prop · H1031d24 · 2013-09-18 00:00:00 — Genom att få en ökad insyn i företagens redovisning stärks kundernas förhandlingsläge och de får en starkare ställning. Här kan nämnas att branschen också har utvecklat en liknande portal vid namn Prisdialogen, som lanserades av , () och Svensk Fjärrvärme. Fjärrvärmeanvändningen har ökat medan elanvändningen för uppvärmning har minskat . har i uppdrag av regeringen att ta fram indikatorer för uppföljning av de energipolitiska målen. En första redovisning av indikatorer gjordes 2002. Därefter har årliga redovisningar gjorts med olika teman.2 Årets huvudtema är Transport och utöver det finns även tema- tilläggen Fjärrvärmemarknaden samt Kostnadsjämförelse av uppvärmningsalternativ för flerbostadshus som bilagor till rapporten.3 I de flesta svenska kommuner är fjärrvärme det ekonomiskt mest fördelaktiga uppvärmningsalternativet. I kommuner med högre kostnader för fjärrvärme varierar uppvärmningsalternativen beroende på flerbostadshusets uppvärmningsbehov. Kostnadsjämförelsen visar att i ett tiotal kommuner kan fjärrvärme för mindre flerbostadshus i första hand bergvärmepumpar vara ett mer ekonomiskt fördelaktigt alternativ . Om fjärrvärmeföretag och fjärrvärmekunder inte kommer överens i frågor om avtalsvillkor för fjärrvärme finns en möjlighet att söka medling hos vid . ska även medla i förhandlingar om tillträde till rörledningar i en fjärrvärmeverksamhet. redovisade sin årliga redogörelse till regeringen (dnr N2012/5562/E). konstaterar att antalet ärenden har ökat kraftigt jämfört . Vidare konstaterar återigen att styrkeförhållandet mellan parterna är mycket ojämnt när enskilda småhuskunder, bostadsrättsföreningar och mindre företag ställs mot mer resursstarka fjärrvärmeföretag. I avsaknad av påtryckningsmedel hos nämnden medför detta svårigheter att i ett renodlat medlingsförfarande få parterna att komma överens. Medlingsverksamheten har däremot visat sig leda till att fjärrvärmeföretagen i flera avseenden förbättrat sitt agerande och sin kommunikation gentemot fjärrvärmekunderna. I takt med minskad energianvändning blir fjärrkyla en allt mer betydelsefull del av fjärrvärmeföretagens verksamhet. Regeringen har därför gett i uppdrag att kartlägga marknaden för fjärrkyla vad gäller marknadsstorlek, aktörer, konkurrenssituation och pris i förhållande till konkurrerande substitut. ska, om så anses motiverat, lämna förslag på åtgärder som stärker kundens och konsumentens ställning på marknaden för fjärrkyla. 2 teman har varit elmarknaden (2003), fjärrvärme- och naturgasmarknaden (2004), energianvändning (2005), oljeanvändning 3 Energiindikatorer 2013 Uppföljning av energipolitiska mål ER (2006), trygg energiförsörjning (2007), förnybar energi (2008), EU (2009), energieffektivisering (2011), bioenergins utveckling (2012). beskriver i rapporten 2013 (ER 2013:05) prisutvecklingen på fjärrvärmemarknaden. Det finns runt 200 företag i som bedriver fjärrvärmeverksamhet. Dessa företag förvaltar totalt cirka 520 nät vilka i sin tur är indelade i omkring 420 prisområden. 2012 var medelpriset på fjärrvärme för småhus /kWh, vilket är en ökning jämfört med . Medelpriset för ett större flerfamiljshus var /kWh, vilket innebär en ökning jämfört med . Det finns betydande variationer i priset mellan olika fjärrvärmenät. Priserna kan variera med mer än dubbelt så mycket mellan de orter som har lägst respektive högst fjärrvärmepris. Spridningen verkar dessutom ha ökat jämfört . Skillnader i pris mellan olika nät beror på faktorer som exempelvis bränslepriser, nätstorlek, hur tätt bebyggd orten är, avkastningskrav och om det finns kraftvärmeproduktion eller tillgång på spillvärme i näten. Ökade bränslekostnader är den största kostnadsdrivaren för fjärrvärmeföretagen, vilket därmed påverkar företagens prissättning. Den fjärrvärmelag som trädde i kraft har bidragit till att öka genomlysningen av fjärrvärmeföretagen och till att kundernas ställning förbättras. Informationsinsatser som Fjärrvärmekollen och Prisdialogen bidrar till att kundernas ställning ytterligare förbättras. Regeringen anser emellertid att kunderna fortfarande befinner sig i en utsatt position. antog 2009 två mål för effektivare energianvändning, ett till 2020 och ett till 2016. Målet till 2020 uttrycks som ett sektorsövergripande mål om minskad energiintensitet om . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 intensiteten beräknas som kvoten mellan tillförd energi och BNP i fasta priser (kWh/kr). Målet till 2016 är, i enlighet med och rådets direktiv /32/EG om effektiv slutanvändning av energi och energitjänster, att åstadkomma en energibesparing med avseende på slutanvänd energi till 2016 om av det årliga genomsnittet 2001–2005, vilket motsvarar . trädde och rådets direktiv /27/EU om energieffektivitet i kraft (energieffektiviseringsdirektivet). I direktivet ställs krav på medlemsstaterna att sätta ett vägledande, nationellt mål för energieffektivisering som bidrar till EU:s mål om energieffektivisering till 2020. har anmält till kommissionen att det mål om effektivare energianvändning till 2020, jämfört med , som antogs av 2009 utgör vägledande mål. Energiintensiteten i den svenska ekonomin uppgick till 0,167 kWh/kr (penningvärde). Detta är en minskning . Såväl Energimyndigheten som bedömer att energiintensitetsmålet om inte kommer att nås med befintliga styrmedel. Beträffande målet till 2016 redovisade regeringen i andra nationella handlingsplan för energieffektivisering att energibesparingen avseende slutanvänd energi beräknas uppgå till motsvarande jämfört med basåren 2001–2005. I tredje nationella handlingsplan för energieffektivisering kommer en ny bedömning av vägen mot måluppfyllelse av detta mål att redovisas till Europeiska kommissionen . Energianvändningen påverkas av ett stort antal faktorer. Generella styrmedel som energi- och koldioxidskatt har stor betydelse. Vissa internationella eller nationella insatser exempelvis i form av utbyggnad av transportinfrastruktur, reglering av fordons utsläpp eller handeln med utsläppsrätter påverkar också energianvändningen och därmed möjligheterna att uppnå målen avseende energieffektivisering. I det följande beskrivs dock främst de insatser 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 som bedrivs med stöd av anslag inom utgiftsområde 21 Energi samt de EU-direktiv vars huvudsakliga syfte är att främja energieffektivisering. Lokala och regionala insatser Samtliga kommuner har fått statligt stöd för energi- och klimatrådgivning riktad till hushåll, företag och organisationer. () betalade ut totalt . Myndighetens egen utvärdering av energi- och klimatrådgivningens effekter 2012 visar att de privata hushåll som kontaktat rådgivarna har uppnått en genomsnittlig energibesparing om ca 12 800 kWh och hushåll. Enligt de intervjuer som genomförts med företag som haft kontakt med rådgivningen har företagen i genomsnitt genomfört tre åtgärder där de vanligaste avser belysning, konvertering från el och olja samt åtgärder i ventilationen. Exempelvis kan nämnas att nio företag sparat 290 MWh på enbart tolv åtgärder. Energieffektivisering i kommuner och landsting Svenska kommuner och landsting kan söka statligt stöd hos för att arbeta strategiskt med energieffektivisering i den egna verksamheten. har 282 kommuner och 20 landsting utnyttjat denna möjlighet och beviljats sammanlagt för sådan verksamhet. De redovisade målsättningarna för byggnader och transporter är i genomsnitt till till 2020, vilket innebär en effektivisering inom den kommunala transportsektorn på till 2014, en effektivisering inom den kommunala byggnadssektorn på till 2014 och till 2020. Programmet Uthållig kommun har fortsatt i form av nio projektgrupper där totalt 38 kommuner deltar. Projekten handlar om information och erfarenhetsutbyte i syfte att ta fram olika spjutspetsexempel . Vidare har Kontakten, en webbsida för diskussioner och nätverkande inom programmet och Energi- och klimatrådgivningen lanserats . Regionala energi- och klimatstrategier har samtliga länsstyrelser i uppgift att strategiskt samordna och leda det regionala arbetet med att förverkliga politiken för minskad klimatpåverkan och energiomställning. Länsstyrelserna ska i bred samverkan utveckla och genomföra regionala klimat- och energistrategier samt stödja både näringslivets och kommunernas klimat- och energiarbete. För att samordna det regionala klimat- och energiarbetet har länsstyrelserna i de tre storstadslänen fått vardera och de övriga länsstyrelserna vardera . Av Energimyndighetens statusrapport om de regionala klimat- och energistrategierna (dnr N2013/3756/E) framgår att samtliga länsstyrelser bedriver ett gediget arbete med projekt och åtgärder för att genomföra energi- och klimatstrategierna. Även arbetet med planering och utveckling av strategier och handlingsplaner går framåt och många länsstyrelser har reviderat eller arbetar med att revidera sina strategier. Ett fåtal länsstyrelser redovisar hur de redan i planeringsskedet arbetar med uppföljning och det finns fortfarande ett behov av att utveckla metoder för ett systematiskt uppföljningsarbete. Som ett led i att ytterligare främja och utveckla det regionala klimat- och energiarbetet samt nyttja det för att främja en miljödriven tillväxt beslutade regeringen att utse , och till pilotlän för grön utveckling. Pilotlänen har haft i uppdrag att utveckla arbetsmetoder och verktyg samt dela med sig av sina erfarenheter och ge vägledning till andra län. Pilotlänen har även haft i uppdrag att bidra med analyser av konsekvenser av nationella styrmedel på regional nivå i syfte att identifiera hinder och möjligheter för minskad klimatpåverkan och energiomställning. För att genomföra arbetet har länsstyrelserna i pilotlänen fått vardera i statligt stöd –2013. De tre pilotlänen har i var sin slutrapport redovisat genomförda aktiviteter, slutsatser och rekommendationer för det fortsatta arbetet till (och ). Pilotlänen ser ett behov av bättre samarbete mellan ansvariga myndigheter på nationell och regional nivå i syfte att ge regional och nivå samstämmiga signaler, vägledning, arbetsmetoder och verktyg. Enligt pilotlänen behöver energi- och klimataspekter kopplas ihop bättre med t.ex. det regionala tillväxtarbetet och fysisk planering. Energi- och klimataspekter behöver även arbetas in bättre i länsstyrelsernas breda verksamhet såsom landsbygds- och näringslivsutveckling, miljöskydd, fysisk planering och internt miljöledningsarbete. Lokal och regional samverkan kring energieffektivisering har möjlighet att stödja projekt som syftar till att främja samverkan kring energieffektivisering på lokal och regional nivå. beviljades bidrag om sammanlagt till 22 sådana projekt. Effekterna av projekt med denna karaktär, som till stor del fokuserar på informationsspridning och kunskapshöjande åtgärder, är svåra att kvantifiera eftersom det primära resultatet är en ökad medvetenhet som i sin tur antas leda till beteendeförändringar och minskad energianvändning. Som exempel kan dock nämnas att sex av dessa projekt redovisat en gemensam energibesparing på totalt ca 33 GWh. Enligt energitjänstedirektivet ska offentlig sektor vara en föregångare inom energieffektiviseringsområdet. samverkar med om informationsåtgärder och rapportering av uppdraget Energieffektiva myndigheter (EEM) i enlighet med förordningenen (2009:893) om energieffektiva åtgärder för myndigheter. av de myndigheter som omfattas av förordningen har lämnat in en godkänd rapport . Det finns dock flera myndigheter som arbetat på ett föredömligt sätt med frågan och som därmed bör ses som goda exempel. För att de statliga myndigheterna som grupp betraktat ska kunna ses som föregångare bör det strategiska arbetet med energieffektivisering dock utvecklas. Teknikupphandling, marknadsintroduktion och energieffektiva produkter Nätverk och program är viktiga verktyg för när den samverkar med aktörer på marknaden som kan påverka energianvändningen i samhället. För