prop · H1031d17 · 2013-09-18 00:00:00 — Av 48 § personuppgiftslagen och 15 § Arbetsförmedlingens registerlag framgår att skadeståndsskyldighet kan uppkomma för Arbetsförmedlingen gentemot en enskild vid behandling av personuppgifter, som en enskild exempelvis lämnar i en aktivitetsrapport, i strid med nämnda lagars bestämmelser om krav på behandlingen av personuppgifter. Det kan avse ersättning för personskada, sakskada, ren förmögenhetsskada och kränkning av den personliga integriteten som den olagliga behandlingen av personuppgifter har orsakat. Information i samband med att uppgifter lämnas i aktivitetsrapporten påpekar att det är viktigt att skyddet av den personliga integriteten beaktas i användningen av webbformulär genom tydlig information, alternativa redovisningslösningar och datasäkerhet. ges möjlighet att behandla flera känsliga personuppgifter i en databas är det enligt regeringen viktigt att myndigheten tydligt, i samband med att den enskilde via ett webbformulär kan lämna fritextinformation, informerar om att de lämnade uppgifterna kommer att behandlas i en databas. Den enskilde bör i samband med varje registreringstillfälle informeras av Arbetsförmedlingen om alternativa sätt, som han eller hon kan lämna uppgifterna. IAF delar de överväganden som görs i promemorian om att det är viktigt att Arbetsförmedlingen utfärdar tydliga skriftliga instruktioner till den enskilde om vilken information som är relevant att lämna i aktivitetsrapporten och att rapporten utformas på ett sätt som underlättar detta. IAF anser dock att det bör regleras i någon form att Arbetsförmedlingen har en skyldighet att utfärda nämnda instruktioner och hur aktivitetsrapporten ska utformas. Datainspektionen anför att aktivitetsrapporten bör utformas så att bara ett minimum av för ändamålet nödvändiga uppgifter kan lämnas och att lämpliga skyddsåtgärder bör innefatta information om vad som är relevant att fylla i fritextfältet och utformningen av fritextfältet. Regeringen anser att det är angeläget att det så långt möjligt bara är uppgifter som behövs för handläggning av ärenden som anges av den enskilde i aktivitetsrapporten och således förs in i Arbetsförmedlingens databas. Regeringen har beslutat om en ändring i förordningen om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten som har trätt i kraft . Det införs bestämmelser om aktivitetsrapporten och Arbetsförmedlingen får föreskriftsrätt bl.a. om aktivitetsrapportens utformning. Regeringen förlitar sig på att Arbetsförmedlingen kommer att meddela nödvändiga och lämpliga föreskrifter om vilken information som den enskilde ska lämna i aktivitetsrapporten och dess fritextfält. Lämpliga skyddsåtgärder mot ett försämrat integritetsskydd Datainspektionen anför att förslaget leder till ett försämrat integritetsskydd för den enskilde som måste kompenseras med lämpliga skyddsåtgärder. Enligt Datainspektionen kan lämpliga skyddsåtgärder i detta fall t.ex. vara Arbetsförmedlingens nya behörighetssystem som begränsar den interna åtkomsten till uppgifterna i databasen, men myndigheten anser att det inte finns ett behörighetssystem i drift som kan utgöra en lämplig skyddsåtgärd. Datainspektionen är insatt i Arbetsförmedlingens omfattande och ambitiösa arbete med att ta fram ett nytt behörighetssystem. Först när systemet väl är i drift och det har verifierats att systemet fungerar som det är tänkt, bl.a. att antalet handläggare med behörighet till en arbetssökandes uppgifter är begränsat till ett minimum, anser myndigheten att behörighetssystemet kan anses utgöra en lämplig skyddsåtgärd. Till dess det nya behörighetssystemet är på plats kan Datainspektionen inte tillstyrka den föreslagna ändringen i Arbetsförmedlingens registerlag. Datainspektionens yttrande i denna del aktualiserar betydelsen av det nya ärendehanteringssystem som Arbetsförmedlingen har utarbetat och som enligt Arbetsförmedlingen i huvudsak var på plats när aktivitetsrapporten infördes . Syftet är att skapa ett inbyggt högt integritetsskydd i ärendehanteringssystemet som säkerställer ett fullgott integritetsskydd och en fullgod datasäkerhet för att motverka risker för intrång i den personliga integriteten. Arbetsförmedlingen har lämnat en rapport om det nya systemet för behörighetsstyrning varav följande framgår. Systemet ska säkra att medarbetarnas tillgång till kunders personuppgifter styrs av behovet av tillgång till viss information i den specifika arbetsuppgiften. För att åstadkomma detta implementeras en ny form av behörighet kallad kundspecifik