prop · H1031d11 · 2013-09-18 00:00:00 — inrättas en ny myndighet vars verksamhet kommer att bestå av uppgifter som utförs av . Det innebär att staten kommer att förvärva verksamheten i samt avveckla bolaget. Den nya myndigheten ska verka för funktioner och system som främjar en patientsäker och kostnadseffektiv läkemedelsdistribution på en omreglerad apoteksmarknad. Myndigheten ska ansvara för samhällsnyttig infrastruktur och informationsdatabaser som ska vara tillgängliga för alla apotek på likvärdiga och icke- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Myndigheten ska även sammanställa och tillhandahålla nationell läkemedelsstatistik, som ansvarar för. Regeringen avser vidare att låta den nya myndigheten ansvara för tjänsten HälsaFörMig (se avsnitt 4.10.1). Myndigheten bör kunna få ansvar för uppgifter utöver de som utförs av Apotekens service AB. Den nya myndigheten kan bidra till att möta de framtida utmaningarna inom vården och omsorgen när det gäller samordning av nationella it-infrastrukturtjänster. finns ingen aktör som har denna roll. För ställningstagande till ytterligare framtida uppgifter krävs dock ytterligare analyser. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att förbereda och genomföra bildandet av den nya myndigheten (dir. 2013:15). har beslutat om de lagändringar som följer av bildandet av den nya myndigheten (prop. 2012/13:128, bet. 2012/13:SoU:26, rskr. 2012/13:279). I propositionen Ny myndighet för hälso- och vårdinfrastruktur (prop. 2012/13:128) gavs myndigheten namnet Myndigheten för hälso- och vårdinfrastruktur. Förslagen i propositionen föranledde ett antal lagändringar, bl.a. i lagen (1996:1156) om receptregister och lagen (2005:258) om läkemedelsförteckning, där tidigare hänvisningar till byttes ut mot Myndigheten för hälso- och vårdinfrastruktur. Dessa ändringar träder i enlighet med beslut i kraft . Den särskilda utredaren som ska förbereda och genomföra bildandet av den nya myndigheten har till regeringen inkommit med ett förslag om att namnet för myndigheten bör vara . Regeringen gör bedömningen att myndigheten ska byta namn i enlighet med utredarens förslag. Regeringen avser mot bakgrund av detta att lämna en proposition till där namnet Myndigheten för hälso- och vårdinfrastruktur föreslås bytas ut till i berörda lagar. inrättas även den nya . Myndigheten tar över de uppgifter som och har samt vissa uppgifter från . Genom sammanslagningen förbättras förutsättningarna för ett mer effektivt kunskapsbaserat arbete inom folkhälsoområdet. Se vidare avsnitt 5 Folkhälsopolitik. En mer samordnad kunskapsstyrning Den statliga myndighetsstrukturen ska svara för en väl fungerande kunskapsstyrning av hälso- och sjukvården och , som tydliggör ansvarsfördelningen mellan huvudmännen och staten. Det innebär att de statliga myndigheterna behöver ha en gemensam och förutsägbar process för prioritering, kunskapssammanställning och kunskapsspridning. Regeringen anser att dialogen med vård- och omsorgsgivarna, patienterna, brukarna och professionerna, som är en central del av kunskapsstyrningen, behöver förbättras. Regeringen avser därför att lämna ytterligare förslag om förändringar som stödjer och effektiviserar kunskapsstyrningen. Förslagen kommer att innebära vissa förändringar av dagens struktur. Bland annat ska förutsättningarna för en gemensam författningssamling utredas. Likaså ska förslag lämnas om hur kunskapsöverföring och samarbete ska utformas mellan myndigheterna och forskningen. Vidare kommer förslaget att omfatta frågor som ökad samordning mellan myndigheterna, minskat dubbelarbete, förbättrat implementeringsstöd och en gemensam prioriteringsprocess mellan staten, landstingen och kommunerna. Fortsatt utveckling av läkemedels- och apoteksmarknaden En utvecklad prissättningsmodell för läkemedel Läkemedel är en del av många människors vardag och tillgången till kostnadseffektiva läkemedel är en förutsättning för att kunna bedriva en modern hälso- och sjukvård. Den snabba medicinska utvecklingen har kontinuerligt ökat nyttan av läkemedel för patienten och sjukvården. är samhällets möjligheter att finansiera läkemedel begränsade, vilket understryker vikten av tydliga prioriteringar och att kostnadseffektiva behandlingsmetoder används i vården. En av de stora utmaningarna framöver på läkemedelsområdet är bl.a. hur det allmänna ska ha råd att finansiera nya dyra läkemedel. En långsiktigt hållbar prissättningsmodell