att energieffektiva system och produkter ska komma ut snabbare på marknaden samordnar och stödjer Energi- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 myndigheten ett flertal program och nätverk inom olika sektorer. Inom (BeBo) pågår en stor informationskampanj med avsikt att sprida arbetsmetoden Rekorderlig renovering, en arbetsmetod för energieffektivisering av befintliga flerbostadshus som baseras på en ekonomisk modell för lönsamhetsbedömningar. Kampanjen har resulterat i 35 förstudier av aktörer utanför nätverket. En satsning på metodutveckling inom (BELOK) har gett tydliga resultat . Av de Totalprojekt som genomförts inom BELOK:s ramar har följande genomsnittliga energibesparingar verifierats: för värme, för fastighetsel och för kyla. stödjer även ett femårigt program för byggnader med mycket låg energianvändning (LÅGAN) som drivs av Byggindustrier . Energianvändningen för de projekt som beviljas stöd är beräknad till att vara lägre än vad som krävs enligt byggregler. Beställargruppen för livsmedelslokaler (BELIV) bildades . har verksamheten kommit igång med fem projekt. bedömer den möjliga energieffektiviseringspotentialen till i livsmedelsbutiker. Verksamhet med stöd av bedrivs även inom ett antal industrinätverk, såsom EESI – Energieffektivisering i sågverksindustrin, ENET-Steel, ett nätverk gemensamt för järn, stål- och gruvindustrin, ENIG, ett nätverk för energiintensiva små- och medelstora företag och verkstadsindustrin samt ett nystartat nätverk för aluminiumindustrin, Genial. Programmet för energieffektivisering (PFE) Drygt 100 företag har avslutat PFE:s första programperiod (2005–2009). Den sammanlagda eleffektiviseringen ligger på (). Den största delen utgörs av de åtgärder som företagen åtagit sig i programmet tillsammans med frivilliga åtgärder som det systematiska arbetet resulterat i. Den årliga skattelättnaden för de företag som uppfyllt åtagandena inom programmet har uppgått till . pågår den andra programperioden med ca 90 deltagande företag. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 har granskat de statliga insatserna för energieffektivisering i industrin (RiR 2013:8). Regeringen kommer att återkomma till i en skrivelse med anledning av . Frågan om hur energieffektivisering i energiintensiv industri kan främjas bereds inom . En teknikupphandling är en anbudsprocess som ska stimulera och skynda på utvecklingen av ny teknik. Meningen är att få fram nya produkter, system eller processer som tillgodoser köparnas krav bättre än de produkter som redan finns på marknaden. har sex teknikupphandlingar startats, pågått och avslutats bl.a. inom områdena klimatskal, värmeåtervinning, isolering och solenergi. Aktivering av små och medelstora företag kan små och medelstora företag inom industri, service, fastighet och lantbruk söka statligt stöd hos för energikartläggning, s.k. energikartläggningscheckar. Stödet täcker av företagets kostnader för energikartläggning, upp till maximalt . Fram t.o.m. har 600 företag beviljats stöd på totalt . De direkta besparingarna framgår av företagens återrapportering av genomförda åtgärder som företagen ska rapportera från det att stödet beviljats. Av den samhällsekonomiska utvärdering som gjort av energikartläggningsstödet (ER 2013:13) framgår att styrmedlet uppfyller sitt syfte att öka företagens kunskapsnivå om deras egna lönsamma energieffektiviseringspotentialer. Kartläggningsstödet upplevs av mottagarna ge ett förbättrat beslutsunderlag, bidra till fler åtgärder och ett ökat systematiskt arbete i företagen. Provningsverksamhet och marknadskontroll av energieffektiva produkter De prov som utförs på används bl.a. för att säkerställa att de produkter som finns på den svenska marknaden uppfyller gällande lagkrav. Genom att resultaten även sprids via myndighetens webbplats och via media kan konsumenter som vill välja energieffektiva produkter ges relevant och opartisk information om olika produkters energieffektivitet. Den del av Energimyndig- hetens