prop · H1031d4 · 2013-09-18 00:00:00 — Rensat för effekter som beror på nya politiska beslut eller ändrade makroekonomiska förutsättningar var den genomsnittliga avvikelsen . Avvikelsen på var sämre än genomsnittet för perioden –2012 som uppgick till . Störst var avvikelser för Skatt på företagarvinster och Mervärdesskatt. Tabell 8.6 Prognosavvikelse för Takbegränsade utgifter -Utgiftsområden exkl. räntor -0,1 Källa: ESV. För utgifterna gjordes en överskattning. Den genomsnittliga prognosavvikelsen av utgifterna var , vilket motsvarade av de takbegränsade utgifterna. Rensat från effekter som beror på nya politiska beslut eller ändrade makroekonomiska förutsättningar var den genomsnittliga avvikelsen . Det var bättre än genomsnittet för perioden –2012 på . Störst var avvikelser inom områdena Internationellt bistånd, Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, Integration och jämställdhet, Arbetsmarknad och arbetsliv, Kommunikationer samt för Areella näringar, landsbygd och livsmedel. lämnade sin sjätte rapport i serien Svensk finanspolitik till regeringen (dnr Fi2013/1981). Årets rapport innehöll bl.a. bedömningar av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet, analysmetoder, regeringens prognoser, bostadsmarknaden, fördelningseffekter av jobbskatteavdraget och klimatförändringar. Rådet har även publicerat fem underlagsrapporter . Med rapporten som utgångspunkt anordnade finansutskottet en offentlig utfrågning av rådets ordförande och finansministern. Regeringen kommenterar samtliga förslag i Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 12.3 Granskning av finanspolitiken och ekonomisk styrning. Rådet har även anordnat konferenser i syfte att öka den offentliga diskussionen i samhället om den ekonomiska politiken. Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi bedriver i första hand sin verksamhet genom att ge uppdrag till externa forskare och institutioner att skriva rapporter. Därutöver utför även egna studier. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 ut i rapporter som publiceras i en särskild skriftserie. ESO:s arbete påbörjades och har sammanlagt 38 rapporter publicerats och 26 seminarier arrangerats. Expertgruppens arbete leds av en styrelse. medverkar i arbetet med att ge uppdrag till forskare och institutioner att genomföra studier. Kansliet tar också fram förslag till studieområden och medverkar i upprättandet av projektplaner inför styrelsernas beslut. Till studierna knyts även referensgrupper som består av olika sakkunniga, forskare, andra experter samt tjänstemän med relevant sakkunskap från . När olika konjunkturbedömares prognosprecision ska jämföras är det olämpligt att utgå från resultaten för ett enskilt år eftersom tillfälligheter därigenom kan få stort genomslag. I redovisas därför även 15-åriga medelvärden för de olika institutens prognosfel. Beroende på val av mått visade utvärderingen att prognosprecision var i linje med eller sämre än genomsnittet av och arbetslöshet. För inflationen var prognosprecision något bättre eller i linje med övriga prognosinstitut. Vid sidan av det kontinuerliga arbetet med att förbättra den kvantitativa prognosprecisionen har utvecklat sina rapporter i riktning mot en mer fördjupad analys. Regeringen ser positivt på det omfattande arbete som genomförts för att öka effektiviteten och säkerheten i beräkningsarbetet. Robusta beräkningssystem är en förutsättning för att data och beräkningar som levererar håller hög kvalitet. När det gäller arbete på det miljöekonomiska området är analysen av långsiktiga klimatpolitiska frågor av fortsatt stor vikt. Sammantaget gör regeringen bedömningen att har uppnått målet för sin verksamhet. ESV:s verksamhet resulterade i prognoser och utfallsinformation av god kvalitet. Regeringen bedömer att ESV har uppnått målet för sin prognosverksamhet för statens budget och de offentliga finanserna. Regeringen bedömer vidare att ESV har uppnått målet för sin verksamhet med information om den statliga ekonomin. När det gäller Finanspolitiska rådets huvudsakliga mål, att bidra till att finanspolitiken är långsiktigt hållbar, är målet uppnått genom publicering av rapporten . Regeringen bedömer att genom publiceringen av rapporten samt genom att arrangera konferenser och seminarier m.m. även har uppnått sina mål vad gäller en ökad öppenhet och tydlighet kring den ekonomiska politikens syften och effektivitet. Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi Regeringen bedömer att har uppfyllt sitt mål genom att ha publicerat kvalificerade underlag och på så sätt bidragit till utformningen av den ekonomiska politiken. Regeringen lägger stor vikt vid att analyser och forskning används som grund för den framtida ekonomiska politikens utformning. Det finns också ett behov av oberoende underlag för prövning av existerande verksamheter. En viktig förutsättning för regeringens styrning av myndigheterna är bl.a. de årliga myndighetsdialogerna och de underlag som tas fram inför dessa. Regeringen bedömer dock att det är viktigt att underlag som årsredovisning, budgetunderlag och revisionsberättelse regelbundet kompletteras med djupare analyser av myndigheterna. Analyserna breddar regeringens beslutsunderlag och ger förutsättningar för en förbättrad och utvecklad styrning. myndighetsanalyser där Statskontoret på ett systematiskt sätt analyserar myndighetens uppgifter, resurser, organisation och resultat. Regeringen avser att ge Statskontoret i uppdrag att genomföra en myndighetsanalys av och att i samband med analysen uppdra åt en grupp med internationell expertis för en fördjupad analys av prognosverksamheten. En systematisk utvärdering av har genomförts och resulterat i en revidering av uppdrag och organisation från . Regeringen avser att efter analysen av också genomföra en analys av ESV. Statligt stöd vid korttidsarbete är en stabiliseringspolitisk åtgärd som riktar sig direkt mot arbetsmarknaden. Korttidsarbete innebär att arbetstid och lön tillfälligt minskar när efterfrågan i ekonomin faller synnerligen kraftigt. Det statliga stödet innebär att tre parter, arbetsgivare, arbetstagare och staten, delar på kostnaderna för korttidsarbete . Ett väl utformat system för stöd vid korttidsarbete kan hålla sysselsättningen uppe genom att skapa incitament för företag att behålla arbetskraft i stället för att genomföra uppsägningar. För att minimera de negativa riskerna med ett statligt stöd vid korttidsarbete är det viktigt att det endast används i synnerligen djupa lågkonjunkturer. För del innebär åtgärden att när Barometerindikatorn är mindre än 80 bör myndigheten lämna en bedömning av förutsättningarna för att regeringen ska få meddela föreskrifter om att stöd vid korttidsarbete är uppfyllda. Regeringen gör bedömningen att arbetet kan finansieras inom ramen för myndighetens anslag. ska även fortsättningsvis prioritera förbättringen av sin prognosprecision genom utveckling och fördjupning av den ekonomiska analysen samt genom fortsatt metod- och modellutveckling. Inom det miljöekonomiska området ska fortsätta att prioritera sådan samhällsekonomisk analysverksamhet som förbättrar beslutsunderlaget för svensk miljö-, energi- och klimatpolitik, särskilt vad gäller styrmedel för att uppnå uppsatta miljökvalitetsmål (inklusive intermediära mål). För ESV gäller att myndighetens budgetprognoser ska vara tillförlitliga och ha en hög precision. Utvecklingsarbetet och arbetet med 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 att nå hög träffsäkerhet i prognoserna för statens inkomster och utgifter ska fortgå. Tabell 8.7 Anslagsutveckling 1:6 1 Motsvarar 9 469 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Finanspolitiska rådets förvaltningsutgifter. Tabell 8.8 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:6 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:6 . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 8.9 Anslagsutveckling 1:7 2 Motsvarar 59 536 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Tabell 8.10 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:7 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. Anslaget ökas med . Detta för att finansiera merkostnaden av de internationella experter som knyts till den översyn av myndigheten och dess prognosverksamhet som planeras ske . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:7 . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Området fastighetsförvaltning omfattar förvaltning av fastigheter som av försvarspolitiska, kulturhistoriska eller andra skäl har ansetts lämpliga att förvaltas av staten, bl.a. regeringsbyggnader, länsresidens, ambassader, de kungliga slotten, museer, teatrar, monument, försvarsfastigheter, markområden och vissa fastigheter som har donerats till staten. Kulturarvsfastigheter förvaltas tillsammans med vissa andra fastigheter av (). (FortV) förvaltar fastigheter som främst används för försvarsändamål. Verksamheterna finansieras framför allt genom avgifter, dvs. I området ingår även statens lokalförsörjning som hanteras av (). ESV:s övriga verksamheter redovisas i avsnitt 4, inklusive budgetförslag, och avsnitt 8. Målet för området är en kostnadseffektiv statlig fastighetsförvaltning. Förvaltningen ska ske med rimligt risktagande samt med likvärdig avkastning och service i jämförelse med andra alternativ. I korthet innebär detta att de fastighetsförvaltande myndigheterna ska tillämpa följande övergripande målsättningar. –Fastigheterna ska förvaltas så att god hushållning och hög ekonomisk effektivitet uppnås. –Fastigheternas värden ska bevaras på en för ägaren och brukaren långsiktig lämplig nivå. –Hyresgästerna ska ges ändamålsenliga och konkurrenskraftiga lokaler, markområden och anläggningar. –Myndigheterna ska uppfattas som kompetenta och serviceinriktade hyresvärdar. –Hänsynen till miljö- och kulturmiljövärden ska i tillämpliga delar motsvara vad som gäller för andra stora fastighetsförvaltare. SFV och FortV ska i sin verksamhet uppnå ett resultat som efter finansiella poster motsvarar en viss avkastning på deras genomsnittliga myndighetskapital. Avkastningskravet ligger på för både SFV och FortV. Inom SFV:s fastighetsbestånd finns det en kategori fastigheter som benämns som bidragsfastigheter. Bidragsfastigheterna är de fastigheter som saknar förutsättningar att ge ett långsiktigt ekonomiskt överskott. Målet för SFV:s bidragsfastigheter är att deras intäkter ska öka. Grunderna för resultatbedömningarna avseende SFV och FortV baseras på årsredovisningarna samt övrig redovisning och statistik. Ett arbete förbereds för att identifiera och fastställa resultatindikatorer med syftet att ytterligare tydliggöra resultaten av myndigheternas verksamhet. Avsikten är att indikatorerna ska användas för att mäta resultat av myndigheternas verksamhet. Målet är att inleda implementeringen av arbetet i samband med att 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 regeringen beslutar om hur statens fastigheter fortsatt ska förvaltas. SFV och FortV är de två största förvaltarna av statens fastigheter. De förvaltar bl.a. olika kulturhistoriskt värdefulla byggnader och ett stort antal försvarsanläggningar med tillhörande byggnader. Fastigheternas värdeförändring framgår av tabell 9.1. Tabell 9.1 Statens byggnader, mark och annan fast egendom SFV och FortV:s andel Källa: Årsredovisningarna för staten 2009–2012. Uppgifterna i tabellen bör bedömas med viss försiktighet då bl.a. vissa tillgångar med kulturhistoriskt värde inte behöver tas upp i balansräkningen. Andra myndigheter som förvaltar fast egendom är bl.a. , , , , , , och . SFV:s bokförda värde för byggnader, mark och annan fast egendom uppgick till . har investering i fastigheter för räkning samt avyttrande av fastigheter som