måste svara mot ett antal krav. En varaktig modell förmår på ett ändamålsenligt sätt balansera behoven av tidig tillgång till nya och innovativa läkemedel, som god kostnadskontroll i landstingen och priser på läkemedel i nivå med jämförbara länder åstadkoms. I syfte att säkerställa en långsiktig kostnadskontroll och en fortsatt god tillgång till kostnadseffektiva läkemedel har regeringen och kommit överens om att utveckla den svenska takprismodellen för äldre läkemedel. Parterna är också överens om att () ska ges en mer aktiv roll i sitt arbete med att utveckla den värdebaserade prissättningen i syfte att åstadkomma en ökad kostnadseffektivitet. Överenskommelsen innebär ett åtagande från den forskande läkemedelsindustrin att sänka sina priser för äldre läkemedel . En utvecklad takprismodell för äldre läkemedel införs . Modellen med takprissänkningar kompletteras dessutom med att TLV ges i uppdrag att arbeta mer aktivt med att utveckla den värdebaserade prissättningen för att åstadkomma en ökad kostnadseffektivitet. Regeringen avser att återkomma i frågan om den utvecklade takprismodellen. Sammantaget är regeringens bedömning att överenskommelsen och takprismodellen, i kombination med en utvecklad värdebaserad prissättning, leder till besparingar på 2014, 2015, 2016 och 2017. Med förslaget säkerställs att inte betalar för höga priser på äldre läkemedel som fördelarna med den värdebaserade prissättningsmodellen bibehålls. Om takprismodellen och den utvecklade värdebaserade prissättningen inte har gett upphov till önskade besparingar kommer frågan om en övergång till internationell referensprissättning att prövas . Förslaget om en ny prissättningsmodell ska också kompletteras med åtgärder som syftar till att dels främja god tillgång till kostnadseffektiva läkemedel, dels stimulera forskning och innovation. De åtgärder som ingår är fortsatt utveckling av kunskaperna när det gäller läkemedelsbehandling av barn, ordnat införande och strukturerad uppföljning av nya och innovativa läkemedel, utveckling av statistiken inom läkemedelsområdet samt fortsatt arbete med frågor som rör antibiotikaresistens. Dessa satsningar beskrivs nedan. Sammantaget säkerställer detta en fortsatt god tillgång på läkemedel. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Förstärkt satsning på ordnat införande och strukturerad uppföljning Regeringen vill verka för ökad kvalitet i uppföljningen och användningen av läkemedel. En sammanhållen nationell introduktionsprocess för nya innovativa läkemedel – ordnat införande – är ett viktigt steg för att optimera tidig användning av nya, innovativa och kostnadseffektiva läkemedel och för att undvika oönskade skillnader mellan olika landsting. För att processen med ordnat införande ska kunna genomföras behöver samarbetsformerna mellan olika aktörer utvecklas. Regeringen har tecknat en överenskommelse med Kommuner och Landsting om stöd för att utveckla en nationell införandemodell för nya läkemedel och vissa medicintekniska produkter. Regeringen föreslår nu en förstärkning av arbetet med ordnat införande. Regeringen satsar för att stimulera framväxten av nya samarbetsformer kring uppföljning och introduktion av nya kostnadseffektiva läkemedel. För att ge en så god och modern vård som möjligt bör strävan vara att nya effektiva behandlingar kan ges till patienter . En tidig introduktion förutsätter att det finns utvecklade system och strukturer för uppföljning som säkerställer en god patientsäkerhet och bibehållen kostnadseffektivitet. Ett viktigt steg är att öka möjligheterna att följa upp läkemedelsbehandling, som har ordinerats till patienter vid vårdavdelningar och mottagningar på sjukhus. Genom mer heltäckande uppföljningsstudier, som stärker kunskapen om och erfarenheterna av läkemedelsanvändning kan en helhetsbild av befolkningens läkemedelsanvändning erhållas. saknas uppgifter som gör det möjligt att koppla varje ordinerat läkemedel till det hälsoproblem som föranledde ordinationen. Att kunna koppla ihop ordinationsorsak med läkemedelsförskrivning är ett viktigt verktyg för att utveckla den värdebaserade prissättningen, vilket ytterst bidrar till att höja kvaliteten och förbättra säkerheten vid läkemedelsbehandling. Regeringen har därför uppdragit åt att utveckla en ny och nationell källa för ordinationsorsak. Det är angeläget att arbetet fortskrider för att kodsystemet ska täcka samtliga terapiområden. Utvecklade metoder för