prop · H10330 · 2013-10-15 00:00:00 — Vid tillämpning av denna del får ett institut enbart använda både den fullständiga metoden för finansiella säkerheter och den metod som anges i första stycket led b, om det har tillstånd att använda både den fullständiga metoden för finansiella säker heter och den förenklade metoden för finansiella säkerheter vid tillämpning av artikel 92. 2.När ett institut tillämpar punkt 1 a a) ska det belopp av exponeringen som ska betraktas som säkrad beräknas enligt bestämmelserna om behandlingen av valutaobalanser för obetalt kreditskydd i del tre avdelning II kapitel 4, om garantin är uttryckt i en annan valuta än den som gäller för exponeringen, b)ska en obalans mellan löptiderna för exponeringen respek tive skyddet behandlas enligt bestämmelserna om behandling av löptidsobalanser i del tre avdelning II kapitel 4, c)kan partiell täckning få beaktas genom den behandling som anges i del tre avdelning II kapitel 4. När en exponering gentemot en kund garanterats av en tredje part eller genom säkerhet i form av värdepapper utgivna av en tredje part, får ett institut a)behandla den garanterade delen av exponeringen som om den gällde mot garantigivaren i stället för mot kunden, under förutsättning att den ej säkrade exponeringen mot garantigi varen skulle ha tilldelats en motsvarande eller lägre riskvikt jämfört med riskvikten för den ej säkrade exponeringen mot kunden enligt del tre avdelning II kapitel 2, EXPONERINGAR MOT ÖVERFÖRD KREDITRISK ALLMÄNNA BESTÄMMELSER FÖR DENNA DEL Avdelningarna II och III ska tillämpas på nya värdepapperise ringar utgivna eller därefter. Efter ska avdelningarna II och III tillämpas på befintliga värdepapperiseringar, om nya underliggande expone ringar har tillkommit eller ersatts efter . L 176/238 Europeiska unionens officiella tidning KRAV FÖR INVESTERANDE INSTITUT Ett institut som inte agerar som originator, medverkande institut eller ursprunglig långivare ska endast vara exponerat mot kreditrisken i en värdepapperiseringsposition i eller utanför sitt handelslager, om originatorn, det medverkande institutet eller den ursprungliga långivaren uttryckligen har meddelat in stitutet att vederbörande fortlöpande kommer att bibehålla ett väsentligt ekonomiskt intresse netto, vilket under inga omstän digheter får understiga . Endast något av följande kvalificeras som bibehållande av ett väsentligt ekonomiskt intresse netto på : a)Bibehållande av av det nominella värdet av varje tranch som sålts eller överförts till investerarna. b)Vid värdepapperisering av rullande exponeringar, bibehål lande av originatorns andel på av det nominella värdet av de värdepapperiserade exponeringarna. c)Bibehållande av slumpvis utvalda exponeringar som motsva rar av det nominella värdet av de värdepapperi serade exponeringarna, vilka annars skulle ha värdepapperi serats i den aktuella transaktionen, förutsatt att antalet po tentiella värdepapperiserade exponeringar ursprungligen inte understiger 100. d)Bibehållande av den tranch som är i första-förlustläge och vid behov andra trancher med samma eller högre riskprofil än de som överförts eller sålts till investerare, vilka inte har kortare löptid än de som överförts eller sålts till investerare, så att bibehållandet totalt motsvarar av det nomi nella värdet av de värdepapperiserade exponeringarna. e)Bibehållande av den exponering som är i första-förlustläge och som motsvarar av varje värdepapperiserad exponering i värdepapperiseringen. eller ett av dess dotterföretag i egenskap av originator eller medverkande kreditinstitut värdepapperiserar exponeringar från flera kreditinstitut, värdepappersföretag eller andra finansiella institut som omfattas av gruppbaserad tillsyn, kan kravet i punkt 1 uppfyllas på grundval av den konsoliderade situationen för det närstående moderinstitutet inom EU, det finansiella hol dingföretaget inom EU eller det blandade finansiella holding företaget inom EU. Det första stycket