behörighet. Behörigheten ges till en medarbetare och gäller en viss arbetssökande. Behörighetens styrka och varaktighet styrs av behovet i arbetsuppgiften. I de flesta fall kommer behörigheten att tilldelas av it-systemet utifrån fördefinierade verksamhetsregler. I fåtalet fall kommer behörigheter administreras av medarbetare i rollen ansvarig handläggare eller med den särskilda behörigheten som behörighetsadministratör. För att hjälpa medarbetarna att bedöma hur många behörigheter det kan finnas behov av i ett 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 ärende finns det spärrar för manuellt tilldelade behörigheter, som gör att det på väg inte kan skapas för många behörigheter per arbetssökande. Det krävs numera en starkare motivering av behovet i arbetsuppgiften för att tilldelas behörighet. Att vara anställd på det kontor där den arbetssökande är inskriven anses inte längre vara tillräcklig motivering för att tilldelas behörighet. All tilldelning, ändring, borttagning och användning av kundspecifik behörighet loggas. Samrådsmöten har hållits med Datainspektionen var sjätte vecka, utifrån vilka Arbetsförmedlingen kontinuerligt har arbetat in Datainspektionens synpunkter. Regeringen konstaterar att Arbetsförmedlingens redogörelse för arbetet med det nya behörighetssystemet ger grund för slutsatsen att myndigheten har ett behörighetssystem på plats med sådan begränsning av den interna åtkomsten till personuppgifter som uppfyller Datainspektionens krav på en lämplig skyddsåtgärd. En ytterligare synpunkt från Datainspektionen är att lämpliga skyddsåtgärder även bör innefatta noga uppstyrd extern åtkomst och att frågan om direktåtkomst behöver analyseras. Myndigheten pekar på att enligt 12 § Arbetsförmedlingens registerlag får flera myndigheter ha direktåtkomst till personuppgifter som behandlas i en arbetsmarknadspolitisk databas om det behövs för de ändamål som avses i 5 §. Exempelvis får Arbetsförmedlingen enligt 5 § 1 behandla personuppgifter för tillhandahållande av information som behövs inom , Centrala eller arbetslöshetskassornas verksamhet som underlag för beslut om och kontroll av förmåner, ersättningar och andra stöd. Ett annat exempel är att enligt 5 § 3 får Arbetsförmedlingen behandla personuppgifter för tillhandahållande av information som behövs inom sådan verksamhet vid IAF som avser bl.a. tillsyn. Regeringen konstaterar att enligt 12 § fjärde stycket Arbetsförmedlingens registerlag meddelar regeringen föreskrifter om vilka personuppgifter som får omfattas av direktåtkomst enligt första–tredje styckena. Det har meddelats sådana föreskrifter i 16 och 16 a §§ Arbetsförmedlingens registerförordning. Av bestämmelserna med hänvisningar framgår att arbetsgivare och vissa myndigheter, bl.a. de ovan nämnda, och arbetslöshetskassorna för respektive ändamål i 5 § Arbetsförmedlingens registerlag i allmänhet endast får ha direktåtkomst till särskilt angivna personuppgifter som det be- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 dömts att de behöver ha tillgång till. Av hänvisningen i 16 § till 7 a § 6 framgår dock att IAF i sin verksamhet som avser tillsyn får ha direktåtkomst till personuppgifter om tidpunkter, händelser och innehåll i kontakter med Arbetsförmedlingen. Det är rimligt att betrakta aktivitetsrapporten, som den arbetssökande lämnar in till Arbetsförmedlingen, som en form av kontakt med Arbetsförmedlingen vars innehåll IAF i sin tillsynsverksamhet med stöd av bestämmelsen får ha direktåtkomst till. Det är också ändamålsenligt att IAF har denna direktåtkomst i tillsynsverksamheten. Det är här viktigt att påpeka att enligt 11 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen gäller att får en myndighet i verksamhet som avser tillsyn, från en annan myndighet en sekretessbelagd uppgift, blir sekretessbestämmelsen tillämplig på uppgiften även hos den mottagande myndigheten, s.k. överföring av sekretess. Det innebär att de strikta sekretessbestämmelserna i 28 kap. 11 och 12 §§ offentlighets- och sekretesslagen som gäller för Arbetsförmedlingens verksamhet och som behandlats ovan ska tillämpas av IAF på uppgifter som myndigheten får del av i sin tillsynsverksamhet. Eftersom tillsynsuppgifterna avser ärenden om arbetsförmedling och sekretessreglerna avser att skydda uppgifter i denna verksamhet kommer bestämmelserna att utgöra s.k. primära sekretessbestämmelser även hos IAF, vilket betyder att de blir tillämpliga på samma sätt som hos Arbetsförmedlingen. Eventuella känsliga uppgifter, och hit hör tveklöst uppgifter