uppföljning och fortsatt utveckling av kvalitetsregister och hälsodata- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 register samt delning av data över uppföljning i klinisk användning är områden där samarbeten mellan sjukvården och företagen kan skapa mervärden. Mot bakgrund av att den övervägande majoriteten av ordinationer i vården sker i journalsystemens läkemedelsmoduler är förberedelser och framtagande av integrationspaket mot nationella register och datakällor avgörande för en strukturerad uppföljning av nya läkemedel. och den nya E-hälso- myndigheten bör fungera som nationella nav för detta arbete. Av denna anledning föreslår regeringen att respektive myndighet tillförs . Förstärkt arbete mot antibiotikaresistens Med en ökande antibiotikaresistens och en otillräcklig utveckling av nya antibiotika finns behov av att utvärdera befintliga antibiotika ur nya vinklar för att undersöka om ytterligare effekt kan erhållas ur dessa. Den nya bör få i uppdrag att ansvara för sådana studier. Mot bakgrund av detta föreslår beräknas anslaget tillföras 15 miljoner , varav är en permanent höjning av anslaget. Även andra satsningar för att motverka ytterligare resistens mot antibiotika är motiverade. Regeringen avser därför att tillföra för att intensifiera det nationella och internationella arbetet på området. Hälften av alla läkemedel som ges till barn på sjukhus är inte av myndighet godkända för användning på barn. Vid vård av barn behövs därför information som är erfarenhetsbaserad. För att stödja den utveckling som pågår inom hälso- och sjukvården med att förbättra läkemedelsbehandlingen för barn genom samlad, strukturerad och adekvat information avser regeringen att satsa 2014 och 2015. Ansvaret för de register som ansvarar för kommer att överföras till den nya . Detta kommer att ställa delvis nya krav på den verksamhet som ligger till grund för läkemedelsstatistiken. Det finns även ett uppbyggt behov av insatser för att bl.a. säkerställa kvalitet i data, förbättra jämförbarheten och att underlätta för landsting och andra aktörer att ta till sig och tolka statistiken. I förlängningen bör detta kunna bidra till en bättre läkemedelsanvändning och högre kostnadsmedvetenhet i landstingen. För detta ändamål satsar regeringen 2014 och . Regeringen avser även att återkomma i fråga om försäkringsskyddet för läkemedel. Läkemedels- och apoteksutredningen har i delbetänkandet Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna (SOU 2013:23) lämnat förslag på hur försäkringsskyddet kan stärkas. Fortsatt god tillgänglighet och service vid apotek Patientens tillgång till läkemedel och varor på öppenvårdsapotek i rimlig tid är ett viktigt led i regeringens målsättning om ökad tillgänglighet till vård och omsorg. De utvärderingar som gjorts har pekat på att målen med omregleringen av apoteksmarknaden i stort har uppfyllts, bl.a. har antalet apotek ökat väsentligt som apotekens öppettider ökat markant från i genomsnitt 42 till . Den utvärdering av reformen som Statskontoret genomfört på regeringens uppdrag visar dock på att det inom vissa områden kan finnas en förbättringspotential. Regeringen gav Läkemedels- och apoteksutredningen i uppdrag att följa upp och se över en rad frågor som rör den omreglerade apoteksmarknaden. I det första delbetänkandet (Pris, tillgång och service) redovisas utredningens bedömningar och förslag i fråga om bl.a. leverans- och tillhandahållandeskyldigheten (den s.k. 24-timmarsregeln), samt vissa frågor om tillsyn och om tillstånd för att hantera narkotika. Dessa frågor bereds inom . I det slutbetänkande som utredningen kommer att redovisa kommer frågor som rör dosdispenserade läkemedel och licensläkemedel att hanteras. I sitt första delbetänkande föreslog Läkemedels- och apoteksutredningen att regeringen bör ge i uppdrag att ta fram ett system som gör det möjligt att få uppgift om på vilket apotek en viss efterfrågad vara finns. Utredningen konstaterar dock att det bästa vore om branschen utvecklar ett sådant system på frivillig väg. överlämnat sitt förslag till regeringen har meddelat att föreningen har för avsikt att ansvara för och finansiera utvecklingen av ett liknande söksystem. Enligt föreningen kommer systemet att vara i bruk . Regeringen ser positivt på detta branschinitiativ och kommer att följa hur arbetet utvecklas och vilka effekter som detta initiativ får. De kartläggningar av situationen när det gäller speciallivsmedel som