ska endast vara tillämpligt om de kreditinsti tut, värdepappersföretag eller finansiella institut som gav upp hov till de värdepapperiserade exponeringarna själva har åtagit sig att följa de krav som anges i artikel 408 och att till originatorn eller det medverkande kreditinstitutet och till mo derinstitutet inom EU, det finansiella holdingföretaget inom EU eller det blandade finansiella holdingföretaget inom EU över lämna de uppgifter som behövs för att uppfylla kraven i arti kel 398. Punkt 1 ska inte gälla när de värdepapperiserade expone ringarna är exponeringar mot eller helt, ovillkorligt och oåter kalleligt garanterade av följande enheter: a)Nationella regeringar eller centralbanker. b)Delstatliga regeringar, lokala myndigheter eller offentliga or gan i medlemsstaterna. c)Institut som har tilldelats riskvikten eller mindre enligt del tre avdelning II kapitel 2. d)Multilaterala utvecklingsbanker. 4.Punkt 1 ska inte tillämpas på transaktioner som grundar sig på ett klart, transparent och allmänt tillgängligt index, där de underliggande referensenheterna är identiska med de enheter som ingår i ett index av enheter med stor omsättning eller är andra överlåtbara värdepapper än värdepapperiseringspositioner, Ekonomiskt intresse netto mäts vid ursprungstidpunkten och ska upprätthållas fortlöpande. Det ekonomiska intresset netto, inbegripet bibehållna positioner, intressen eller exponeringar ska inte omfattas av någon kreditriskreducering eller några korta positioner eller någon annan risksäkring och får inte säljas. Det ekonomiska intresset netto ska bestämmas av det teoretiska värdet för poster utanför balansräkningen. Bibehållandekraven ska inte tillämpas mer än en gång för en given värdepapperisering. När ett moderinstitut inom EU, ett finansiellt holdingföre tag inom EU, ett blandat finansiellt holdingföretag inom EU Institut ska innan de blir exponerade för värdepapperise ringsrisker och vid behov därefter för de behöriga myndighe terna för var och en av sina individuella värdepapperiserings positioner kunna redovisa att de har en heltäckande och grund lig förståelse för och har tillämpat formella policyriktlinjer och formella förfaranden som lämpar sig för positioner i och utan för handelslagret, i proportion till riskprofilen för deras investe ringar i värdepapperiseringspositioner, för att analysera och re gistrera följande: a)Den information som meddelats enligt artikel 405.1 av ori ginatorer, medverkande institut eller ursprungliga långivare för att närmare ange det ekonomiska intresse netto i vär depapperiseringen som de fortlöpande bibehåller. Europeiska unionens officiella tidning L 176/239 b)Den enskilda värdepapperiseringspositionens riskegenskaper. c)Riskegenskaperna hos värdepapperspositionens underlig gande exponeringar. d)Originatorernas eller de medverkande kreditinstitutens anse ende och förluster vid tidigare värdepapperiseringar i vär depapperiseringspositionens relevanta underliggande expone ringsklasser. e)De uttalande384n som gjorts och den information som gi vits av originatorer eller medverkande institut eller av deras ombud eller rådgivare om deras noggranna genomgång av de värdepapperiserade exponeringarna och i tillämpliga fall av kvaliteten på säkerheterna för de värdepapperiserade ex poneringarna. f)I tillämpliga fall, de metoder och begrepp på vilka vär deringen av säkerheter för de värdepapperiserade expone ringarna baseras och de policyriktlinjer som originatorn eller det medverkande kreditinstitutet har antagit för att garantera värderingsmannens oberoende. g)Alla strukturella drag hos värdepapperiseringen som kan ha en väsentlig inverkan på resultatet för institutets värdepap periseringsposition, t.ex. avtalsmässiga prioritetsordningar för kontantflöden och därmed sammanhängande triggers, kredit förstärkningar, likviditetsförstärkningar, triggers för mark nadsvärde och transaktionsspecifik definition av fallissemang. Institut ska regelbundet