hemsida som redogör för resultaten hade sammanlagt 176 723 unika besökare som gjorde 230 899 besök. tester av bergvärmepumpar har fått mycket stort genomslag i media . har myndigheten även genomfört tester på en rad andra produkter i syfte att säkerställa förenlighet med de krav som fastställts i enskilda förordningar inom ramen för ekodesign- och energimärkningsdirektiven, t.ex. lågenergilampor, nätaggregat (laddare), tvapparater och vitvaror. har därtill arbetat internationellt inom EU, Clean Energy Ministerial och det nordiska samarbetet för att stärka tillsynssamarbetet. Informationsmaterial, utbildning och kunskapsspridning arbetar brett med olika former av insatser riktade mot olika målgrupper och i olika kanaler för att strategiskt undanröja informations- och kunskapsbrister kring energi och klimat. Som exempel kan nämnas webbplatser, interaktiva tjänster, trycksaker, handböcker, utbildningar, seminarier, pressmeddelanden och nyhetsbrev. Kanalutbudet utvärderas kontinuerligt och har även en mobilapplikation testats som ny kanal. Myndighetens webbplats utvecklas kontinuerligt och där hittar besökarna användbara hjälpmedel som (rådgivningsportal för att främja genomförandet av energideklarationer och energieffektiviserande åtgärder) och testresultat avseende energikrävande produkter. har verktygen Energikalkylen och utvecklats. Arbetet syftar bl.a. till att integrera även transportsektorns energianvändning. har fortsatt satsningen på att öka barns och ungdomars medvetenhet och kunskaper om bl.a. energieffektivisering. Verksamheten riktar sig främst till lärare i årskurs 4–9, med fokus på att utveckla lärarnas kompetens och komplettera befintliga lärverktyg inom energiområdet. Arbetet bedrivs genom dels finansiering av regionala skolutvecklingsprojekt, dels central informationsverksamhet. Totalt beviljades till projekt riktade mot målgruppen barn och unga. har arbetat med energieffektivisering inom transportsektorn bl.a. genom att sprida nytt informationsmaterial, bygga nätverk samt finansiera projekt. Arbetet med FoU-programmen Energieffektivisering inom transportområdet och Teknikupphandling och marknadsintroduktion av energieffektivisering inom transportområdet har fortsatt . Båda programmen omfattar perioden – 2013 och har 16 projekt beviljats totalt i stöd. , och har tillsammans utvecklat Bilguiden, en webbtjänst som gör det möjligt för konsumenter att beräkna ägarkostnader för olika bilar och vilka konsekvenser valet av bil får för miljön. trädde och rådets direktiv /27/EU om energieffektivitet, om ändring av direktivet 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven /8/EG och 2006/32/EG (energieffektiviseringsdirektivet) i kraft. Det nya direktivet ersätter såväl energitjänstedirektivet som kraftvärmedirektivet, vilka upphävs. Bakgrunden till direktivsförslaget är att kommissionen i energieffektiviseringsplanen bedömde att EU:s vägledande mål om energieffektivisering till 2020 bara nås till hälften med befintliga styrmedel. Direktivet har till uppgift att fylla gapet och bidra till att EU-målet nås. Direktivet ställer krav på medlemsstaterna att anta vägledande, nationella mål för energieffektivisering samt att införa ett kvotpliktssystem eller en annan uppsättning styrmedel som ger årlig energibesparing i slutanvänd energi. Åtgärder för att främja kraftvärme och fjärrvärme samt energikartläggningar, information och utbildning ingår också i direktivet. En viktig ledstjärna i direktivet är att den offentliga sektorn ska vara föregångare när det gäller energieffektivisering, till exempel genom att ställa krav på energiprestanda vid offentlig upphandling. Ett förslag till genomförande av energieffektiviseringsdirektivet har utarbetats inom med bistånd av ett antal myndig- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Förslaget har remissbehandlats. Regeringen avser återkomma till med förslag till hur energieffektiviseringsdirektivet ska genomföras i . Direktiven om ekodesign och