prop · H1031d24 · 2013-09-18 00:00:00 — Detta för att utbyggnaden, utifrån rättssäkra tillståndsprocesser och med beaktande av övriga riksintressen, så långt det är möjligt och lämpligt ska kunna ske där vindförhållandena är gynnsamma. Det är också angeläget att fler vindkraftsprojektörer på olika sätt anstränger sig för att skapa en god lokal förankring för olika vindkraftsetableringar. God lokal förankring kan öka möjligheten att kunna använda bra vindlägen utifrån goda lokala förutsättningar. När det gäller förnybar energi i transportsektorn föreslår regeringen i denna proposition ett kvotpliktsystem för ökad låginblandning av biodrivmedel, och ändrade regler om drivmedelsbeskattning (Se volym 1 kapitel 6). Målet för forskning och innovation inom energiområdet är att bygga upp sådan vetenskaplig och teknisk kunskap och kompetens som behövs för att genom tillämpning av ny teknik och nya tjänster möjliggöra en omställning till ett långsiktigt hållbart energisystem i , samt att utveckla teknik och tjänster som kan kommersialiseras genom svenskt näringsliv och därmed bidra till hållbar tillväxt och energisystemets omställning och utveckling såväl i som på andra marknader. Verksamheten har varit indelad i sex temaområden. () ska för varje temaområde formulera visioner, mål och prioriteringar avseende vetenskaplig kunskap, teknikutveckling, kommersialisering, m.m. ska bidra till att den kunskap som behövs för energisystemets omställning och utveckling finns inom industrin, vid universitet och högskolor och den övriga offentliga sektorn samt se till att resultat och metoder från energisystemstudier integreras i myndighetens verksamhet. ska vidare främja svenskt näringslivs utveckling och marknadsintroduktion av nya produkter och tjänster som bidrar till omställningen i och globalt, samt bidra till kommersialisering av resultat genom att stödja projekt som bedöms ha kommersiell potential såväl finansiellt som med affärsutvecklande åtgärder. I det följande redovisas resultaten av den forsknings- och innovationsverksamhet som finansieras helt eller delvis från anslaget 1:5 Energiforskning. Dessa medel disponeras i huvudsak av . uppgick beviljade medel för forskning, utveckling och demonstration till totalt , jämfört med under föregående år. De högre beloppen kan delvis förklaras med de särskilda medel som regeringen anvisade 2009 för storskalig demonstration. Temaområde Byggnaden som energisystem Verksamheten inom detta temaområde syftar till att ta fram ny kunskap, produkter och tjänster som kan bidra till effektivare energianvändning och lägre energikostnader i bebyggelse samt till ökad användning av uppvärmningssystem baserade på förnybar energi. beviljades stöd med inom området. Insatser som prioriterats är bland annat –och resurseffektivt byggande och förvaltning och insatser inom energi- och resurseffektivt byggande, boende och förvaltning. –Programmet Resurseffektiva kyl- och värmepumpsystem som syftar till att ge förutsättningar för en effektiv energianvändning med hjälp av värmepumpande teknik. –Studier av samverkan mellan tekniska system, it, information och beteende inom programmen Energisystem samt Energi, it och Design (EID). –Programmet Spara och Bevara, som handlar om Energieffektivisering i kulturhistoriska byggnader. Huvudfokus för temaområdet är introduktion av förnybara drivmedel och utvecklingen av energieffektivare energiomvandlingssystem och fordon, i första hand för vägtrafiken. