prop · H10350 · 2013-11-28 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2013/14:50 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Den arktiska regionen blir allt viktigare i svensk utrikespolitik och har 2011– 2013 varit ordförande i . har granskat om får ett effektivt utbyte av medlemskapet i . Granskningen har redovisats i rapporten i – effektivt utbyte av medlemskapet? (RiR 2013:9) och har i första hand varit inriktad på tydlighet i regeringens arbete, genomförande av Arktiska rådets rekommendationer och information till . I skrivelsen redovisar regeringen sin bedömning av iakttagelser och rekommendationer i granskningsrapporten samt redogör närmare för vilka åtgärder som har vidtagits eller kommer att vidtas inom de områden som omfattas av granskningen. 1 Ärendet och dess beredning .............................................................. 2 iakttagelser och rekommendationer........................ Transparenta prioriteringar för arbetet i ...... Bedömning av, prioritering mellan och genomförande av Arktiska rådets prioriteringar i , samt tydliggörande av ansvaret för detta .................................... Arktiska rådets avtal........................................................... 3 Regeringens bedömning av iakttagelser och Transparenta prioriteringar för arbetet i ...... Bedömning av, prioritering mellan och genomförande av Arktiska rådets prioriteringar i , samt tydliggörande av ansvaret för detta ........................................................... Arktiska rådets avtal........................................................... 4 Regeringens åtgärder med anledning Bilaga: i (RiR 2013:9)........................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1 Ärendet och dess beredning har granskat om får ett effektivt utbyte av medlemskapet i . Resultatet av granskningen redovisas i granskningsrapporten i – effektivt utbyte av medlemskapet? (RiR 2013:9), se bilagan. överlämnade rapporten till regeringen . 2Riksrevisionens iakttagelser och rekommendationer granskning av det svenska medlemskapet i ingår i granskningsstrategi Hållbar utveckling klimat. Det är också ett bidrag till en multilateral granskning av som revisionsmyndigheterna i och samordnar. konstaterar inledningsvis att är ett viktigt forum för arktiska frågor och för att initiera centrala forskningsprojekt om miljö- och klimatförändringar i . Efter närmare medlemskap i fastställer att det är rimligt att förvänta sig en fungerande process i för att bedöma, och i relevanta fall genomföra, rekommendationer från samt att arbetet utgår från transparenta prioriteringar. konstaterar att inte får ett i alla avseenden effektivt utbyte av medlemskapet i . 2.1Transparenta prioriteringar för arbetet i bedömer att regeringens prioriteringar i strategidokument och ordförandeskapsprogram inte ger en tydlig bild av regeringens klimatarbete i . En anledning är att regeringen i dokumenten pekar på minskade utsläpp av långlivade växthusgaser som en prioritet och som det främsta forumet för frågor som rör . menar att regeringen inte uppmärksammat frågan om dessa gaser på Arktiska rådets dagordning utan har valt att inrikta arbetet mot kortlivade klimatämnen. 2.2Bedömning av, prioritering mellan och genomförande av Arktiska rådets prioriteringar i , samt tydliggörande av ansvaret för detta konstaterar att regeringen har stärkt processerna i under ordförandeskap men att motsvarande arbete inte har gjorts för att säkerställa en motsvarande process för implementering i . Arktiska rådets rekommendationer är allmänt hållna och generella i sin karaktär. anser därför att det är viktigt med tydlig ansvarsfördelning för att tolka och omsätta rekommendationerna i praktiken när så är relevant. framhåller att regeringen inte säkerställt att rekommendationer bedöms, prioriteras mellan och i relevanta fall genomförs i eller utpekat ansvar för denna process. Det är inte tydligt vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av rekommendationer