prop · H1035 · 2013-09-26 00:00:00 — Enligt kommunallagen ska anställningen av en politisk sekreterare beaktas när partistödet bestäms. Kommitténs utredning visar att det råder osäkerhet i kommuner och landsting om huruvida kostnaderna för politiska sekreterare utgör partistöd eller inte. Den allmänna utgångspunkten är att kommunalt stöd som riktar sig till de förtroendevalda inte utgör partistöd. Enligt kommitténs uppfattning bör gränsdragningen som regel ske utifrån en bedömning av om insatsen huvudsakligen avser kommunala frågor eller sådana som rör de politiska partierna. När det gäller stöd till de förtroendevalda i form politiska sekreterare har det framkommit att många kommuner och landsting betraktar sekreterarna som en naturlig och nödvändig del av den kommunala förtroendemannaorganisationen snarare än ett stöd riktat till de politiska partierna. Enligt kommitténs uppfattning får de politiska sekreterarna anses stötta de förtroendevalda i deras förtroendeuppdrag och får anses ha utvecklats till en del av det samlade stödet till förtroendemannaorganisationen som är nödvändig för att den kommunala förvaltningen ska fungera effektivt. 2013/14:5 Mot denna bakgrund föreslår kommittén att tillsättandet av politiska Bilaga 1 sekreterare inte längre ska ses som partistöd utan som ett stöd till de Av kommitténs utredning framgår att kommunalt partistöd bara kan ges i syfte att stärka de politiska partiernas ställning i den kommunala demokratin och för att förbättra partiernas möjlighet att utveckla en aktiv medverkan i opinionsbildningen bland medborgarna. Stödet avser enbart partiverksamhet som är knuten till utgivande kommun eller landsting. Enligt kommitténs uppfattning binder detta syfte såväl stödgivarna d.v.s. kommuner och landsting, som stödmottagarna d.v.s. de partier som är representerade i fullmäktige. Det framstår dock som osäkert om stödet används i enlighet med lagstiftningens syfte. Kommittén anser därför att det finns skäl att understryka att stödet ska användas för politisk verksamhet med anknytning till kommunen eller och förtydliga vad detta krav innebär. Kommittén kan konstatera att överföringar av partistöd mellan olika nivåer inom partiorganisationerna inte är förenliga med partistödets syfte om de inte motsvaras av motprestationer som främjar politisk verksamhet i utbetalande kommun eller landsting. Enligt kommitténs uppfattning måste utgångspunkten vara att mottagaren av kommunalt partistöd ansvarar för att se till att överföringar av stöd till andra partinivåer motsvaras av godtagbara motprestationer. Någon mer detaljerad skrivning av hur och till vad partistödet ska användas är inte önskvärd eftersom partierna inom ramen för syftet bör tillåtas maximal flexibilitet. Kommittén anser sammantaget att det inte finns behov av någon lagstiftning för att förtydliga syftet. För att kunna iaktta att stödet används i enlighet med sitt syfte finns det enligt kommittén skäl att införa krav på någon form av återapportering till fullmäktige om stödets användning. Ett sådant krav ökar också transparensen när det gäller användningen av skattemedel och borde därför också kunna stärka legitimiteten i det kommunala partistödssystemet. Kommittén bedömer att otillåtna överföringar inte kan förväntas upphöra enbart genom att understryka vad som är partistödets syfte. Kommittén anser därför att det bör införas ett krav på att mottagarna ger in en redovisning som visar att partistödet har använts i enlighet med sitt syfte. Några formella krav ställs dock inte på vare sig form- eller sakinnehållet i redovisningen. Ett parti kan därför lämna in partiets ordinarie redovisning som lämnas in till eller göra en särredovisning enbart för partistödet. Kommittén anser inte heller att det bör införas någon allmänt gällande sanktion för partier som underlåter att komma in med redovisning. Däremot ska fullmäktige inte vara skyldigt utge partistöd till partier som överhuvudtaget inte lämnar någon redovisning. Därför föreslås att det