalet låntagare har fortsatt att öka , vilket beror på att fler personer har lånat för att studera. Utgångspunkten för samtliga återbetalningssystem är att låntagarna ska betala tillbaka sina skulder. Alltför hårda krav på återbetalning får dock inte avskräcka från studier och motverka studiemedlens rekryterande effekt. Därför finns vissa trygghetsregler inbyggda i samtliga lånesystem. Minskningen av antalet låntagare som får nedsättning av sitt årsbelopp och minskningen av värdet av nedsättningarna fortsätter och har stadigt minskat . CSN har i en tidigare studie visat att många som har rätt till nedsättning av årsbeloppet låter bli att ansöka om detta. Det är som betalar av på sina lån i den takt som betalningsplanen föreskriver. Det är dock problematiskt om låntagare drabbas av betalningsproblem som skulle kunna undvikas om låntagaren i stället hade ansökt om nedsättning. Värdet av det skuldbelopp som avskrevs minskade jämfört med . Nästan hälften av minskningen kan hänföras till återbetalningspliktiga studiemedel som togs . Till skillnad minskade även avskrivningarna för annuitetslån och beloppet är förhållandevis lågt i relation till fordrans storlek. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 har de beräknade osäkra fordringarna när det gäller den totala studieskulden och den utestående fordran i fråga om återkrav av studiestöd varit oförändrade jämfört med föregående år. Lånetypen studielån som togs mellan 1989–2001 står fortfarande för majoriteten, , av den osäkra fordran. Efter en samlad bedömning utifrån de redovisade indikatorerna anser regeringen att nuvarande lånesystem i stort sett fungerar bra och därmed har en god effekt på samhällsekonomin över tiden. Det finns dock fortfarande brister i systemet när det gäller de som är bosatta utomlands. Låntagare bosatta utomlands återbetalar sina lån i betydligt mindre omfattning än låntagare bosatta i . Av det totala belopp som debiterades låntagare bosatta utomlands betalades , vilket var en liten minskning jämfört med . Denna nivå har dock varit relativt . Nästan en tredjedel av den totala fordran för dessa låntagare bedöms vidare som osäker. Tendensen att allt fler låntagare väljer att bosätta sig utomlands fortsätter. Det är därför fortsatt viktigt att komma tillrätta med de problem som finns i återbetalningssystemen när det gäller utlandsbosatta återbetalare. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder men det återstår fortfarande mycket arbete. Regeringen fortsätter att arbeta målinriktat med detta och kommer att följa utvecklingen noga och om nödvändigt återkomma med förslag på ytterligare förändringar i syfte att vända denna trend. För att nå målen för studiestödet krävs en studiestödsadministration som är ändamålsenlig och effektiv. CSN har fortsatt förbättra resultaten inom myndighetens verksamhetsområden. Myndigheten fungerar väl och visar upp bra handläggningstider och har en effektiv och rättssäker ärendehantering samt servicenivåer som leder till att de studerande på ett riktigt och snabbt sätt får de stöd de har rätt till. ÖKS har nått ett godkänt resultat när det gäller hanteringen av överklaganden. Trots en fortsatt stor tillströmning av ärenden har myndighetens handläggningstider varit goda. Studiestödssystemet i är ett av världens mest generösa. Våra väl anpassade beloppsnivåer skapar möjligheter att studera vidare eller återuppta tidigare studier. Systemet bidrar till att upprätthålla ett bildningsideal och till att näringsliv och samhälle försörjs med kompetens. Regeringen har vid upprepade tillfällen initierat höjningar av studiemedelsbeloppet, barntillägget och fribeloppet . Reformerna innebär att studiemedlet uppgår till per studiemånad. Regeringen vill stärka möjligheten till omställning under hela arbetslivet. Därför läggs i denna proposition ett antal förslag i syfte att ekonomiskt underlätta för yrkesverksamma att återgå till studier, se vidare denna proposition Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor avsnitt 6.5.2. Mot bakgrund av detta anser regeringen att fribeloppet bör höjas. Fribeloppet föreslås därför i denna proposition höjas med ca föreslås träda i kraft . Syftet är främst att underlätta omställning och omskolning för studerande som har arbetat. Ett högre fribelopp möjliggör exempelvis en fortsatt god ekonomisk standard för personer som tidigare haft löneinkomster. På så sätt undanröjs hinder för omskolning och arbetslinjen stärks. I samma syfte föreslår regeringen också att det s.k. tilläggslånet inom studiemedlet höjs med ca per studiemånad. Tilläggslånet lämnas till studerande som har haft en arbetsinkomst och syftar till att ekonomiskt underlätta övergången från arbete till studier. Tilläggslånet föreslås också kunna lämnas för studier på deltid. Förslagen i betänkande Åtgärder för ett längre arbetsliv (SOU 2013:25) bereds inom . I betänkandet föreslås bl.a. att den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel ska höjas. Regeringen anser att möjligheten att finansiera sina studier med studiestöd ska utökas för att möjliggöra för fler att arbeta längre. Därför föreslås att den åldersgräns vid vilken avtrappning av studielån påbörjas höjs från 45 till . Vidare föreslås att den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel höjs från 54 till . Avskrivningsåldern för studielån bör också höjas. Regeringen bedömer dock att detta bör ske fr.o.m. och avser att återkomma till med förslag i den delen. Allt fler läser utomlands – därför behöver studiemedelssystemet för studier utanför anpassas efter denna utveckling. Regeringen har överlämnat propositionen Studiemedel i en globaliserad värld (prop. 2012/13:152) till . I propositionen presenteras flera förslag och bedömningar som syftar till att skapa ett enklare och mer effektivt studiemedelssystem för studier utomlands. Främst bland dessa är att samma lånebelopp i princip ska utgå vid studier utomlands som vid studier i , att utbetalning ska ske i stället för terminsvis samt att möjligheterna att låna till undervisningsavgifter blir flexiblare. Förändringarna föreslås träda i kraft . Regeringen anser att det finns ett fortsatt behov av att stimulera arbetslösa ungdomar utan fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning att återgå till studier, eftersom dessa ungdomar har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. Regeringen gör därför i denna proposition bedömningen att den satsning som möjliggör för arbetslösa ungdomar i åldern 20–att få den högre bidragsnivån inom studiemedlen bör förlängas med . Regeringen avser också att utvärdera satsningen. GRUV- utredningen och studiehjälpsutredning lämnat sina betänkanden vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet (SOU 2013:20) respektive Moderniserad studiehjälp (SOU 2013:52). Betänkandena bereds inom . En förutsättning för ett samhällsekonomiskt hållbart och rättvist studiemedelssystem är en hög rättssäkerhet låg risk för felaktiga utbetalningar och punktlig återbetalning av studielån. Regeringen avser att fortsatt följa frågorna och säkerställa att CSN:s arbete på dessa områden håller hög kvalitet. Regeringen avser även att återkomma till frågan om att 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 införa en återbetalningsförsäkran i syfte att ytterligare öka myndighetens möjligheter att driva in förfallna skulder. Det är centralt att studiestödsadministrationen fungerar väl. CSN är som myndighet välskött men står inför finansiella utmaningar. CSN:s finansieringsmodell har varit föremål för översyn av Statskontoret (rapport 2012:8). Statskontoret har i översynen uppmärksammat brister i nuvarande finansieringsmodell.