och det sker ingen uppföljning på nationell nivå. skriver att har efterfrågat löpande information om det svenska ordförandeskapet i det men enbart blivit formellt informerad av regeringen en gång under ordförandeskapet. har funnit att det avtal om sjö- och flygräddning som regeringen har presenterat som bindande inte förpliktar parterna att ställa upp med resurser vid eventuell olycka. Enligt innebär avtalet därför inte, som regeringen har gjort gällande då den informerat om avtalsinnebörden, något krav på medlemsstaterna att ställa upp med fartyg, flyg och besättningar i ett sådant fall. Regeringen anses därmed ha brustit i tydlighet. Vidare anser att detta avtal inte innebär någon större rättslig förändring jämfört med existerande sjö- och flygräddningsavtal i regionen. lämnar följande rekommendationer till regeringen: Regeringen bör säkerställa att prioriteringarna för arbetet i är transparenta. Regeringen bör säkerställa att rekommendationer från bedöms, prioriteras mellan och i relevanta fall implementeras i Regeringen bör tydliggöra för myndigheterna var ansvaret för en sådan process ligger. Regeringen bör ge regelbunden information om verksamheten i , i enlighet med vad har 3Regeringens bedömning av iakttagelser och rekommendationer Transparenta prioriteringar för arbetet i Regeringen delar bedömning att regeringen bör säkerställa att prioriteringar för arbetet i är transparenta. 2011 beslutade regeringen första strategi för den Arktiska regionen och presenterade även ett ordförandeskapsprogram för det ordförandeskapet 2011 – 2013. konstaterar att dessa dokument lyfter fram att en minskning av de långlivade klimatgaserna, såsom koldioxid, är den viktigaste åtgärden för att begränsa uppvärmningen av . att klimatförändringarnas effekt i måste uppmärksammas i de att syftet är att eftersträva mer ambitiösa globala utsläppsminskningar. Det är korrekt att det i regeringens strategi för den Arktiska regionen inte tydligt går att utläsa vilka frågor som bör drivas inom och vilka frågor som lämpar sig bättre för andra forum, såsom FN:s Det framgår emellertid i ordförande- skapsprogram att arbete för att reducera kortlivade klimatpåverkande luftföroreningar prioriteras inom för Bakgrunden är att insatser för att reducera förekomsten av kortlivade klimatpåverkande luftföroreningar har stor potential för att minska den snabba uppvärmningen i . miljöprogram beräknas det kunna leda till en temperaturminskning med En vanlig regional luftförorening är svartsot, som leder till en accelerering av avsmältningen av snö och is. minskning av utsläpp av svartsot får en direkt positiv effekt i men också världen i övrigt. Regeringen gör därför bedömningen att de Arktiska länderna har ett särskilt ansvar och intresse av att minska förekomsten av kortlivade klimatpåverkande luftföroreningar. viktigast för att dämpa effekten av klimatförändringar i är fortsatt globala åtgärder för att minska förekomsten av långlivade växthusgaser. Regeringen gör bedömningen att reglering av utsläpp av växthusgaser bör ske framför allt genom de globala förhandlingarna under FN:s har däremot aktivt verkat för att rådet ska ta fram kunskapsunderlag om klimatförändringar i och deras globala 2013/14:50 effekter. har även aktivt drivit på för att synliggöra arktiska frågor vid internationella möten. Det har gjorts exempelvis genom gemensamma uttalanden om och i samband med side events vid klimatförhandlingarna och möten med FN:s miljöprograms styrelse. Regeringen bedömer att det är allmänt vedertaget att de internationella klimatförhandlingarna sker inom ramen för FN och att det inte har funnits behov att peka ut att så inte ska ske inom . Genom att synliggöra de snabba förändringarna i till följd av klimatförändringar, och deras globala effekter, vill regeringen bidra till att åstadkomma en ambitionshöjning inom de globala klimatförhandlingarna. I relevanta dokument har det därför poängterats att det svenska arbetet mot klimatförändringar inom ramen för