i lag ska uttalas att fullmäktige i förväg får ställa krav på att partistöd inte ska betalas till parti som underlåter att komma in med redovisning. Kommuner och landsting i allvarlig kris Kommittén har haft i uppdrag att analysera behovet för staten av nya möjligheter att hantera allvarliga styrningskriser och, om sådant behov föreligger, lämna författningsförslag. Utmärkande för den form av kris som avses i kommitténs direktiv är att kommunen eller har svårt att upprätthålla en fungerande styrning av verksamheten. Enligt kommitténs uppfattning innebär detta att beslutsförmågan i det politiska systemet i kommunen har satts ur spel fullständigt eller i mycket hög grad. En kris i en kommun eller ett landsting som innebär att en fungerande styrning av verksamheten inte kan upprätthållas kan få mycket allvarliga konsekvenser för förutsättningarna att upprätthålla grundläggande samhällsservice. Sådan kris kan uppkomma av en rad olika orsaker. I den ena änden av skalan kan man placera situationer där de kommunala politiska organen överhuvudtaget inte kan fatta några beslut. Utmärkande för denna grupp av situationer är att kommunen eller står utan legal företrädare. I den andra änden kan man placera allvarliga beslutsproblem trots att de beslutande organen formellt sett är beslutsföra. Tillstånd där kommunen eller kan betala sina skulder torde enligt kommitténs uppfattning innebära att de ekonomiska förutsättningarna till en fungerande styrning saknas. Kommuner och landsting som befinner sig i allvarliga styrningskriser kan i många fall antas vara beroende av att få hjälp från utomstående aktörer för att reda upp sin situation. Det får alltså ur synvinkel anses finnas ett behov av åtgärder i sådana lägen. För att invånarna ska garanteras en grundläggande nivå av service och fungerande demokrati kan också staten, som ytterst ansvarig för landets medborgare, tänkas behöva verktyg för att hantera kriser på den kommunala nivån. Kommittén konstaterar att dessa två behov kan sammanfalla men att de också kan vara motstridiga. Typiskt sett torde kommunernas behov vara störst vid renodlade politiska eller akuta ekonomiska kriser medan statens behov borde vara störst vid politisk kris orsakad av en eller flera yttre omständigheter som innebär att det inte finns någon legal företrädare eller formell styrningsförmåga. Kommittén konstaterar att regleringar där den grundläggande kommunala beslutanderätten övertas av staten inte ryms inom regeringsformens regler om den kommunala självstyrelsen. Eventuella åtgärder måste i stället väsentligen bygga på att kommuner och landsting lämnar sitt samtycke. Kommitténs utgångspunkt är att statens åtgärder i förhållande till krisdrabbade kommuner och landsting huvudsakligen måste ske genom att staten i någon form erbjuder rådgivning och annan hjälp som behövs för att krisen ska få en långsiktig lösning. Kommittén menar att det är möjligt för regeringen att tillsätta organ liknande den tidigare Kommundelegationen för att bistå den kommunala nivån med t.ex. rådgivning. Sådana delegationer kan tillsättas med kort varsel och uppdraget utformas efter behoven i det enskilda fallet. Enligt kommitténs uppfattning kan det mot denna bakgrund inte sägas finnas något större behov av att i lagstiftningen skapa särskilda former för statlig rådgivning m.m. till kommuner och landsting i kris. 2013/14:5 När en styrningskris är kopplad till problem i styrelser och nämnder kan Bilaga 1 lösningen i vissa fall underlättas genom att det tillförs beslutsfattare och tjänstemän utifrån som i viss mån övertar beslutanderätten över förvaltningen. En sådan lösning med överföring av beslutanderätt till exempelvis ett statligt organ måste regleras i lag. En regel om att fullmäktige ska ha möjlighet att överföra vissa uppgifter skulle dock behöva utformas så att fullmäktige tillåts att överföra beslutanderätt när styrningskrisen når en viss nivå. Det får enligt kommitténs uppfattning anses vara förenat med stora svårigheter att