som avses i 10 § Arbetsförmedlingens registerlag, i aktivitetsrapporter som IAF får del av i sin tillsynsverksamhet kommer således att vara skyddade av dessa sekretessbestämmelser. För övriga myndigheter, arbetslöshetskassorna och arbetsgivare finns det enligt 16 § Arbetsförmedlingens registerförordning inte någon liknande möjlighet till direktåtkomst till aktivitetsrapportens uppgifter. Regeringen konstaterar att förslaget att även uppgifter som avses i 10 § Arbetsförmedlingens registerlag som lämnats i ett ärende ska få behandlas i en databas medför ett försämrat integritetsskydd för den enskilde genom att sådana ömtåliga uppgifter i enskilda fall kan hamna i Arbetsförmedlingens databas. Det är viktigt att regleringen kring behandlingen av personuppgifter inte omöjliggör effektiva arbetssätt för Arbetsförmedlingen, vilket förutsätter att uppgifterna som lämnas i aktivitetsrapporten kan hanteras elektroniskt. Regeringen bedömer att det försämrade integritetsskyddet som blir följden av lagändringen kompenseras tillräckligt genom ovan nämnda skyddsåtgärder, särskilt Arbetsförmedlingens nya strikta behörighetssystem. Regeringen anser därför att även uppgifter om att den enskilde har vårdats med stöd av socialtjänstlagen eller varit föremål för åtgärd enligt utlänningslagen ska få behandlas i en databas, men endast om de har lämnats i ett ärende. Förslaget påverkar inte ramen för utgiftsområdet. Regeringens förslag: Lagändringen ska träda i kraft . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen remissinstans yttrar sig i frågan. Skälen för regeringens förslag: Aktivitetsrapporten används av de arbetssökande från . För att Arbetsförmedlingen ska kunna ha en effektiv hantering av den webbbaserade aktivitetsrapporten bör ändringen i Arbetsförmedlingens registerlag träda i kraft . Regeringen bedömer att tidigast möjliga datum för ikraftträdande är . Arbetsförmedlingen får till dess hantera eventuella lämnade uppgifter som avses i 10 § Arbetsförmedlingens registerlag på annat sätt än i en databas. I paragrafen regleras Arbetsförmedlingens möjlighet att i en arbetsmarknadspolitisk databas behandla uppgifter om att den enskilde har vårdats med stöd av socialtjänstlagen (2001:453) eller varit föremål för åtgärd enligt utlänningslagen (2005:716). Med åtgärd enligt utlänningslagen avses exempelvis att den enskilde tas i förvar eller ställs under uppsikt enligt bestämmelser i 10 kap. utlänningslagen. Bestämmelsen förändras på så sätt att Arbetsförmedlingen, till skillnad från tidigare, ska få behandla dessa uppgifter i en databas, men endast om de har lämnats i ett ärende. Tabell 4.9 Anslagsutveckling 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 6 690 800 tkr prisnivå. 3Motsvarar 6 641 787 tkr prisnivå. 4Motsvarar 6 468 317 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Arbetsförmedlingens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för viss del av den statliga nationella medfinansieringen av dels det nationella strukturfondsprogrammet för regional konkurrenskraft och sysselsättning för programperioden –2013, dels det nationella socialfondsprogrammet för Investeringar i tillväxt och sysselsättning för programperioden –2020. An- slaget får därutöver användas för medfinansiering av projekt inom de regionala strukturfondsprogrammen för regional konkurrenskraft och sysselsättning för programperioden –2013, och inom regionalfondsprogram för Investeringar i tillväxt och sysselsättning för programperioden –2020, som ligger i linje med målen för den svenska arbetsmarknadspolitiken. Budget för avgiftsbelagd verksamhet 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Uppdragsverksamheten avser tjänsteexport som finansieras av SIDA och EU. Verksamheten sker i enlighet med inriktningen för det svenska biståndet och EU:s prioriterade områden. Insatserna består i att utveckla styrning, organisation, tjänster och metoder på arbetsförmedlingar inklusive arbetslivsinriktad rehabilitering. Det ackumulerade överskottet i verksamheten uppgick till . Anslagssparandet uppgick till 2012. Av anslagssparandet fördes bort som en indragning av anslagsbelopp. Anslaget minskas med i huvudsak som en följd av en viss del av de förstärkningar som gjorts varit tillfälliga och upphör. Reformerna i denna budgetproposition innebär att anslaget ökas med 2014, 2015, 2016 och . minskas anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser med . Jämfört med ekonomiska vårproposition minskar utgifterna med 2013 för att därefter öka med 2014, 2015, 2016 och 2017. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på 7 . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till 6 , 6 respektive 6 . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 4.11 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader Förändring till följd av: 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. 4.6.21:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Tabell 4.12 Anslagsutveckling 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för aktivitetsstöd, utvecklingsersättning, statliga ålderspensionsavgifter samt statsbidrag till arbetslöshetskassor enligt lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor. Anslaget får användas för utgifter för vad avser aktivitetsstöd för en viss del av den statliga nationella medfinansieringen av dels det nationella strukturfondsprogrammet för regional konkurrenskraft och sysselsättning för programperioden –2013, dels det nationella socialfondsprogrammet för Investeringar i tillväxt och sysselsättning för programperioden –2020. Anslaget får även användas för utgifter för med- finansiering av sådana projekt inom de regionala strukturfondsprogrammen för regional konkurrenskraft och sysselsättning för programperioden –2013, och inom regionalfondsprogram för Investeringar i tillväxt och sysselsättning för programperioden –2020, vilka ligger i linje med målen för den svenska arbetsmarknadspolitiken. Av medlen under anslaget får högst användas för utgifter enligt ändamålet för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. erhöll i genomsnitt 82 000 personer arbetslöshetsersättning vid heltidsarbetslöshet, vilket var ca 3 000 fler än 2011. Antalet personer som uppbar ersättning vid deltidsarbetslöshet var ca 30 000, vilket innebar en minskning med ca 1 000 personer jämfört med . Som deltidsarbetslös ersättningstagare räknas den som under månaden har arbetat och uppburit arbetslöshetsersättning under en och samma vecka. uppgick utgifterna för arbetslöshetsersättning till . Det innebar en ökning med jämfört med . har regeringen, med stöd av 93 a § lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor, lämnat ett bidrag om till små arbetslöshetskassor för att kompensera deras höga administrativa kostnader per medlem. Utgifterna beräknas uppgå till , vilket är högre än beräknade medel i samband med budgetpropositionen . Jämfört med bedömningen ekonomiska vårproposition beräknas utgifterna för arbetslöshetsersättning minska med 2013, 2014, 2015, 2016 och 2017. uppgick antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program som berättigar till aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning till i genomsnitt 179 000 personer , vilket var en ökning med 8 000 personer jämfört med . var det i genomsnitt 12 000 programdeltagare som inte uppbar aktivitetsstöd, vilket var 4 000 fler än 2011. Ökningen bestod främst av personer som fick sin försörjning via etableringsersättning, vilket belastade utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. Dessa personer deltog i första hand i förberedande utbildning. Andra deltagare fick sin försörjning via utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Utgifterna för aktivitetsstöd, inklusive utvecklingsersättning, uppgick till 2012, vilket var en minskning med jämfört med . Utgifterna för aktivitetsstöd och utvecklingsersättning beräknas uppgå till 2013, vilket är lägre än beräknade medel i samband med budgetpropositionen . Jämfört med bedömningen ekonomiska vårproposition beräknas utgifterna för aktivitetsstöd och utvecklingsersättning minska med 2013, 2014, 2015, 2016 och 2017. Arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd är belagda med statliga ålderspensionsavgifter som uppgår till av den utbetalade ersättningen. Det preliminära beloppet som beräknas , korrigeras med eftersläpning utifrån utfall genom ett s.k. regleringsbelopp. Avsatta medel för avgiften utbetalas med en tolftedel av beloppet från Arbetsförmedlingen till . utbetalades i statliga ålderspensionsavgifter, vilket inkluderar regleringsbeloppet för . Utgifterna för statliga ålderspensionsavgifter 2013 kommer att uppgå till , vilket inkluderar regleringsbeloppet som motsvarar ett negativt saldo om . beräknas utgifterna bli , vilket inkluderar regleringsbeloppet som minskar utgifterna med . Under uppgick anslagssparandet till . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 medel i statsbudgeten beräknas utgifterna bli högre, men ryms inom ramen för tillgängliga medel. Jämfört med beräknat anslag i budgetpropositionen ökar också utgifterna framöver med 2014, 2015 och 2016. De reformer som redovisas under avsnitt 4.5 innebär att utgifterna minskar med 2014, 2015, 2016 och 2017. Den huvudsakliga anledningen är att utgifterna för aktivitetsstöd bedöms minska genom att fler deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar i stället kan få ett arbete med särskilt anställningsstöd eller en anställning i . Utöver ovanstående belopp redovisas effekter av tidigare beslutade reformer som beslut i tabellen nedan. Övriga makroekonomiska förutsättningar är t.ex. effekten av ändrade antaganden om antalet arbetslösa samt antalet deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar. Jämfört med ekonomiska vårproposition beräknas utgifterna under anslaget minska med 2013, 2 765 miljoner 2014, 2015, 2016 och lägre 2017. Av medlen under anslaget får högst användas för utgifter enligt ändamålet för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Syftet är att Arbetsförmedlingen ska kunna ha en viss flexibilitet i medelsanvändningen i avvägningen mellan programplatser med aktivitetsstöd och kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Regeringen bedömer vidare att det inte föreligger behov av ett särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden för anslaget. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på 32 . Av detta belopp beräknas 14 för bidrag till arbetslöshetsersättning, 15 för aktivitetsstöd och utvecklingsersättning och 2 för statliga ålderspensionsavgifter. , 2016 och 2017 beräknas anslaget till 30 , 27 respektive 25 . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 4.13 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Förändring till följd av: -1 649 516 -1 692 474 -1 715 897 -2 803 802 -6 971 643 -1 175 106 -1 175 106 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 4.6.31:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Tabell 4.14 Anslagsutveckling 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för arbetsmarknadspolitiska program och insatser. Av anslaget får högst användas för ändamål enligt anslaget 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd. Anslaget får användas för utgifter för en viss del av den statliga nationella medfinansieringen av dels det nationella strukturfondsprogrammet för regional konkurrenskraft och sysselsättning för programperioden –2013, dels det nationella socialfondsprogrammet för Investeringar i tillväxt och sysselsättning för programperioden –2020. Anslaget får även användas för utgifter för medfinansiering av sådana projekt inom de regionala strukturfondsprogrammen för regional konkurrenskraft och sysselsättning för programperioden –2013, och inom regionalfondsprogram för Investeringar i tillväxt och sysselsättning för programperioden –2020, vilka ligger i linje med målen för den svenska arbetsmarknadspolitiken. Vidare får anslaget användas för delfinansiering av framtagande och spridning av resultat från OECD-programmet som mäter den vuxna befolkningens kunskaper och kompetens (PIAAC). Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 5 2015 och 2016. Skälen för regeringens förslag: Arbetsmarknadspolitiska program och insatser där det lämnas ersättning för kringkostnader pågår normalt cirka , men kan pågå längre, vilket medför utgifter för kommande budgetår. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 5 2015 och 2016. Tabell 4.15 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser -2 466 072 -2 710 000 -3 300 000 -3 810 000 -1 200 000 Erhållet/föreslaget bemyndigande Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. Utgifterna under anslaget ökade med 2012 jämfört med och uppgick till sammanlagt . Antalet deltagare i arbetsmarknadspolitiska program ökade med knappt 9 000 personer jämfört med och uppgick till i genomsnitt 187 000 personer . Av deltagarna i program 2012 omfattades 4 500 personer av etableringsuppdraget för vissa nyanlända invandrare vilka inte belastar utgifterna under anslaget utan utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. Ca 5 000 personer som deltog i program 2012 tillhörde Arbetsförmedlingens samarbete med och utgifterna för dessa deltagare belastar utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Fler deltagare i anställningsstöd riktat mot personer i jobb- och utvecklingsgarantin jämfört med är den främsta förklaringen till att utgifterna under anslaget har ökat. Anslagssparandet från uppgick till , varav får disponeras av Arbetsförmedlingen . utbetalades under anslaget, vilket var högre än utgifterna .