tidigare förvaltade genomförts och påverkat det bokförda värdet. FortV:s bokförda värde för byggnader, mark och annan fast egendom uppgick till . Det är en marginell ökning jämfört med . över en längre tidsperiod har det bokförda värdet minskat, främst beroende på avyttringar och nedskrivningar med anledning av försvarsbeslut , 2000 och 2004. Lokalarea (1000m2) 1 Försvarsanläggningar redovisas normalt som bruttoarea, omräkningsfaktor till lokalarea är 0,83. Källa: och . har inga större förändringar skett av SFV:s totala lokalarea. Uppgifterna om lokalarea för FortV omfattar enbart uthyrningsbar yta i det öppna beståndet. uppgick SFV:s resultat före fastighetsförsäljningar till . Av- kastningskravet till staten omfattade , vilket motsvarar av det genomsnittliga myndighetskapitalet. Tabell 9.3 Uppgifter om det ekonomiska läget för FortV:s resultat av verksamheten uppgick till före fastighetsförsäljningar. Försäljningsintäkten blev , vilket gav ett resultat på . Myndigheten har betalat in 69 miljoner på statens centralkonto och redovisat mot inkomsttitel kopplat till avkastningskravet. För kommer FortV att betala in till statens centralkonto och redovisa mot inkomsttitel som överskott av fastighetsförsäljningar. Tabell 9.4 Uppgifter om det ekonomiska läget för SFV och FortV genomför vart annat år kundundersökningar som visar på hur de klarar av att uppfylla målen gällande bl.a. tillhandahållande av det kunderna efterfrågar samt hur kunderna uppfattar dem som hyresvärd. Den senaste undersökningen genomfördes och visade på att myndigheterna har en kundnöjdhet som motsvarar branschen i övrigt. FortV har stärkt sina indexvärden. SFV:s värde sjönk något men då från en relativt hög nivå. Myndigheterna har också fortsatt fokus på miljö- och kulturvärden och arbetet med att upprätta vårdplaner för alla statliga byggnadsminnen fortgår. har inom området statens lokalförsörjning till uppgift att bl.a. lämna stöd till regeringen och myndigheterna gällande lokalförsörjningsfrågor. Stöd har getts bl.a. genom myndighetens analyser av lokalanvändning och lokalkostnader i staten. Verket fick (dnr S2012/7633/SFÖ) i uppdrag att kartlägga statens förhyrningar i . I kartläggningen skulle också anges vilka skäl myndigheter anger för att lokalisera sig i . Verket skulle också redovisa möjliga verktyg för att förmå myndigheter att inte lokalisera sig i . Uppdraget redovisades (dnr S2012/7633/SFÖ) och förslagen bereds nu inom . Regeringen bedömer att SFV har genomfört sina instruktionsenliga uppgifter, uppfyllt de mål som regeringen ställt upp och genomfört sitt uppdrag på ett tillfredsställande sätt. Myndighetens avkastningskrav har överträffats, främst genom det låga ränteläget. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 FortV:s uppdrag är att bedriva effektiv fastighetsförvaltning och att tillhandahålla ändamålsenliga och konkurrenskraftiga lokaler, mark och anläggningar åt hyresgästerna. FortV:s största kund är Försvarsmakten. Regeringen bedömer att FortV uppfyllt de mål som regeringen har ställt upp. Regeringen anser att FortV:s försäljningar har genomförts affärsmässigt och att statens intressen tillvaratagits på ett bra sätt. Regeringen bedömer att ESV genom sina insatser har bidragit till målet om en effektiv statlig lokalförsörjning. De av 1991 beslutade riktlinjerna inom lokalförsörjnings- och fastighetsområdet vilka låg till grund för omorganisationen av statens fastighetsförvaltning 1993 ligger i huvudsak fast. Detta innebär bl.a. att fastighetsförvaltningen bör vara skild från brukandet av lokaler och mark, att statens fastighetsförvaltning bör bedrivas med ett så långt som möjligt marknadsmässigt avkastningskrav samt att de fastigheter som av historiska eller andra skäl är olämpliga att föra över till bolag bör läggas i en samordnad förvaltning i myndighetsform. överlämnade Utredningen om en översyn av statens fastighetsförvaltning betänkandet