uppställa lämpliga kriterier för när denna krisnivå ska anses föreligga. Vidare kan det förväntas bli mycket svårt för fullmäktige att i praktiken slå fast när kriterierna är för handen. Kommittén anser sammantaget att det inte föreligger något behov av lagstiftning. Möjligheterna att förutse vilken typ av kris en eventuell lag skulle tillämpas på är mycket små varför det är svårt att föra fram förslag om lagstiftning. Fördelarna med att införa ett regelverk överväger således inte nackdelarna som kommittén ser det. Kommittén väljer därför att inte lägga fram ett förslag till lagstiftning, men väl ett förslag till regelverk som kan utgöra en utgångspunkt för diskussion och analys. Kommitténs diskussionsförslag utgörs av en lag om statligt biträde åt kommuner och landsting i kris. Kommuner och landsting som befinner sig i styrningskris får genom lagen möjlighet att erhålla hjälpinsatser från staten. Fullmäktige ges rätt att överföra viss beslutanderätt på ett av staten utsett organ. Förslaget bygger på att statligt biträde kan ges endast efter att fullmäktige har lämnat sitt samtycke till det. Den centrala innebörden är att kommuner och landsting som befinner sig i en allvarlig styrningskris, efter egen ansökan hos regeringen kan beviljas biträde av regeringen, anpassat efter behoven i den enskilda situationen. Lagförslag i betänkandet demokrati (SOU 2012:30) Förslag till lag om ändring i kommunallagen (1991:900) Härigenom föreskrivs i fråga om kommunallagen (1991:900)1 dels att 2 kap. 9 och 10 §§, 4 kap. 1 §, 5 kap. 1, 5, 6, 18, 46 och 64 §§, 6 kap. 15, 23 och 32 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 2 kap. 11§, av följande lydelse. Kommuner och landsting får ge ekonomiskt bidrag och annat stöd (partistöd) till de politiska partier som är representerade i fullmäktige. Kommuner och landsting får ge ekonomiskt bidrag och annat stöd till politiska partier (partistöd). Partistöd får ges till de politiska partier som är representerade i fullmäktige. Ett parti är representerat som fått mandat i fullmäktige för vilket vald ledamot är fastställd enligt 14 kap. vallagen (2005:837). Partistöd får ges också till ett parti som har upphört att vara representerat i fullmäktige, dock endast efter det att representationen upphörde. Fullmäktige skall besluta om partistödets omfattning och formerna för det. Stödet får inte utformas så, att det otillbörligt gynnar eller missgynnar ett parti. Om det med stöd av 4 kap. 30 § har anställts en politisk sekreterare för de förtroendevalda i ett parti, skall detta beaktas när stödet bestäms. Fullmäktige ska besluta om partistödets omfattning och formerna för det. Stödet får inte utformas så, att det otillbörligt gynnar eller missgynnar ett parti. Fullmäktige får besluta att endast mandat för vilket vald ledamot är fastställd enligt 9 § andra stycket ska beaktas vid fördelningen av partistödet. 11 Lagen omtryckt 2004:93. Beslut om att betala ut parti- stöd ska fattas av full- Mottagare av stödet ska vara juridisk person. Mottagare ska till full- mäktige ge in en skriftlig redovis- ning som visar att partistödet har använts i enlighet med sitt syfte. och ges in till fullmäktige senast En revisor ska granska Fullmäktige får besluta att stöd inte ska betalas till parti som underlåter att inkomma med redovisning och revisorsrapport enligt andra och tredje styckena. Med förtroendevalda avses i denna lag ledamöter och ersättare i fullmäktige, nämnder och fullmäktigeberedningar samt revisorer. Med förtroendevalda avses också ledamöter och ersättare i den beslutande församlingen, förbundsstyrelsen eller annan nämnd, de beslutande församlingarnas beredningar samt revisorer i ett kommunalförbund. En förtroendevald som fullgör sitt uppdrag på heltid eller betydande del av heltid ska ha benämningen kommunalråd, landstingsråd, oppositionsråd eller annan benämning som fullmäktige bestämmer. Fullmäktige bestämmer hur många ledamöter som fullmäktige skall ha. Antalet skall bestämmas till ett udda tal och till minst Fullmäktige bestämmer hur många ledamöter som fullmäktige ska ha. Antalet ska bestämmas till ett udda tal och till minst 21 i kommuner med 8 000 röstberättigade invånare eller där- 2 Senaste lydelse 2006:369. 