kommer att ske genom att lyfta frågan i de globala förhandlingarna, prioritera utsläppsminskningar av sot, stärka forskning och miljöövervakning samt sprida kunskap. beslutade i att tillsätta en så kallad Task Force för åtgärder kring sot och metan i . Resultatet kommer att presenteras vid och har här en ledande roll tillsammans med . Bedömning av, prioritering mellan och genomförande av Arktiska rådets prioriteringar i , samt tydliggörande av ansvaret för detta Regeringen delar bedömning att regeringen bör säkerställa att rekommendationer från bedöms, prioriteras mellan och i relevanta fall genomföras i . Regeringen bör även i viss utsträckning tydliggöra ytterligare för myndigheterna var ansvaret för en sådan process ligger. har tidigare enbart i vissa fall följt upp om dess rekommendationer har genomförts. Under det svenska ordförande-skapet prioriterades att Arktiska rådets arbete i större grad skulle inriktas på att uppnå reella resultat. Det innebär att rådet ska eftersträva att anta rekommendationer som är möjliga att genomföra i den egna organisationen, i internationella processer och även bland medlems- staterna samt följa upp att så sker. Detta arbete har stöd av de andra Rådets arbetsgrupper har fått i uppdrag att stärka sitt arbete med att följa upp beslut som har fattats vid ministermötet i . Regeringen delar bedömning att ett motsvarande arbete tidigare inte har lagts ned på samma systematiska sätt i . ministermötet i togs dock frågan om hur relevanta rekommendationer och beslut skulle implementeras i upp. Kirunadeklarationens olika rekommendationer och beslut har efter ministermötet analyserats och har gjort en prioritering av av hur de ska följas upp. att ansvara för genomförande av rekommendationer genom insatser i internationella processer, deltagande i Arktiska rådets arbete eller genom Det svenska genomförandet av Arktiska rådets Skr. 2013/14:50 beslut kommer att följas upp och utvärderas med utgångspunkt från förväntad återrapportering från myndigheterna. Regeringen delar dock inte bedömning att det är oklart för berörda myndigheter vem inom som har ansvar för genomförandet av rekommendationerna på nationell nivå. Ansvar för Arktiska rådets arbete i dess olika organ, för olika sakfrågor och även genomförande följer gängse arbetsfördelning med ett samordningsansvar för . I samband med att stärker sitt arbete med att genomföra Arktiska rådets rekommendationer kommer denna ansvarsfördelning att bli tydliggjord för de myndigheter som berörs. Regeringen delar bedömning att regeringen bör ge regelbunden information om verksamheten i , i enlighet med vad har efterfrågat. I betänkandet slår 2011/12 UU3 slår fast att det utgår från att regeringen regelbundet informerar om utvecklingen i det arktiska området, särskilt när det gäller det svenska ordförandeskapet i (bet. 2011/12 UU3 s.20). Regeringen har formellt informerat enbart . Utöver det har riksdagsledamöter fått information om det svenska ordförandeskapet i vid ett antal tillfällen. Inför ordförandeskapet arrangerades seminariet – en svensk angelägenhet i där ordförandeskapsprogrammet presenterades. Utrikesministern informerade utrikesutskottet om ordförandeskapet vid en diskussion vid en arbetsmiddag . Kabinettsekreteraren har också vid möten med svarat på frågor om ordförandeskapet. Dessutom har utrikesministern i informerat . Arktisdelegation har fått information av Arktisambassadör , som också deltog i 10th Conference of Parliamentarians of the Arctic Region . har efter ordförandeskapets slut bjudits in för att informera utrikesutskottet om ordförandeskapets resultat. kommer och att arrangera en öppen konferens om ordförandeskapets resultat och framtida arbete med arktiska frågor. Regeringen delar inte bedömning att regeringen inte har varit tydlig i sin framställning av innebörden av det avtal om sjö- och flygräddning () som har tagits fram inom ramen för . 