Staten som fastighetsägare och hyresgäst (2011:31) till regeringen. Den särskilda utredaren tillkallades bl.a. för att göra en översyn av den statliga fastighetsförvaltningen i syfte att analysera grunderna för och organisationen av den nuvarande fastighetsförvaltningen samt lämna förslag till en mer effektiv struktur på fastighetsförvaltningen inom staten. Utredaren föreslog bl.a. att öppna bestånd och det statligt ägda fastighetsbolaget sammanförs i ett gemensamt bolag. Inom kulturfastighetsområdet föreslog utredaren bl.a. principer för vilka fastigheter staten ska äga och kriterier för vilka kulturfastigheter som bör bevaras samt att de kulturfastigheter som förvaltas av andra 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 myndigheter samlas under en förvaltare, (). Utredaren föreslår även förändrade principer för hyra och att SFV inför en ny hyreskategori: Inrikes hyresfastigheter – Kulturfastigheter, med ett för denna kategori anpassat avkastningskrav. Utredningens betänkande remissbehandlades och remissinstanserna var i huvudsak positiva till förslagen. Regeringen har med anledning av utredarens förslag tillkallat två särskilda utredare för att förbereda genomförandet av förslagen samt belysa vissa ytterligare frågor. Genomförandet innebär bl.a. att (FortV) upphör som myndighet. Den första utredningen, Omstrukturering av statens bestånd av försvarsfastigheter (dir. 2012:6) har i uppdrag att förbereda och lämna förslag om en fördelning av statens bestånd av försvarsfastigheter. Utredaren ska lämna förslag om vilka myndigheter eller statligt ägda bolag som är mest lämpliga för förvaltning av försvarsfastigheter som förvaltas av FortV. Utredaren ska utifrån Försvarsmaktens förslag föreslå vilka fastigheter, dvs. fast egendom, byggnader och anläggningar på ofri grund som staten inte längre behöver och som därför bör avyttras. Syftet med omstruktureringen är att få en mer effektiv struktur på den statliga förvaltningen av försvarsfastigheter som förutsättningarna för respektive hyresgäst att bedriva den av statsmakterna ålagda verksamheten inte ska försämras eller försvåras. Utredningen överlämnade sitt betänkande Försvarsfastigheter (SOU 2013:61) till regeringen . Utredningen föreslår bl.a. att SFV och FortV läggs ned och att deras fastighetsbestånd läggs samman i en ny statlig fastighetsförvaltande myndighet. Vidare lämnas förslag om den framtida förvaltningen av försvarets fastigheter. Den andra utredningen, Omstrukturering av statens bestånd av vissa kulturfastigheter (dir. 2012:7) har till uppgift att klarlägga vilka fastigheter och byggnader som är kulturhistoriskt värdefulla för staten i bl.a. FortV:s, , , med flera myndigheters förvaltning och som bör ägas av staten. Utredaren ska vidare föreslå en samlad förvaltning av statliga myndigheters kulturhistoriskt värdefulla fastigheter hos en myndighet, SFV. I uppdraget ingår också att inventera vilka kulturhistoriskt värdefulla fastigheter som av kulturhistoriska eller andra skäl inte behöver ägas av staten, och som därmed kan avyttras. En opartisk värdering av dessa fastigheter ska genomföras i nära samarbete med utredningen om omstruktureringen av statens bestånd av försvarsfastigheter. Utredningen överlämnade sitt betänkande Statens kulturfastigheter - urval och förvaltning för framtiden (SOU 2013:55) till regeringen . Regeringen avser att återkomma till med förslag om den statliga fastighetsförvaltningen. Förslagen avses beröra principerna för den statliga fastighetsförvaltningen, förslag om styrningen av den statliga fastighetsförvaltningen samt redovisa frågor om förvaltningen av FortV:s fastighetsbestånd. Regeringen avser också att behandla vissa frågor om förvaltningen av statens kulturfastigheter. Se vidare under avsnittet Kulturfastigheter. I samband med att regeringen återkommer till avseende den statliga fastighetsförvaltningen avser regeringen också att