31 i kommuner med 12 000 31 i kommuner med över 8 000 till och med 16 000 röst- därunder och i landsting med berättigade invånare och i lands- 140 000 röstberättigade invånare ting med 140 000 röstberättigade invånare eller därunder, 41 i kommuner med över 12 000 41 i kommuner med över 16 000 till och med 24 000 röstberättigade till och med 24 000 röstberättigade 51 i kommuner med över 24 000 till och med 36 000 röstberättigade invånare och i landsting med över 140 000 till och med 200 000 61 i kommuner med över 36 000 röstberättigade invånare, och 71 i landsting med över 200 000 röstberättigade invånare. landsting med över 300 000 landsting med över 300 000 röstberättigade invånare skall dock fullmäktige skall väljas för fyra år fullmäktige ska väljas för fyra år räknat från och med den 1 räknat från och med den 15 beslutat om omval enligt 14 kap. beslutat om omval enligt 14 kap. (2005:837), 27§ vallagen (2005:837), ska dock dess omvalet har avslutats. omvalet har avslutats. mandattiden från och med den 15 ledamöter en ordförande och en ledamöter en ordförande och en eller flera vice ordförande. eller flera vice ordförande, som Fullmäktige bestämmer tiden för uppdragen. ärende bara om mer än hälften av ärende bara om mer än hälften av ledamöterna är närvarande. ledamot som deltar på distans ska anses vara närvarande. Fullmäktige får dock bestämma att interpellationer och frågor får besvaras även om färre ledamöter är närvarande. Om inte något annat följer av förbundsordningen, ska det som sägs i första stycket tillämpas, när den beslutande församlingen i ett kommunalförbund väljer ledamöter och ersättare i förbundsstyrelsen, andra nämnder, de beslutande organens beredningar samt revisorer.Första stycket 1 ska inte gälla om två tredjedelar av de närvarande ledamöterna i fullmäktige har röstat för att inrätta en nämnd som avses i 3 kap. 4 § första stycket 2 kommunallagen (1991:900), i vilken ledamöter väljs på annan grund än partipolitisk. anges i 2 § lagen (1992:339) om anges i 2 § lagen (1992:339) om proportionellt valsätt skall följande val vara proportionella: val vara proportionella: 1. val av ledamöter och ersättare i nämnder och beredningar, 2. val av revisorer som avses i 9 kap. 1 och 2 §§, 3. val av ledamöter och 3. val av ledamöter och suppleanter i styrelsen för aktie- suppleanter i styrelsen för aktie- bolag, ekonomiska föreningar eller bolag, ekonomiska föreningar eller mannarevisorer som skall granska en sådan styrelses förvaltning och en sådan styrelses förvaltning och 4. val av ledamöter och ersättare i den beslutande församlingen samt revisorer i kommunalförbund. Om inte något annat följer av förbundsordningen, skall det som sägs i första stycket tillämpas, när den beslutande församlingen i ett kommunalförbund väljer ledamöter och ersättare i förbundsstyrelsen, andra nämnder, de beslutande organens beredningar samt revisorer. 1. antalet ledamöter i fullmäktige, 2. när sammanträden skall 2. när sammanträden ska hållas, 3.anmälan av hinder att delta i sammanträden, 4.inkallande av ersättare och deras tjänstgöring, 5. vem som skall föra ordet, tills 5. vem som ska föra ordet, tills 6.rätten att delta i fullmäktiges överläggningar, 7.förfarandet vid omröstningar, 8. handläggningen av motioner, 8. handläggningen av motioner, 3 Senaste lydelse 2006:369. interpellationer och frågor, interpellationer och frågor, 9.formerna för justeringen av protokollet. 