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 beviljades stöd med sammanlagt inom området. Aktiviteter som prioriterats inkluderar: –Utveckling och kommersialisering av el- och hybridfordon inom bl.a. Elfordonsprogrammet, Miljöriktad fordonsforskning och Energieffektiva vägfordon. –Demonstration och affärsutveckling avseende andra generationens drivmedel. beviljades stöd med inom området. Prioriterade delområden var: –De tre bränsleprogrammen Tillförsel, Omvandling och Hållbarhet som har fokus på säker, hållbar och kostnadseffektiv tillförsel och användning av biobränslen. Programmen, som genomförs i nära samverkan med varandra, hanterar hela bränslekedjan. –Utvecklingen av effektiva kraftvärmetekniker baserade på biobränslen. Svensk basindustri använder stora mängder el- och värmeenergi. Energieffektivisering kan bidra till bättre konkurrenskraft genom minskade kostnader. beviljades stöd med inom området. Prioriterade delområden var: –Insatser för ökad energieffektivisering i industrins processer inom programmet Effektivisering av industrins energianvändning. –Mekmassa-initiativet, där det primära målet är att bidra till att minska det totala behovet av elenergi vid framställningen av produkter med innehåll av mekanisk och/eller kemimekanisk massa. Temaområdet inbegriper delområdena Vattenkraft, Vindkraft, Solel, Havsenergi, samt utvecklingen av framtidens elnät, inklusive smarta nät. Den forskning och utveckling som bedrivs inom dessa fem utvecklingsområden är inriktade på att utveckla tekniskt-, miljö- och kostnadseffektiva produktionstekniker som på ett fördelaktigt sett kan integreras i kraftsystemet. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 beviljades stöd med inom området. har arbetet med att förbereda ett forskningsprogram kring fordonsbatterier och batteriåtervinning med medel från Batterifond påbörjats. Energisystemstudier är en viktig förutsättning för möjligheterna att bygga ett miljömässigt, ekonomiskt och socialt uthålligt energisystem. Ökad förståelse och kunskap om energisystemet bidrar indirekt till uppfyllandet av samtliga energipolitiska mål. Området har tydliga kopplingar till det utredningsarbete som bedrivs på . Analyser inom området klarlägger bl.a. hur olika delar av systemet påverkar varandra. Inom temaområdet finansieras även övergripande internationellt samarbete. beviljades stöd med inom området. Prioriterade delområden och verksamhet är bland annat: –Forskning och analys av energi-, miljö- och klimatpolitiska mål och styrmedel och deras konsekvenser samt analys av energimarknadernas funktion och framtidsutmaningar. –Forskning som analyserar och ger underlag till de globala klimatförhandlingarna. –Beteenderelaterad energiforskning. –2011 har 52 bolag beviljats villkorslån för affärsutveckling och kommersialisering. ökade utlånat kapital med och uppgår till totalt fördelade på 54 företag. genomför även informationsinsatser. Som ett uppdrag inom miljöteknikstrategin har myndigheten tagit fram marknadsöversikten Investera i cleantech samt utökat den till att inkludera miljöteknikområdet. Myndigheten har även i samverkan med bl.a. genomfört ett antal internationella arrangemang. deltog omkring 70 företag och organisationer i insatserna. har ett samarbete med beträffande energiinriktad grundforskning. En gemensam grundforskningskommitté har bedömt projekten och baserat på kommitténs rekommendationer överfört ansökningar från till för finansiering. års utlysning har beslut fattats om sammanlagt stöd med för 18 projekt. har deltagit i och stöttat svenskt deltagande i ett stort antal internationella forskningssamarbeten, främst inom ramen för EU, det nordiska samarbetet och (). Inom EU sker insatserna främst inom SET- planen (Plan) och sjunde ramprogrammet för forskning och innovation. Dessutom har bidragit till svenska aktörers deltagande i utlysningen inom programmet NER300, ett europeiskt finansieringsprogram. Verksamheten inom SET-planen syftar till att de europeiska målen nås och anta de utmaningar som energisektorn står inför. deltar aktivt i de fyra industriinitiativen för vind, smarta nät, bioenergi och smarta städer. har dessutom genom så kallade ERANET-program deltagit i samarbetet med andra EU-stater. Inom ERANET Bioenergy har en gemensam utlysning avseende biogas och energigrödor genomförts tillsammans med myndigheter från , , och . Utlysningen har resulterat i fyra beviljade projekt med svenskt deltagande, med ett totalt stödbelopp om . Inom bioenergiområdet har dessutom ett flertal medlemsländer, däribland , samlats kring en ERANET Plus-utlysning som gäller