2013/14:50 Syftet med är att stärka samarbetet inom flyg- och sjöräddning i den arktiska regionen. är ett folkrättsligt bindande avtal som reglerar bl.a. hur de arktiska staterna ska kunna bistå varandra i händelse av en sjö- eller flygräddningsoperation. I avtalet fastställs det geografiska tillämpningsområdet för respektive avtalsparter samt gränserna för parternas ansvarsregioner för flyg- och sjöräddning ända fram till . I nödsituationer vidtar parterna räddningsåtgärder inom sina ansvarsregioner och underrättar varandra om nödsituationer som har kommit till deras kännedom även inom andra parters ansvarsregioner. Avtalet innehåller bestämmelser om behöriga myndigheter och samarbetsformer, som bland annat gäller tillkallande av hjälp, genomförande av räddningsoperationer och utbyte av information. Sjö- och flygräddning över hav är ett kuststatsansvar och åvilar stater som ratificerat sjö- och flygräddningskonventionerna. är ett folkrättsligt avtal som liknar både andra internationella avtal som finns inom samma område och övriga internationella avtal. Som regel saknas bestämmelser om sanktioner vid kränkning mot internationella avtal och konventioner, vilket dock inte innebär att stater som har ingått ett avtal eller anslutit sig till en konvention kan vara vårdslösa i frågan om genomförande. Varje stat har ett folkrättsligt ansvar att leva upp till konventionen. baserar sig huvudsakligen på tidigare ingångna internationella överenskommelser, särskilt internationella sjöräddningskonventionen och konventionen om internationell civil luftfart. Dessa tydliggör ansvar i SAR-frågor och ger vissa grundläggande förutsättningar för samarbete inom . Avtalet beaktar även etablerad praxis och vid tillämpningen iakttas bestämmelserna i den internationella flyg- och sjöräddningsmanualen. Alla stater, inklusive , förväntas bidra med de resurser länderna förfogar över. har även ingått bilaterala avtal om sjöräddning med sina grannländer (inklusive länder som är medlemmar i , dvs. , och ), vilket innebär ömsesidigt stöd av berörda stater vid en olyckshändelse. Förutom dessa avtal som tecknas på regeringsnivå brukar det även finnas operativa avtal mellan ländernas ansvariga myndigheter. De operativa avtal som respektive ansvarig myndighet tecknar fastslår regler för hur det operativa samarbetet mellan länderna ska gå till och skapar möjlighet att vid behov kunna använda respektive lands resurser för sjö- och flygräddningstjänst. I är det som är ansvarig myndighet för sjö- och flygräddning. Verket ska bl.a. säkerställa samverkan och övningsverksamhet med grannländerna enligt de bilaterala samverkansavtal som tecknats. Visserligen är därför redan bundet av ett antal , men Arktiska rådets avtal är det första multilaterala avtalet för hela regionen och det har ett tydligt mervärde i att alla länder i regionen är bundna att samarbeta. Detta mervärde har bland annat visats i ett antal gemensamma övningar som har genomförts sedan undertecknandet 2011. Mot denna bakgrund anser regeringen att den har varit tydlig i sin framställning av Arktiska rådets . Regeringens åtgärder med anledning av Med denna redogörelse och med de åtgärder regeringen har beskrivit anser regeringen att granskningsrapporten är slutbehandlad. granskar: hållbar utveckling – klimat utbyte av medlemskapet? är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. Vårt uppdrag är att genom oberoende revision skapa demokratisk insyn, medverka till god resursanvändning och eektiv förvaltning i staten. bedriver både årlig revision och eektivitetsrevision. Denna rapport har tagits fram inom eektivitetsrevisionen, vars uppgift är att granska hur eektiv den statliga verksamheten är. Eektivitetsgranskningar rapporteras direkt till . isbn 978 91 7086 317 2 rir 2013:9 foto: osiris prime tryck: interntryckeri, 2013 granskar: hållbar utveckling – klimat – effektivt utbyte av medlemskapet? granskar: hållbar utveckling – klimat Härmed överlämnas enligt 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. följande granskningsrapport över effektivitetsrevision: i – effektivt