och har genomfört visar på att det skett en snabb utveckling inom området , bl.a. har utvecklingen av antalet produkter inom vissa områden och deras tillgänglighet ökat. I den del som rör subventioneringen av speciallivsmedel för individer under lyfter myndigheterna fram ett antal frågor, som behöver utredas vidare för en bättre anpassning av det statliga stödet till dagens medicinska situation så att det i högre grad kan inriktas på de största medicinska behoven. Rapporten visar också att samtliga landsting erbjuder någon form av subvention av speciallivsmedel för individer . En fortsatt utveckling av området bör enligt regeringen ta sin utgångspunkt i den samlade bild av området som myndigheternas rapporter ger. Fortsatt utveckling av läkemedelsstrategin De insatser som genomförts inom ramen för den nationella läkemedelsstrategin och dess handlingsplan har varit omfattande och lett till att kommit närmare att förverkliga strategins mål, som exempelvis jämlik vård och kostnadseffektiv läkemedelsanvändning. Flera aktiviteter i handlingsplanen är slutförda och några nya aktiviteter har tillkommit. De nya insatserna syftar till att stärka patientperspektivet och berör framför allt apotekens verksamhet och läkemedelsutbildning för läkare. har några aktiviteter i handlingsplanen fått delvis förändrat innehåll. Det gäller framför allt utarbetandet av en nationell process mellan landsting, myndigheter och läkemedelsindustrin om ordnat införande av nya läkemedel, som har fått ett breddat uppdrag och ökat fokus. Ordnat införande har bäring på flera av de övriga insatsområdena och är en avgörande komponent för att uppnå strategins mål. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Uppföljningen av strategin har främst skett på aktivitetsnivå inom handlingsplanen. Arbetet med att utveckla indikatorer för strategins fem mål har initieras och kommer fortsatt att vara i fokus 2014. Satsningen kommer att ske i nära samverkan mellan läkemedelsstrategins aktörer. Utifrån den omvärldsanalys som deltagarna i den nationella läkemedelsstrategin lämnat kommer handlingsplanen att uppdateras och revideras. Arbetet för att nå strategins vision – rätt läkemedelsanvändning till nytta för patient och samhälle – kommer att intensifieras ytterligare , inte minst genom ett ökat patientperspektiv och samverkan mellan berörda aktörer inom läkemedelsområdet. 4.11.1 1:1 Myndigheten för vårdanalys Tabell 4.7 Anslagsutveckling 1:1 Myndigheten för 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 29 715 tkr prisnivå. 3Motsvarar 29 715 tkr prisnivå. 4Motsvarar 29 714 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Myndigheten för vårdanalys förvaltningsutgifter. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 4.8 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:1 Myndigheten för vårdanalys Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:1 Myndigheten för vårdanalys . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 4.9 Anslagsutveckling 1:2 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 61 052 tkr prisnivå. 3Motsvarar 61 053 tkr prisnivå. 4Motsvarar 61 052 tkr prisnivå. Anslaget får användas för () förvaltningsutgifter. SBU har i uppdrag att sammanställa kunskap om arbetsmiljöns betydelse för uppkomsten av sjukdomar. För detta arbete tilldelas myndigheten . Medlen utbetalas från utgiftsområde 13, Integration och jämställdhet, anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder. –2017 beräknas anslaget 1:2 tillföras för denna verksamhet. En neddragning på samma nivå beräknas för anslaget 2:2 Inspektionen för socialförsäkringen inom utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning för denna verksamhet. Tabell 4.10 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:2 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:2 . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 4.11 Anslagsutveckling 1:3 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 132 375 tkr prisnivå. 3Motsvarar 131 403 tkr prisnivå. 4Motsvarar 131 403 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Tandvårds- och läkemedelsförmånsverkets (TLV) förvaltningsutgifter. Anslaget minskas med för verksamhet av permanent karaktär som ska bedrivas av E-hälso- myndigheten. Dessa innefattar särskilda medel för arbete med avgifter för öppenvårdsapotek. Anslaget 1:12 ökas med motsvarande belopp. Anslaget föreslås öka 2014 med till följd av utökade uppgifter på läkemedelsområdet rörande en utvecklad takprismodell, en mer aktiv roll när det gäller att utveckla den värdebaserade prissättningen samt för förstärkt tillsyn. beräknas för ändamålet. beräknas anslaget öka med för denna verksamhet. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 4.12 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:3 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:3 . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 4.13 Anslagsutveckling 1:4 Tandvårdsförmåner 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 1 Anslaget byter namn till 1:4 Tandvårdsförmåner. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Anslaget får användas för utgifter för statliga tandvårdsförmåner enligt lagen (2008:145) om statligt tandvårdsstöd, enligt socialförsäkringsbalken och enligt lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. En mindre del av anslaget får användas för utgifter för på tandvårdsområdet. Under uppgick anslagssparandet till . Anslagssparandet drogs in /13. Jämfört med anvisade medel i statsbudgeten beräknas utgifterna bli ca lägre, vilket innebär ett anslagssparande även 2013. Avvikelsen förklaras av att efterfrågan blivit lägre än vad man räknade med i statsbudgeten. Eftersom anslaget är av den anslagstyp vars nivå anpassas efter utgiftsprognoser så revideras anslagsnivån – 2017 ner jämfört med anvisade medel i statsbudgeten . Utgiftsprognosen bygger på tidigare års utfall och bedömningar av bl.a. hur efterfrågan och priserna kommer att utvecklas. Tabell 4.14 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:4 Tandvårdsförmåner Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 5 anvisas under anslaget 1:4 Tandvårdförmåner . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till 5 , 6 respektive 6 . 4.11.51:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna Tabell 4.15 Anslagsutveckling 1:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för det särskilda statsbidraget till landstingen för deras kostnader för läkemedelsförmåner så att ändamålsenliga och säkra läkemedel ska kunna förskrivas till en rimlig kostnad för den enskilde. Anslaget får även användas för att ersätta landstingen och Kommuner och Landsting (SKL) för vissa kostnader inom läkemedelsområdet som inte ingår i läkemedelsförmånerna. till landstingen för kostnaderna för läkemedelsförmånerna fastställs normalt genom överenskommelser mellan staten och SKL. Ersättning till landstingen från anslaget betalas ut med två månaders fördröjning. Staten och SKL har tecknat överenskommelse om statens ersättning till landstingen för landstingens kostnader för läkemedelsförmånerna m.m. tecknades ingen överenskommelse, utan landstingen ersattes i form av ändringsbeslut. har ännu ingen överenskommelse tecknats. Under uppgick anslagssparandet till . Anslagssparandet drogs in /13. Jämfört med anvisade medel i statsbudgeten beräknas utgifterna, baserat på prognos, bli lägre, vilket innebär ett anslagssparande även detta år. Anslagsnivån –2017 beräknas dels utifrån prognos, dels utifrån den överenskommelse som redovisas nedan, dels utifrån en utveckling av den värdebaserade prissättningen. Enligt prognos för läkemedelsförmånerna kommer kostnaderna att sjunka jämfört med . Fortlöpande effekter av det stora antalet patentutgångar och till viss del även av Tandvårds- och läkemedelsförmånsverkets (TLV) omprövningar är de främsta anledningarna till att kostnadsutvecklingen förväntas bli negativ även detta år. förväntas kostnaderna för läkemedelsförmånerna öka måttligt med , för att ligga runt noll. prognostiserar utgifterna för läkemedelsförmånerna 2014–2017 till , 19 200–, 19 000– och 19 000– . I anslagsnivån ingår även ett pålägg för ett antal kostnadsposter som inte ingår i läkemedelsförmånerna, t.ex. dosdispensering, smittskyddsläkemedel och kompensation för vissa rekvisitionsläkemedel och förbrukningsartiklar. De tillkommande kostnadsposterna beräknas uppgå till . Mot bakgrund av prognos beräknas anslaget minska med 2014–2017. I syfte att säkerställa långsiktig kostnadskontroll för det offentliga och en fortsatt god tillgång till kostnadseffektiva läkemedel har regeringen och kommit överens om att utveckla den svenska takprismodellen för äldre läkemedel. Denna överenskommelse innebär att priserna sänks, vilket innebär en beräknad besparing för läkemedelsförmånerna på 2014, 2015, 2016 och 2017. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9