11.möjlighet att delta på distans Med deltagande på distans i punkten 11 avses sådan ljud- och bildöverföring som sker i realtid på ett sådant sätt att samtliga del- tagare kan se och höra varandra och delta på lika villkor. Om fullmäktige med stöd av Om fullmäktige med stöd av medborgarförslag får väckas, skall skrifter om hur sådana förslag skrifter om hur sådana förslag ska Lag (2002:249). Lag (2002:249). Fullmäktige skall, för den tid Fullmäktige ska bland nämndens som fullmäktige bestämmer, bland ledamöter välja en ordförande och en eller två vice ordförande, som ordförande och en eller två vice tiden för uppdragen. Har den politiska majoriteten i fullmäktige förändrats får full- mäktige välja nytt presidium. ärenden bara när fler än hälften av ärenden bara när fler än hälften av ledamöterna är närvarande. ledamot som deltar på distans ska anses vara närvarande. reglementen med närmare före- reglementen med närmare före- skrifter om nämndernas verk- skrifter om nämndernas verk- samhet och arbetsformer. samhet och arbetsformer. Fullmäktige ska besluta i vilken ersättare ska ha möjlighet att delta Reglementet för en gemensam nämnd skall antas av fullmäktige i var och en av de samverkande kommunerna eller landstingen. föring som sker i realtid på ett sådant sätt att samtliga deltagare kan se och höra varandra och delta på lika villkor. Reglementet för en gemensam nämnd ska antas av fullmäktige i var och en av de samverkande kommunerna eller landstingen. Denna lag träder i kraft Förslag till lag om försöksverksamhet med majoritetsstyre inom kommuner och landsting Härigenom föreskrivs följande. 1 § En kommun eller ett landsting får besluta att 5 kap. 46 § kommunallagen (1991:900) inte ska tillämpas vid tillsättning av styrelse som endast ska väljas ur den politiska majoriteten (majoritetsstyre). 2 § Beslut att införa majoritetsstyre ska fattas av fullmäktige året för ordinarie val. För beslutet krävs att minst två tredjedelar av de närvarande ledamöterna röstar för förslaget. Införande av majoritetsstyre ska ske vid det nyvalda fullmäktiges tillsättande av styrelse enligt 3 kap. 2 § kommunallagen (1991:900). 3 § När styrelsen ska utses, inbjuder den som varit ledamot i fullmäktige längst tid (ålderspresidenten) gruppledarna för varje parti inom fullmäktige till samråd om den nya styrelsens sammansättning. Ålderspresidenten lämnar därefter i uppdrag till en av gruppledarna att bilda en ny styrelse. 4 § Förslag till ny styrelse ska läggas fram till det nyvalda fullmäktiges första sammanträde, då fullmäktige, utan beredning i styrelsen, ska tillsätta styrelsen. Om mer än hälften av de närvarande ledamöterna röstar mot förslaget, är det förkastat. I annat fall är det godkänt. 5 § Har fullmäktige förkastat gruppledarens förslag, ska fullmäktige utse styrelse varvid 5 kap. 46 § kommunallagen (1991:900) ska tillämpas. 6 § som tillsatts med stöd av denna lag har samma uppgifter som gäller för styrelsen enligt 6 kap 1–6 §§. Förutsättningar för oppositionens arbetsformer 7 § Fullmäktige ska verka för att de partier som finns representerade i fullmäktige men som inte har ledamöter i styrelsen ska tillförsäkras nödvändig kännedom om pågående ärenden, samt ges utredningsmöjligheter och administrativt stöd. 8 § Om minst en tredjedel av fullmäktiges ledamöter så begär ska fullmäktige, utan föregående beredning, rösta om en misstroendeförklaring mot styrelsen. 9 § Minst hälften av de närvarande ledamöterna i fullmäktiges måste bifalla ett förslag om misstroende. Om fullmäktige finner att styrelsen inte har förtroende från en majoritet ska fullmäktige återkalla styrelsens uppdrag. 10 § Har styrelsens uppdrag återkallats ska fullmäktige utse ny styrelse. 11 § Fullmäktige får besluta att upphäva ett beslut om att införa majoritetsstyre. Har fullmäktige beslutat att upphäva majoritets-styre ska fullmäktige utse ny styrelse i enlighet med 5 kap. 46 § kommunallagen (1991:900). 