utföra egna stresstester som lämpar sig för deras värdepapperiseringspositioner. I detta syfte kan insti tuten förlita sig på finansiella modeller som utvecklats av ett externt ratinginstitut, under förutsättning att instituten på an modan kan visa att de före investeringen noggrant har validerat relevanta antaganden i modellerna och modellernas struktur och att de förstår metoder, antaganden och resultat. Institut som inte agerar som originatorer, medverkande kreditinstitut eller ursprungliga långivare ska införa formella förfaranden som lämpar sig för deras handelslager eller utanför deras handelslager, i proportion till riskprofilen för deras inve steringar i värdepapperiserade positioner, för att fortlöpande och i rätt tid övervaka information om utvecklingen av deras vär depapperiseringspositioners underliggande exponeringar. Detta ska i tillämpliga fall innefatta exponeringsslaget, procentandelen lån som är obetalda 30, efter förfallo dagen, fallissemangsfrekvens, frekvensen förskottsbetalade lån, lån som sagts upp, typ av säkerheter och huruvida de är be bodda, frekvensfördelningen av kreditpoäng eller andra mått för kreditvärdighet inom underliggande exponeringar, sektoriell och geografisk spridning och frekvensfördelning av belåningsgrader med intervallbredder som underlättar lämpliga känslighetsanaly ser. I de fall de underliggande exponeringarna själva utgörs av värdepapperiseringspositioner ska instituten ha den information som anges i detta stycke inte endast om de underliggande vär depapperiseringstrancherna, t.ex. utgivarens namn och kreditvär dighet, utan även om egenskaper och resultatutveckling för de grupper av tillgångar som ligger under dessa värdepapperise ringstrancher. Institut ska även tillämpa samma analysstandarder på ägarande lar eller emissionsgarantier i värdepapperiseringsemissioner som köpts från tredje part, oavsett om sådana ägarandelar eller emis sionsgarantier innehas i deras handelslager eller utanför handels lagret. I de fall kraven i artiklarna 405, 406 eller 409 i något väsentligt hänseende inte är uppfyllda på grund av institutets försumlighet eller underlåtenhet, ska de behöriga myndigheterna fastställa en proportionerlig extra riskvikt på av den riskvikt (maximerad till 1 ) som ska tillämpas för de relevanta värdepapperiseringspositionerna enligt artiklarna 245.6 respek tive 337.3. Den extra riskvikten ska ökas stegvis med varje påföljande överträdelse av bestämmelserna om tillbörlig aktsam het. De behöriga myndigheterna ska beakta undantagen för vissa värdepapperiseringar enligt artikel 405.3 genom att minska den riskvikt som annars skulle fastställas enligt denna artikel avseende en värdepapperisering för vilken artikel 405.3 är till lämplig. KRAV FÖR MEDVERKANDE INSTITUT OCH INSTITUT SOM och institut som är originatorer ska till lämpa samma sunda och väldefinierade kriterier för kreditgiv ning i enlighet med kraven i artikel 79 i direktiv /36/EU på exponeringar som ska värdepapperiseras som de tillämpar på exponeringar som innehas utanför det egna handelslagret. I detta syfte ska samma processer för att godkänna och i före kommande fall ändra, förnya och återfinansiera krediter tilläm pas av det institut som är originator och det medverkande institutet. Om kraven i första stycket i denna artikel inte är uppfyllda, ska artikel 245.1 inte tillämpas av ett institut som är originator och det ska inte ges tillåtelse att utesluta de värdepapperiserade exponeringarna från beräkningen av sitt kapitalkrav enligt denna förordning. Institut som agerar som originatorer, medverkande institut eller ursprungliga långivare ska upplysa investerare om nivån på sina åtaganden enligt artikel 405 att bibehålla ett ekonomiskt in tresse netto i värdepapperiseringen. och institut som är originatorer ska säkerställa att framtida investe rare har lätt och snabb tillgång till alla i sak relevanta data om kreditkvaliteten och resultatutvecklingen för de enskilda