utbyte av medlemskapet? har granskat om får ett effektivt utbyte av medlemskapet i Resultatet av granskningen redovisas i denna granskningsrapport. Företrädare för , , , , , , , Transportstyrelsen och Havs- och vattenmyndigheten har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på utkast till slutrapport. Rapporten innehåller slutsatser och rekommendationer som avser regeringen. Riksrevisor har beslutat i detta ärende. Revisionsledare har varit föredragande. Revisionsdirektör och revisionsdirektör har medverkat vid den slutliga handläggningen. Regeringen, , , , , , , Transportstyrelsen och Havs- och vattenmyndigheten. granskar: hållbar utveckling – klimat Preciseringar av centrala begrepp är ett mellanstatligt forum prioriteringar för : Klimat och miljö Utsläpp av kortlivade klimatämnen sot 4 hantering och implementering av Arktiska rådets hantering av rekommendationerna från Avtal inom ramen för 5 slutsatser och rekommendationer Bilaga 1: Arktiska rådets arbetsgrupper 2013/14:50 Bilaga i – effektivt utbyte av medlemskapet? granskar: hållbar utveckling – klimat har granskat om får ett effektivt utbyte av medlemskapet i . konstaterar att är ett viktigt forum för arktiska frågor och för att initiera centrala forskningsprojekt om miljö- och klimatförändringar i . anser dock att efter närmare svenskt medlemskap i är det rimligt att dessutom förvänta sig en fungerande process i för att bedöma och i relevanta fall implementera rekommendationerna från . Detta särskilt som besluten i fattas med konsensus och är politiskt, om än inte juridiskt, förpliktigande. Det är också rimligt att arbete i rådet utgår från transparenta prioriteringar för . övergripande slutsats är att inte får ett i alla avseenden effektivt utbyte av medlemskapet i . bedömning är att det råder bristande transparens i regeringens prioriteringar för arbetet i . Det är därför svårt att bedöma om arbete i rådet utgår från uttalade prioriteringar. Regeringen har inte säkerställt att rekommendationer från bedöms, prioriteras mellan och i relevanta fall implementeras i . Regeringen har inte heller utpekat ansvar för en sådan process. Det är oklart om Arktiska rådets rekommendationer har implementerats i . Motiv: har varit medlem i sedan det bildades, . –2013 har varit ordförande i rådet. Regeringen har uttalat att är det främsta multilaterala forumet för frågor som rör . Regeringen har också uttalat att den ska verka för att stärka . Klimat och miljö är en av tre huvudprioriteringar i strategi för den arktiska regionen, liksom i programmet för ordförandeskap. Enligt regeringens Arktisstrategi ska verka för väsentligt minskade globala utsläpp av växthusgaser och kortlivade klimatämnen. Detta går i linje med det nationella målet Begränsad klimatpåverkan. Syfte: Syftet har varit att granska om får ett effektivt utbyte av medlemskapet i . Granskningen ingår i granskningsstrategi Hållbar utveckling – klimat. Granskningen kommer även att utgöra ett bidrag till en multilateral granskning av som revisionsmyndigheterna i och samordnar. 2013/14:50 Bilaga i – effektivt utbyte av medlemskapet? Genomförande: Granskningen berör i första hand regeringen, , och . De viktigaste underlagen för granskningen har varit regeringens strategidokument för den arktiska regionen, regeringens program för ordförandeskapet i , ministerdeklarationer och övriga dokument från , samt intervjuer med företrädare för departement och myndigheter. konstaterar att inte får ett i alla avseenden effektivt utbyte av medlemskapet i . Regeringen har inte heller gett den löpande information som efterfrågat, om regeringens arbete och ordförandeskap i rådet. Bristande transparens i regeringens prioriteringar för klimatarbetet i bedömning är att regeringens prioriteringar i strategidokument och ordförandeskapsprogram inte ger en tydlig bild av inriktningen för regeringens klimatarbete i . Minskade utsläpp av långlivade växthusgaser är prioriterade i regeringens dokument och framställs som det främsta