demonstration av ny teknik. Insatser har även gjorts för att ta fram en Europeisk vindatlas. Inom programmet NER300 för stöd till stora demonstrationsprojekt har ansvarat för hanteringen av de svenska ansökningarna. Nio svenska ansökningar lämnades slutligen in. Tre svenska projekt (Pyrogrot, GoBiGas 2 och Vindpark Blaiken) låg i topp bland de 23 förnybara energiprojekten och rekommenderas för stöd i denna omgång. Inom IEA har myndigheten fortsatt varit aktiv i 25 så kallade Implementing Agreements (IA) med syftet att effektivisera FoU- verksamheten genom samarbete, samt bedriva teknikbevakning. Inom ramen för regeringsuppdraget Uppdrag att stärka det svensk-kinesiska forsknings- och innovationssamarbetet har inlett ett samarbete med Verket för innovationssystem () avseende internationell samverkan för miljöinnovationer med inriktning mot (dnr U2012/907/F). blivit försenad och ny preliminär tidpunkt för invigning är . Fortsatt samarbete inom bl. a. biogasområdet kan bli aktuellt inom ramen för programmet Internationell samverkan för miljöinnovationer, en myndighetsgemensam satsning mellan och och på den kinesiska sidan MOST (). Utvärdering av projektförslag pågår och ska förhandlas med MOST . Inom det nordiska samarbetet har bidragit till verksamheter inom nordisk energi- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 forskning och till ToppForskningsInitiativet (TFI). Mellan och pågår ett samarbete kring elfordon. Arbetet har resulterat i ett nätverk för erfarenhetsutbyten kring elfordonsfrågor, gemensamma riktlinjer för utformning av hänvisningsskylt för laddning av elfordon, ändringar av ett antal föreskrifter för laddning av elfordon samt större samverkan kring trafik med elfordon mellan länderna. I tabell 2.6 redovisas antal beslut och beviljade stöd till forskning, utveckling och demonstration fördelat på de sex temaområdena. minskade de beviljade beloppen jämfört . Denna minskning beror till stor del på att de särskilda medel som regeringen ställt till förfogande för storskaliga demonstrationsinsatser för åren 2009–2011 inte längre disponeras av . Tabell 2.6 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 21 Energi Energiforskning, utveckling och demonstration - antal beviljade projekt och beviljade medel fördelade på sex temaområden –2012 Energisystemstudier, m.m. inkl. övergripande internat. Samfinansieringsgraden, dvs. andra aktörers ekonomiska bidrag till de projekt som finansieras med anslag från utgiftsområdet, minskade markant . Även detta beror till stor del på att den tidsbegränsade särskilda satsningen på storskalig demonstration går mot sitt slut. För demonstrationsinsatser krävs generellt 75 procents medfinansiering från näringslivet. Tabell 2.7 Samfinansiering av forskning, utveckling och demonstration 2010–2012 Summa statlig och företagsfinansiering Samma underliggande orsak har även lett till att andelen stöd som beviljats till företag minskat . Andelen beviljade projektmedel av i inkomna ansökningar sökt belopp uppgick . Ansökningar och beviljat inkluderar externa medel från avseende Fordonsstrategisk forskning och innovation (FFI) som hanteras av . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 2.8 Beviljade projekt 2012 Beviljade medel fördelas på olika typer av insatser i enlighet med tabellen 2.9. Tabell 2.9 Beviljade projekt fördelat på kategorier Kompetenscentra och andra centra Fordonsstrategisk Forskning och Innovation Med Forsknings- och utvecklingsprogram avses program med universitet och högskola som främsta utförare, men med företrädare för forskare, samhälle och näringsliv i styr- och referensgrupper. Samverkansprogram sker i samverkan med näringslivet, t.ex. genom branschorganisationer. Verksamheten kring forskning och innovation innehåller dels myndighetens stöd till affärsutveckling och såddfinansiering, dels enskilda utvecklings- och demonstrationsprojekt. och miljö inom Fordonsstrategisk Forskning och Innovation genomförs i enlighet med det särskilda avtalet mellan staten och den svenska