12 § Den kommun eller det landsting som beslutar att införa majoritetsstyre ska till regeringen lämna en utvärdering av försöket . Denna lag träder i kraft och gäller till utgången av . Efter remiss har yttrande över betänkandet demokrati (SOU 2012:30) kommit in från Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Justitiekanslern (), , , (Förvaltningshögskolan), , (), (), , i , i , i , , , kommun, kommun, kommun, , kommun, , , , , kommun, , , , , kommun, , , , kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, , , kommun, , kommun, , kommun, kommun, , kommun, , , , läns landsting, , , läns landsting, , Västra , , , Kommuner och Landsting och FAR Därutöver har även kommun, SmåKom, m.fl., Åre kommun, samt och Bo Duvmo yttrat sig. ombudsmän (), Kammarkollegiet, , Falu kommun, kommun, kommun, , , kommun, kommun, , kommun, , kommun, , kommun, Ystads kommun, kommun, och har inbjudits att lämna synpunkter men har avstått från att yttra sig. Förslag till lag om ändring i kommunallagen (1991:900) Härigenom föreskrivs i fråga om kommunallagen (1991:900)10 dels att 2 kap. 9 och 10 §§, 4 kap. 1 §, 5 kap. 1, 5, 6, 46 och 64 §§ samt 6 kap. 15 och 32 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas tre nya paragrafer, 2 kap. 11 och 12 §§ samt 5 kap. 38 a §, av följande lydelse. Kommuner och landsting får ge Kommuner och landsting får ge ekonomiskt bidrag och annat stöd ekonomiskt bidrag och annat stöd (partistöd) till de politiska partier till politiska partier för att stärka som är representerade i full- deras ställning i den kommunala demokratin (partistöd). Partistöd får ges till de politiska partier som är representerade i Ett parti är represen- terat om det har fått mandat i fullmäktige för vilket en vald ledamot är fastställd enligt 14 kap. vallagen (2005:837). Partistöd får ges också till ett parti som har upphört att vara representerat i fullmäktige, dock endast efter det att representationen upphörde. Mottagare av partistöd ska vara juridisk person. Fullmäktige skall besluta om partistödets omfattning och formerna för det. Stödet får inte utformas så, att det otillbörligt gynnar eller missgynnar ett parti. Om det med stöd av 4 kap. 30 § har anställts en politisk sekreterare för de förtroendevalda i ett Fullmäktige ska besluta om partistödets omfattning och formerna för det. Stödet får inte utformas så, att det otillbörligt gynnar eller missgynnar ett parti. Fullmäktige får besluta att endast mandat för vilket en vald ledamot är fastställd enligt 14 kap. vallagen (2005:837) ska beaktas vid fördelningen av partistödet. 10 Lagen omtryckt 2004:93. parti, skall detta beaktas när stödet bestäms. 2013/14:5 Bilaga 4 Om kommunen eller ska ge partistöd, ska fullmäktige besluta att en mottagare av partistöd ska lämna en skriftlig redovisning som visar att partistödet har använts för det ändamål som anges i 9 § första stycket. Redovisningen ska avse perioden –och ges in till fullmäktige senast efter redovisningsperiodens utgång. En av mottagaren utsedd särskild granskare ska granska om redovisningen ger en rättvisande bild av hur mottagaren har använt partistödet. Granskarens rapport över granskningen ska bifogas redovisningen. Fullmäktige får besluta att stöd inte ska betalas till parti som inte lämnar redovisning och granskningsrapport enligt första och andra styckena. Beslut om att betala ut partistöd ska fattas av fullmäktige minst en gång . Med förtroendevalda avses i denna lag ledamöter och ersättare i fullmäktige, nämnder och fullmäktigeberedningar samt revisorer. Med förtroendevalda avses också ledamöter och ersättare i den beslutande församlingen, förbundsstyrelsen eller annan nämnd, de beslutande församlingarnas beredningar samt revisorer i ett kommunalförbund. En förtroendevald som fullgör sitt uppdrag på heltid eller betydande del av heltid ska ha benämningen kommunalråd, landstingsråd eller oppositionsråd eller en annan benämning som fullmäktige 11 Senaste lydelse 2006:369. många ledamöter som fullmäktige många ledamöter som fullmäktige Antalet skall bestämmas till ett Antalet ska bestämmas till ett udda tal och till minst udda tal och till minst röstberättigade invånare eller där- 31 i kommuner med 12 000 31 i kommuner med över 8 000 därunder och i landsting med berättigade invånare och i lands- 140 000 röstberättigade invånare ting med 140 000 röstberättigade invånare eller därunder, 41 i kommuner med över 12 000