under liggande exponeringarna, kassaflödena och säkerheterna för en värdepapperiseringsexponering samt sådan information som är nödvändig för att utföra heltäckande och väl underbyggda stres stester på kassaflödena och värdena på säkerheterna för de un derliggande exponeringarna. I detta syfte ska "i sak relevanta data" fastställas den dag då värdepapperiseringen sker och i till lämpliga fall beroende på värdepapperiseringens art därefter. L 176/240 Europeiska unionens officiella tidning a) Ett kreditinstitut. Enhetliga villkor för tillämpning 1.EBA ska rapportera till kommissionen om de åt gärder som de behöriga myndigheterna har vidtagit för att sä kerställa att instituten uppfyller kraven i avdelningarna II och III. 2.EBA ska utarbeta förslag till tekniska standarder för tillsyn isyfte att närmare specificera följande: a)De krav i artiklarna 405 och 406 som gäller institut som blir exponerade mot värdepapperiseringsrisken. b)Bibehållandekravet, inklusive kvalifikationskriterierna för att bibehålla ett väsentligt ekonomiskt intresse netto enligt ar tikel 405 och bibehållandenivån. c)Kraven på tillbörlig aktsamhet i artikel 406 för institut som blir exponerade mot en värdepapperiseringsposition. d)Kraven i artiklarna 408 och 409 som gäller medverkande institut och institut som är originatorer. ska lägga fram dessa förslag till tekniska standarder för tillsyn för kommissionen . Till kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska standarder för tillsyn som avses i första stycket i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010. ska utarbeta förslag till tekniska standarder för ge nomförande i syfte att underlätta samstämmighet i tillsynspraxis när det gäller genomförandet av artikel 407, inbegripet för åtgärder som ska vidtas i händelse av bristande efterlevnad av kraven på noggranna genomgångar och riskhantering. ska lägga fram dessa förslag till tekniska standarder för genomförande till kommissionen . Till kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska standarder för genomförande som avses i första stycket i enlig het med artikel 15 i förordning (EU) nr 1093/2010. DEFINITIONER OCH KRAV PÅ LIKVIDITETSTÄCKNING I denna del gäller följande definitioner: 1. finansiell kund: en kund som i sin huvudsakliga verksamhet utför en eller flera av de verksamheter som förtecknas i bilaga I till direktiv /36/EU eller är något av följande: b)Ett värdepappersföretag. c)Ett specialföretag för värdepapperisering. d)En fond. e)En fond med fast andelskapital. f)Ett försäkringsföretag. g)Ett finansiellt holdingföretag eller ett finansiellt holdingföre tag med blandad verksamhet. 2. inlåning från allmänheten: en skuld till en fysisk person eller till ett litet eller medelstort företag, om den fysiska personen eller det företaget skulle kunna hänföras till klassen hushålls exponeringar enligt schablonmetoden eller internmetoden för kreditrisk eller en skuld till ett företag som är berättigat till den behandling som anges i artikel 153.4 och där de samman lagda insättningarna till alla sådana företag på gruppbasis inte överstiger . 1.Instituten ska ha tillräckliga likvida tillgångar till ett sam manlagt värde som täcker likviditetsutflödena minus likviditets inflöden i stressituationer, för att se till att instituten har lik viditetsbuffertar som är tillräckliga för att möta eventuella oba lanser mellan likviditetsinflöden och -utflöden i svåra stressitua tioner av . får instituten använda sina likvida tillgångar till att täcka sina net tolikviditetsutflöden. 2.Instituten ska inte räkna dubbla likviditetsinflöden och likvida tillgångar. 3.Instituten får använda de likvida tillgångar som avses i punkt 1 för att uppfylla sina skyldigheter i stressituationer i enlighet med artikel 414. 4.Bestämmelserna i avdelning II ska uteslutande tillämpas för att närmare fastställa de rapporteringsskyldigheter som anges i artikel 415. 