fordonsindustrin. har sexton större program, centra och projekt genomgått oberoende utvärderingar avseende kvalitet och relevans. Utvärderingarna har i regel utförts av en grupp med deltagare från såväl industri som universitet eller högskolor. Utvärderingarna av Forskningsprogrammen , Svenskt VattenkraftCentrum (SVC), Vindforsk III, etapp II (CFE II), Värmeforsk Skogsindustriellt program, Svartlutsförgasningsprogrammet, Energigastekniskt utvecklingsprogram, Fjärrsyn II, FoU- programmet Energi, IT och Design etapp 2, Allmänna Energisystemstudier (AES), samt Finansierade projekt visar generellt att verksamheterna uppfyller uppställda mål och syften. De flesta verksamheterna bidrar till bättre samverkan mellan aktörerna i innovationssystemet. I några fall ges rekommendationer till förbättringar eller pekas på svårigheter. Verksamheten inom Fjärrsyn II har exempelvis haft svårigheter med att få till stånd en regelrätt användning av resultaten i praktiken. När det gäller FoU-pro- grammet Energi, IT och Design etapp 2 säger utvärderarna att programperioden varit för kort för att ha kunnat bygga upp en långsiktig nationell kompetens på området. Utvärderarna rekommenderar även ett aktivare förhållningssätt för att synergieffekter ska kunna tas till vara. När det gäller CFE II redovisas en del reflektioner om hur den framtida verksamheten bör utformas. Två utvärderingar avser internationellt samarbete; dels utvärderingen av EU-samarbetena ERA-NET Bioenergy, PV ERA-NET och Eracobuild, dels utvärderingen av samarbetet inom IEA Bioenergy. Samarbetet inom EU-projekten har enligt utvärderarna lett till ökad kvalitet och kostnadseffektivitet. är antalet påtagliga exempel på näringslivsutveckling från projekten få. Det är därför viktigt att överväga projektens relevans för näringslivet och ökad medverkan från näringslivet inför eventuell ny medverkan i ERA-NET och gemensamma utlysningar. Det svenska deltagandet i de olika annexen inom IEA Bioenergy är enligt utvärderingen ett kostnadseffektivt sätt att bedriva internationellt samarbete och kunskapsutbyte kring bioenergi. Samarbetet skapar mervärde för svensk verksamhet genom att synliggöra denna i ett internationellt sammanhang, som får tillgång till en enorm mängd kunskap från övriga medlemsländer. Enligt utvärderingen behöver dock den nationella informationsspridningen förbättras. De rapporter som publiceras är företrädelsevis av vetenskaplig och teknisk karaktär, vilket gör att målet med ökad avseende resultatspridning och implementering av resultat. En av de utvärderade verksamheterna har avbrutits . Det gäller ZE 9.3, som avslutades i samband med konkurs . Utvärderingen finner att huvuddelen av utvecklingsarbetet hann göras, men att endast fem av planerade 80 utvecklingsbilar har byggts. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Resultaten kan ändå ses som värdefulla då de var en bidragande faktor till att det nybildade elbilsföretaget kunde ta över delar av Saabs konkursbo. Utvärderingen framförde viss kritik mot långa berednings- och beslutsprocesser, men fann att det vid beslutstillfället inte var rimligt att kunna förutse de problem som projektet skulle komma att drabbas av. har låtit genomföra följande sammanställningar och analyser: –Möjligheter och behov för en utvidgning av värdekedjan för avancerade energilager i . –Strategiska färdplaner för delprogrammen inom Fordonsstrategisk Forskning och Innovation (FFI). –Analys av kompetensgap (framförallt brist på framtida kompetens) inom FFI. –Kartläggning av energirelaterad byggforskning i . har även medverkat i arbetet med studie Greening Household Behaviour som baseras på svar från ca 12 000 hushåll i elva länder (, , , , , , , , , och ). Studien fokuserar på hushållens beteenden inom fem empiriska områden: energi, vatten, mat, transport och avfall och studien kommer att publiceras . Antal doktorander, examina m.m. I tabell 2.10 redovisas antalet avlagda licentiats- och doktorsexamina. Det totala antalet examina som myndigheten medfinansierar är mindre 