slutgiltigt återkomma med de frågor som berör det som 2009 gav regeringen till känna, nämligen att vidta vissa åtgärder som rör kulturinstitutionernas lokalkostnader (bet. 2009/10:KrU1, rskr. 2009/10:144). Med anledning av tillkännagivandet beslutade regeringen att ge Utredningen om översyn av statens fastighetsförvaltning (Fi 2009:04) ett tilläggsdirektiv (dir. 2010:119). I direktivet gav regeringen utredningen i uppdrag att: –belysa de underhållskostnader och antikvariska merkostnader som är förknippade med kulturbyggnader i allmänhet och jämföra dessa med andra typer av byggnader, –se över den modell och tillämpning av hyressättning (kostnadshyra) som används för Operan, , , och , samt –se över underhållsnivån för de ovan nämnda kulturbyggnaderna och bedöma hur en rimlig nivå kan upprätthållas. Bakgrunden till uppdraget är att det finns ett flertal problem kring tillämpningen av nuvarande kostnadshyresmodell. Detta har lett till omfattande diskussioner om modellen och dess effekter. Utredningen har i betänkandet (SOU 2011:31) föreslagit principer och utgångspunkter för nya hyresavtal mellan SFV och de fem institutionerna med kostnadshyror: Operan, , , och . Hyresavtalen föreslås bl.a. tecknas (i normalfallet ), ge förutsägbara hyreskostnader, präglas av en fördelning av risk och ansvar mellan hyresvärd och hyresgäst i linje med fastighetsmarknaden i övrigt och tillåta att underhållsinsatser kan genomföras på en rimlig nivå. Regeringen gav i regleringsbrevet SFV i uppdrag att förbereda för arbetet med att omförhandla hyresavtalen för huvudbyggnaderna vid de fem institutionerna Operan, , , och . Syftet är att förändra principerna för hyressättningen för berörda institutioner för att nå en mer ändamålsenlig hyressättning. SFV har avrapporterat sitt uppdrag till regeringen och har meddelat att det finns några enskilda frågor kvar att lösa som regeringen föreslås ta ställning till. Ärendet bereds inom . Regeringen avser att återkomma till med utfallet av omförhandlingarna. I de förslag som regeringen avser att återkomma till med , kommer utgångspunkter för ägandet av kulturhistoriskt värdefulla statliga byggnader att redovisas samt hur regeringen avser att samla förvaltningen av statliga kulturfastigheter hos en myndighet, SFV. Regeringen har inte för avsikt att förändra de grundläggande principerna för hyressättningen för statliga myndigheter. Avsikten är dock att principerna för hyressättningen för de fem berörda kulturfastigheter ska omförhandlas. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 I betänkandet Staten som fastighetsägare och hyresgäst (2011:31) pekar utredaren på att det finns brister vad gäller kostnadseffektiviteten i statens lokalförsörjning. Regeringen har konstaterat att det finns anledning att undersöka om ytterligare åtgärder behövs vad gäller statens lokalförsörjning. Regeringen gav ESV i uppdrag att bland annat kartlägga myndigheternas lokalisering till centrala delar, föreslå en ändring i 9 § förordningen (1993:528) om statliga myndigheters lokalförsörjning och undersöka möjligheterna att utöka stödet till myndigheterna inom lokalförsörjningsområdet. ESV avrapporterade sitt uppdrag . har i sin rapport redovisat att två tredjedelar av den lokalyta myndigheterna disponerar i ligger i centrala delar. ESV har också via enkät frågat berörda myndigheter vilka skäl de anger till att välja lokalisering innan för tullarna. Det är framför allt tre skäl som framträder som tydliga: närheten till , närheten till andra statliga myndigheter och möjligheten att behålla och rekrytera personal. ESV har bl.a. gjort beräkningar på besparingspotentialen om en majoritet av myndigheter i flyttar ut utanför tullarna. Myndigheterna skulle genom en sådan flytt kunna få ner sina lokalkostnader med . Om myndigheterna skulle effektivisera sina lokaler och minska sin lokalarea i samband med flytten skulle besparingarna kunna uppgå till .