5.Innan bindande minimistandarder för likviditetstäcknings krav har fastställts och införts fullt ut i unionen i enlighet med artikel 460, får medlemsstaterna behålla eller införa nationella bestämmelser i fråga om likviditetskrav. Medlemsstaterna eller de behöriga myndigheterna får kräva att nationellt auktoriserade institut, eller en undergrupp av dessa institut, behåller ett högre likviditetstäckningskrav på till dess att en bin dande minimistandard på införs fullt ut i enlighet med artikel 460. Europeiska unionens officiella tidning L 176/241 artikel 416.1 a, b och c har erhållits mot säkerhet som inte är kvalificerad enligt artikel 416.1 a, b och c och har kvittats på ett 1.Instituten ska säkerställa att långsiktiga skyldigheter till godoses på ett tillfredsställande sätt med hjälp av en uppsättning stabila finansieringsinstrument, både under normala förhållan den och i stressituationer. 2.Bestämmelserna i avdelning II ska uteslutande tillämpas för att närmare fastställa de rapporteringsskyldigheter som anges i artikel 415. 3.Innan bindande minimistandarder för kraven på stabil nettofinansiering har fastställts och införts i unionen i enlighet med artikel 510 får medlemsstaterna behålla eller införa natio nella bestämmelser i fråga om krav på stabil finansiering. Ett institut ska rapportera separat till de behöriga myndig heterna i hemmedlemsstaten de poster som avses i punkt 1 i nedanstående valuta när det har a)samlade skulder i en annan valuta än den som anges som rapporteringsvaluta i punkt 1, uppgående till eller överskri dande av institutets eller likviditetsundergruppens totala skulder, eller Om ett institut inte uppfyller, eller förväntar sig att inte upp fylla, det krav som anges i artikel 412 eller den allmänna skyl dighet som anges i artikel 413.1, även , ska det underrätta de behöriga myndigheterna och utan onödigt dröjsmål lägga fram en plan för de behöriga myndig heterna över hur det inom skälig tid åter ska kunna uppfylla kravet i artikel 412 eller artikel 413.1. Tills dess att institutet åter uppfyller kravet ska det rapportera de poster som avses i avdelning II eller avdelning III, beroende på vad som är lämpligt, i slutet av varje affärsdag, såvida inte den behöriga myndigheten tillåter en lägre rapporteringsfrekvens och en längre svarstid för rapportering. De behöriga myndigheterna ska endast bevilja sådana tillstånd med utgångspunkt i ett in stituts enskilda situation och med beaktande av omfattningen av och komplexiteten i institutets verksamhet. De ska övervaka genomförandet av återställningsplanen och ska vid behov kräva en snabbare återställning. b)en betydande filial i enlighet med artikel 51 i direktiv /36/EU i en värdmedlemsstat som använder en annan valuta än den som anges som rapporteringsvaluta i punkt 1 i den här artikeln. ska utarbeta förslag till tekniska standarder för ge nomförande i syfte att specificera följande: a)Enhetliga format och it-lösningar med tillhörande instruktio ner för frekvens och referens- och överföringsdatum. Rap porteringsformat och -frekvenser ska stå i proportion till arten och omfattningen av samt komplexiteten i institutens olika verksamheter och ska omfatta den rapportering som krävs enligt punkterna 1 och 2. b)Ytterligare likviditetsövervakningsmått som krävs för att de behöriga myndigheterna ska få en grundlig förståelse över likviditetsriskprofilen, i proportion till arten och omfatt ningen av samt komplexiteten i ett instituts verksamhet. Instituten ska i en enda valuta, oberoende av deras faktiska valuta, till de behöriga myndigheterna rapportera de poster som avses i avdelningarna II och III och deras komponenter, inbegri pet sammansättningen av deras likvida tillgångar i enlighet med artikel 416. Innan likviditetstäckningskravet i del sex har fast ställts till fullo och införts som en minimistandard i enlighet med artikel 460, ska instituten rapportera de poster som anges i avdelning II och bilaga III. Instituten ska rapportera de poster som anges i avdelning