2012 än det var 2011, men större än 2010. Tabell 2.10 Antal hel- eller delfinansierade licentiater och doktorsexamina 2010–2012 Energisystemstudier, övrigt, m.m. I tabell 2.11 redovisas även fördelningen uppdelat på män och kvinnor. Det är svårt att utläsa någon trend ur siffrorna, men man kan konstatera att det fortfarande finns en stark underrepresentation av kvinnor på området. Tabell 2.11 Finansierade licentiater och doktorsexamina fördelat på kvinnor och män, i procent av totala antalet finansierade examina Omfattningen av beviljade medel till forskning, utveckling, demonstration, affärsutveckling och kommersialisering inom energiområdet minskade jämfört innan. Orsaken är till stor del att de tidsbegränsade medel regeringen ställt till förfogande för storskalig demonstration –2011 nu är tillgängliga. Detta inverkar även på 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Andelen beviljade medel till företag har minskat eftersom de öronmärkta medlen för demonstration försvunnit. Då demonstrationsprojekt även fordrar en omfattande finansiering från näringslivet har även medfinansieringen av verksamheten minskat. De oberoende granskningarna som genomförts av program, centra och annan verksamhet visar generellt på hög vetenskaplig kvalitet och relevans. har fortsatt att fokusera och prioritera verksamheten i enlighet med riktlinjerna i propositionen Forskning och ny teknik för framtidens energisystem (prop. 2005/06:127), vilken reviderats genom beslut om propositionen Forskning och innovation för ett långsiktigt hållbart energisystem (prop. 2012/13:21, bet. 2012/13:NU6, rskr. 2012/13:153). Det internationella samarbetet inom EU ökar och myndigheten arbetar aktivt med projekt och program inom EU:s Strategiska energiteknikplan (SET-planen). Framgången för svenska projekt inom Europeiska kommissionens utlysning för storskalig demonstration (NER300) visar att svenska aktörer ligger långt fram i utvecklingen av ny energiteknik. Den verksamhet som bedrivs av () är i huvudsak uppdelad på affärsverksamhet och elberedskapsverksamhet. Svenska kraftnäts affärsverksamhet syftar till att på ett affärsmässigt sätt förvalta, driva och utveckla ett kostnadseffektivt, driftsäkert och miljöanpassat kraftöverföringssystem. Affärsverksamheten finansieras genom nät- och systemavgifter medan elberedskapen är anslagsfinansierad. Vidare finansieras verksamheten rörande elcertifikatsystemet och ursprungsgarantier för el med offentligrättsliga avgifter som disponeras av . redovisade en omsättning på stamnätstariff och att energiavgifterna har ökat som en följd av högre överföring på stamnätet . Tabell 2.12 Verksamhetens rörelseintäkter och rörelseresultat fördelat på verksamhetsområden Målet var att uppnå en räntabilitet på justerat eget kapital, efter schablonmässigt avdrag för skatt, på , exklusive resultatandelar från avyttringar i intresseföretag. skulle även ha en skuldsättningsgrad på högst och kostnadseffektiviteten enligt beslutade mål skulle vara lika hög som i jämförbara företag. Kostnadseffektivitet mäts kontinuerligt i jämförande studier med andra motsvarande företag. Den benchmarkingstudie som genomfördes tillsammans med de norska och finska stamnätsföretagen har legat till grund för ett fördjupat arbete. Dessa företag befinner sig i samma fas som med kraftigt ökande investeringsvolym och stort fokus på projekthantering. I studien har kostnadsnivåer och resursåtgång jämförts. Resultaten visar att inom de flesta områden ligger mellan de jämförda företagen. Inom it-området pekar studien på att konsekvent nyttjar standardprodukter i stället för att egenutveckla system, vilket leder till lägre kostnader. Vidare framgår att lyckats införa en ny projektstyrningsmodell. Inom den följande projektverksamheten har aktiviteter genomförts för att jämföra arbetssätt och kunna dra nytta av varandras erfarenheter inom t.ex. riskhantering, uppföljning samt utvärdering av entreprenörer och projektgenomförande. Räntabiliteten på justerat eget kapital blev jämfört . Skuldsättningsgraden