energimärkning Inom ramen för ekodesign- och energimärkningsdirektiven har det antagits nya förordningar för belysning, torktumlare, cirkulationspumpar, pannor och varmvattenberedare. Det övergripande syftet med direktiven är att stärka incitamenten för resurseffektiva, energirelaterade produkter på marknaden. representerar i den s.k. ekodesignkommittén och på EU:s samrådsforum för ekodesign och energimärkning som möts regelbundet. Sammanlagt behandlas ca 40 olika produktområden inom ramen för direktivens tillämpningsområde. I arbetet med att ta fram underlag för den svenska ståndpunkten inför dessa möten bedrivs ett nära samarbete med andra berörda svenska myndigheter. har därtill en upparbetad arbetsform för att informera och involvera berörda svenska intressenter i processen. Direktivet om byggnaders energiprestanda Det svenska genomförandet av och rådets direktiv /31/EU om byggnaders energiprestanda rapporterades av regeringen till Europeiska kommissionen . Regeringens förslag och bedömningar om genomförandet redovisades för genom regeringens proposition 2011/12: 120 Vägen till mer effektiva energideklarationer och skrivelsen (skr. 2011/12:131) Vägen till nära-nollenergi- byggnader. Kraven på rådgivning om värmesystem och luftkonditioneringssystem i enlighet med artiklarna 14 och 15 i direktivet uppfylls genom förordningen (1997:1322) om energi- och klimatrådgivning. Det konkreta arbetet med att genomföra direktivet, såväl när det gäller energideklarationer som nära-nollenergibyggnader, kan ses som en löpande process där flera redovisningar kommer att göras till i lämplig form. Exempel på åtgärder som kommer att följas upp och redovisas är hur den nya tillsynen över energideklarationer fungerar. (Se även utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik.) 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Regeringen bedömer i propositionen En stärkt konsumentroll för utvecklad elmarknad och uthålligt energisystem (prop. 2010/11:153) att en väl fungerande marknad för energitjänster har stor betydelse för omfattningen av åtgärder för energieffektivisering hos slutkonsumenterna. I propositionen gör regeringen också bedömningen att konkurrenssituationen mellan olika typer av företag som tillhandahåller energitjänster bör klarläggas. har fått i uppdrag att genomföra en fördjupad analys av konkurrensförhållandena inom olika segment av energitjänstemarknaden. har redovisat att marknadens aktörer kan uppleva att det förekommer vissa hinder för konkurrensen, men att dessa är av varierande slag och att inga hinder är mer framträdande än andra. Regeringen återkommer med ytterligare bedömningar i denna fråga. Energieffektivisering bidrar till att åstadkomma ett ekologiskt hållbart och tryggt energisystem. Det finns många olika sätt att definiera, mäta och följa upp energieffektivisering. Den svenska politiken för energieffektivisering fokuserar på hela energisystemet och inkluderar målsättningar och åtgärder avseende såväl energitillförsel som slutanvändning. Samtliga sektorer i samhället berörs. EU har som mål att minska den primära energianvändningen till 2020. I energieffektiviseringsdirektivet preciseras att den primära energianvändningen i EU27 inte får överstiga 1474 Mtoe, vilket motsvarar . I direktivet anges även att den slutliga energianvändningen inte får överstiga 1078 Mtoe, vilket motsvarar . I är målet inte att begränsa den primära eller slutliga energianvändningen. Målet är istället att minska energiintensiteten, dvs. kvoten mellan tillförd energi och BNP i fasta priser. skedde ett trendbrott för energiintensiteten. ökade energitillförseln kraftigt i . Därefter har den planat ut, även om den varierat mellan olika år. Detta som värdet av den ekonomiska aktiviteten, definierat som BNP, fortsatt att öka. har energiintensiteten i den svenska ekonomin minskat med . har energitillförseln per BNP-enhet minskad med . Den långsiktiga trenden är därmed en minskad energiintensitet i den svenska ekonomin.