organet för frågor som rör . Regeringen har dock inte tagit upp frågan om långlivade växthusgaser på dagordningen i . Regeringen verkar för minskade utsläpp av växthusgaser genom att ta fram och sprida kunskap om klimatförändringarnas effekter, men har framför allt valt att inrikta klimatarbetet mot kortlivade klimatämnen. gör inte någon innehållslig bedömning av regeringens prioriteringar, men anser att prioriteringarna bör framgå tydligt av relevanta dokument. bedömning är att det råder bristande transparens i regeringens prioriteringar för arbetet i . Det är därför svårt att bedöma om arbete i rådet utgår från uttalade prioriteringar. Regeringen har inte skapat förutsättningar för att implementera relevanta rekommendationer från konstaterar att regeringen har stärkt processerna inom under ordförandeskap. Motsvarande arbete har dock inte lagts ned för att säkerställa en fungerande process för implementering i . Regeringen har inte säkerställt att rekommendationer från bedöms, prioriteras mellan och i relevanta fall implementeras i . Regeringen har inte heller utpekat ansvar för en sådan process. granskar: hållbar utveckling – klimat konstaterar att det inte är tydligt vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av Arktiska rådets rekommendationer. Det sker ingen uppföljning av rådets rekommendationer på nationell nivå. Det saknas därmed en process som säkerställer att den kunskap som produceras inom nyttiggörs. Arktiska rådets rekommendationer är allmänt hållna och generella till sin karaktär. Det blir därför desto viktigare med ett tydligt utpekat ansvar för att tolka rekommendationerna och för att omsätta dem i praktiken, där så bedöms relevant. har inte fått löpande information under ordförandeskapet har efterfrågat löpande information från regeringen om utvecklingen i det arktiska området och det svenska ordförandeskapet i . Granskningen visar dock att blivit formellt informerad om utvecklingen vid endast ett tillfälle, , det vill säga innan ordförandeskapet avslutades. Avtal från beskrivs av regeringen som juridiskt bindande, men gör inte medlemsstaterna skyldiga att hjälpa till Det avtal som tagits fram inom ramen för om sjö- och flygräddning presenteras av regeringen som juridiskt bindande. konstaterar dock att medlemsstaterna inte är förpliktigade att ställa upp med resurser om en olycka skulle inträffa. Avtalet innebär därför inte de krav på resurser som regeringen har lyft fram. Avtalet innebär inte heller någon större rättslig förändring jämfört med existerande sjö- och flygräddningsavtal. konstaterar att regeringen inte har varit transparent i sin framställning av avtalets typ och innebörd. 2013/14:50 Bilaga i – effektivt utbyte av medlemskapet? rekommendationer syftar till att ska få ett mer effektivt utbyte av medlemskapet i . lämnar följande rekommendationer till regeringen: xRegeringen bör säkerställa att prioriteringarna för arbetet i är transparenta. xRegeringen bör säkerställa att rekommendationer från bedöms, prioriteras mellan och i relevanta fall implementeras i . Regeringen bör tydliggöra för myndigheterna var ansvaret för en sådan process ligger. xRegeringen bör ge regelbunden information om verksamheten i , i enlighet med vad har efterfrågat. granskar: hållbar utveckling – klimat 1 Bakgrund och inriktning är en av åtta medlemsstater i . När tog över som ordförande , , var ambitionerna högt ställda. roll som ordförande beskrevs som en nyckelroll när det gäller utvecklingen i detta internationellt sett allt viktigare område.1 Regeringen har uttalat att är det främsta multilaterala forumet för frågor som rör Arktis.2 Ett av regeringens prioriterade områden under ordförandeskapet är att stärka , bland annat genom att upprätta ett permanent sekretariat. Regeringen vill att rådet mer aktivt utvecklar en gemensam politik och konkreta projekt till förmån för regionen. Enligt regeringen bör och dess arbetsgrupper koppla sina vetenskapligt grundade rapporter till konkret beslutsfattande.