blev (37,4 ) vilket är i överensstämmelse med målet om högst . Resultatet uppgår till vilket är högre än resultatet . Svenska kraftnäts resultat ska dock ses eftersom bl.a. de hydrologiska förhållandena kan få stora genomslag under enskilda år. Regeringen beslutade att fastställa bokslutet för affärsverkskoncernen och att affärsverkskoncernens resultat för ska disponeras så att avsätts för utdelning och skattemotsvarighet och att överskottet på balanseras i ny räkning. Tabell 2.13 Översikt av de ekonomiska målen 2010–2013 Utfallet för elberedskapsverksamheten, som främst finansierats via anslaget 1:10 Elberedskap, uppgick till jämfört med . genomför beredskapshöjande åtgärder i teknik, kommunikationer och fysiskt skydd och arbetar med utbildning samt övningar. har investeringarna i stamnätet uppgått till jämfört med 2011. Av investeringarna utgjorde reinvesteringarna och nyinvesteringarna uppgick till . Investeringarna har reducerats med till följd av en koncernintern transaktion med anledning av försäljningen av SwePol Link. godkände en investeringsplan om . Investeringarna har dock blivit lägre än planerat då projektens tidplaner förändrats och förskjutits. Avvikelsen från investeringsplanen uppgår till . För att ge en mer rätt- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 visande bild av utfallet redovisas utfallet i treårsperioder nedan då enskilda förseningar kan medföra stora förskjutningar vid årsskiften. Tabell 2.14 Utfall av investeringsplaner – sammantagna treårsperioder Plan år 1–3 Utfall år 1–3 har analyserat de främsta anledningarna till avvikelser. Externa orsaker har medfört avvikelser om . Entreprenörer har inte uppfyllt sina åtaganden enligt tid- och betalplaner. Det har även varit svårt att projektera enligt plan till följd av att erforderliga resurser på marknaden varit knappa. Interna orsaker har medfört avvikelser om . Den bedömda räntan vid budgetering/planering var betydligt högre än den faktiska ränta som varit aktuell . har därtill inte hunnit med att rekrytera projektledare enligt plan vilket medfört förseningar i några projektstarter. Ändrade projektkostnader har medfört avvikelser om . Det finns alltid en inbyggd osäkerhet i uppskattade projektkostnader som oftast beräknas på erfarenhet från liknande projekt. Det är dock först när upphandlingen är genomförd som en mer preciserad projektkostnad kan anges. blev några projekt billigare medan andra fördyrades. Koncessioner och andra tillstånd har medfört avvikelser om . En förutsättning för att påbörja ett projekt är att nödvändiga tillstånd är klara. Förseningar i tillståndsgivningen medför förseningar i projektstarten med åtföljande förseningar i tid- och betalplaner. För att öka precisionen i verkets planering har vidtagit flera åtgärder. har fattat beslut om den s.k. Perspektivplan 2025, en långsiktig transparent nätplanering. I det fortsatta arbetet med 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Perspektivplan 2025 ingår att se till att investeringar är förlagda i tiden på ett sätt som är realistiskt och genomförbart i praktiken. har även utarbetat en vägledning för anslutning till stamnätet och utarbetat en modell för projektprioritering. Arbete pågår även med att förändra Svenska kraftnäts projektbemanning och projektstyrning för att bättre möta verkets utmaningar. hade vid ingång ca 130 planerade investeringsprojekt. tillkom därutöver ett antal investeringar som var nödvändiga att genomföras p.g.a. akuta åtgärder som t.ex. haverier. Nedan redogörs för de största projekten . Investeringarna i syfte att öka marknadsintegrationen och minska flaskhalsarna i stamnätet har uppgått till (2011). Projektet (1 200 MW) syftar till att förstärka driftsäkerheten och öka överföringskapaciteten till . Genom de norra och södra grenarna av Sydvästlänken ökar överföringskapaciteten mellan elområdena 3 och 4 med . Enligt kommer denna ökning i huvudsak att eliminera prisskillnader mellan de båda elområdena. har och Statnett beslutat att inte genomföra projektet gren.