III. Rapporter ska lämnas minst en gång för de poster som avses i avdelning II och bilaga III och minst en gång per kvartal för de poster som avses i av delning III. Rapporteringsformaten ska inbegripa all nödvändig information och ska möjliggöra för att bedöma om utlåning mot sä kerhet och swappar i fall där de likvida tillgångar som avses i ska till kommissionen överlämna dessa förslag till tekniska standarder för genomförande avseende de element som anges i led a , och led b . Innan bindande likviditetskrav införts fullt ut får de behöriga myndigheterna fortsätta att samla information genom övervak ningsverktyg i syfte att övervaka efterlevnaden av befintliga na likviditetsstandarder. Kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska stan darder för genomförande som avses i första stycket i enlighet med artikel 15 i förordning (EU) nr 1093/2010. L 176/242 Europeiska unionens officiella tidning 4.De behöriga myndigheterna i hemmedlemsstaten ska på begäran utandröjsmål och på elektronisk väg ge de behöriga myndigheterna och den nationella i värdmed lemsstaten samt de enskilda rapporterna i enlighet med denna artikel. 5.De behöriga myndigheter som utövar tillsyn på gruppnivå ienlighet med artikel 112 i direktiv /36/EU ska på begäran utan dröjsmål och på elektronisk väg ge följande myndigheter samtliga rapporter som institutet har lämnat in i enlighet med det enhetliga format som avses i punkt 3: a)De behöriga myndigheterna och den nationella centralban ken i den värdmedlemsstat där det finns betydande filialer i enlighet med artikel 51 i direktiv /36/EU till moder institutet eller institut som är kontrollerade av samma finan siella moderholdingföretag. b)De behöriga myndigheter som har auktoriserat dotterföretag till moderinstitutet eller institut som kontrolleras av samma finansiella moderholdingföretag och i samma medlemsstat. d)ECB. De behöriga myndigheter som har auktoriserat ett institut som är ett dotterföretag till ett moderinstitut eller ett finansiellt moderholdingföretag ska på begäran utan dröjsmål och på elek tronisk väg ge de behöriga myndigheter som ska utöva grupp baserad tillsyn i enlighet med artikel 111 i direktiv /36/EU, i den medlemsstat där institutet är auktoriserat samt alla rapporter som det institutet har lämnat i enlighet med de enhetliga rapporteringsformat som avses i punkt 3. Rapportering om likvida tillgångar Instituten ska rapportera följande som likvida tillgångar, om de inte är uteslutna enligt punkt 2 och endast om de likvida tillgångarna uppfyller kraven i punkt 3: a)Kontanta medel och exponeringar mot centralbanker i den mån som dessa exponeringar kan tas ut när som helst . Vad gäller insättningar hos centralbanker ska den behöriga myndigheten och sträva efter att nå en gemensam överenskommelse om i vilken utsträckning minimireserver kan tas ut . b)Andra överlåtbara tillgångar av extremt hög likviditets- och kreditkvalitet. c)Överlåtbara tillgångar som utgör fordringar eller som garan teras av i)den nationella regeringen i en medlemsstat, en region med befogenhet att uppbära och driva in skatt eller ett tredjeland i den nationella eller regionala regeringens va luta, om institutet har en likviditetsrisk i den medlems staten eller det tredjelandet som det täcker genom att inneha dessa likvida tillgångar, ii)centralbanker och offentliga organ som inte tillhör den nationella regeringen, i och de offentliga organens valuta, iii)banken för internationell betalningsutjämning, Internatio nella valutafonden, Europeiska kommissionen och multi laterala utvecklingsbanker, iv)Europeiska finansiella stabiliseringsfaciliteten och Europe iska stabilitetsmekanismen. d)Överlåtbara tillgångar av hög likviditets- och kreditkvalitet. e)Standbykreditmöjligheter i reserv som beviljats av central banker inom ramen för penningpolitiken i den mån som dessa faciliteter inte täcks av någon säkerhet genom likvida tillgångar och förutom likviditetsstöd i krislägen.