prop · H10345 · 2013-11-20 00:00:00 — Kontrollrutinerna bör också utformas så att gränsvärdena inte medför att felaktiga utbetalningar blir för höga. BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER Ålderspensionens tilläggsförmåner (bostadstillägg till pensionärer, särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd) utgör tillsammans med garantipensionen ett individinriktat grundskydd för ålderspensionärer med svaga ekonomiska förhållanden. Förmånerna administreras av Pensionsmyndigheten.1 Bostadstillägget är den i särklass största tilläggsförmånen sett till antalet berörda ålderspensionärer och omfattningen av utbetalningar. Förmånerna särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd fungerar så att de kompletterar alternativt ersätter bostadstillägget för att garantera en skälig levnadsnivå för ålderspensionärer som har en hög bostadskostnad, låg pension eller ingen pension alls. Tilläggsförmånerna ska fungera som ett grundskydd för de pensionärer som har det ekonomiskt sämst ställt. Det är därför angeläget att förmånerna når denna grupp. Det är viktigt att administrationen av förmånerna är effektiv. Tilläggsförmånernas regelverk har i princip sett likadant ut sedan det förändrades och anpassades till det nya ålderspensionssystemet som trädde i full kraft . ansåg att förändringarna var så omfattande att det nya systemet för bostadstillägg borde följas upp och utvärderas.2 Någon övergripande utvärdering har inte skett men det har rapporterats att många ålderspensionärer inte ansöker om bostadstillägg trots att de är berättigade till förmånen, det så kallade mörkertalet. Enligt en tidigare studie från uppgick mörkertalet till av de ålderspensionärer som var berättigade till förmånen. Ytterligare indikationer på problem rör administrationen av tilläggsförmånerna. Förmånerna tycks vara svåra att handlägga och svåra för ålderspensionärer Det senare leder bland annat till att många inte klarar att fylla i sin 1Förmånerna bostadstillägg och särskilt bostadstillägg kan även vara aktuella för personer som uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning. är handläggande myndighet för dessa ärenden. 2001/02:SfU3, s. 12. BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? Vissa insatser har dock genomförts med syftet att åtgärda de administrativa problemen. Pensionärer behöver inte längre ansöka om bostadstillägg utan beslut kan gälla tills vidare. Ändringen förenades med krav på att det ska finnas ett väl fungerande kontrollsystem så att inte felaktiga belopp betalas ut i större utsträckning. Granskningen har två syften. Det första syftet är att undersöka om tilläggsförmånerna når den grupp av ålderspensionärer som de är avsedda för. granskar därmed om regeringens och insatser medfört att förmånernas så kallade träffbild överensstämmer med övergripande syfte med förmånerna. Granskningens andra syfte är att undersöka om administrationen av tilläggsförmånerna är effektiv. I sammanhanget granskas om regeringen och har säkerställt låga kostnader för administrationen av tilläggsförmånerna och hög nytta för de ålderspensionärer som berörs av systemet. Granskningen utgår ifrån följande frågeställningar: Fungerar ålderspensionens tilläggsförmåner i enlighet med dess intentioner? Har regeringen och åstadkommit en effektiv hantering av tilläggsförmånerna? I detta avsnitt behandlas de utgångspunkter som använt i de bedömningar, slutsatser och rekommendationer som granskningen utmynnat i. 1.3.1Utgångspunkter i fråga om ålderspensionens tilläggsförmåner fungerar i enlighet med dess intentioner Vid införandet av lagen (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl., uttryckte regeringen att bostadstillägget i princip endast ska utges till personer som är i behov av förmånen för att klara sin huvudsakliga försörjning och ett acceptabelt boende3. Regeringen formulerade också att utgångspunkten för bostadstillägget är att, oberoende av bostadsort, ge pensionären möjlighet 2000/01:140. GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER att efterfråga och bibehålla en bostad med tillfredsställande standard också i ny produktion4. delade regeringens bedömning, men betonade att de ändringar som föreslås i propositionen måste i vissa avseenden bedömas som omfattande. Med hänsyn härtill anser utskottet det närmast självklart att det nya systemet för bostadstillägg noga följs upp och utvärderas när det varit i kraft en tid5. Syftet med det särskilda bostadstillägget är i huvudsak detsamma som bostadstillägget.6 Motivet med ett särskilt tillägg är att säkerställa att pensionärer med höga boendekostnader inte riskerar hamna under skälig levnadsnivå7. Syftet med äldreförsörjningsstödet skiljer sig däremot till viss del från syftet med de övriga tilläggsförmånerna. ökade gruppen ålderspensionärer vars pension inte räckte till en skälig levnadsnivå och därför var hänvisade till försörjning från . För att återställa försörjningsstöd till att vara ett stöd förorsakat av tillfälliga ekonomiska problem infördes ett nytt statligt stöd för personer med långvariga ekonomiska stödbehov. Äldreförsörjningsstödet syftar till att säkerställa en skälig levnadsnivå där även bostadskostnaden beaktas.8 Äldreförsörjningsstödet kan därför betraktas ha samma syfte som försörjningsstöd, det vill säga att täcka de mest grundläggande behoven. Myndighetens och regeringens ansvar Mot bakgrund av avsnittet ovan utgår från att förmånerna ska nå ålderspensionärer som är i behov av dem så att de klarar sin huvudsakliga försörjning och ger dem möjlighet att efterfråga en bostad med tillfredsställande standard. Det är vidare regeringen som ytterst har till uppgift att se till att tilläggsförmånerna fungerar i enlighet med intentioner. Genom att följa upp och utvärdera effekterna av systemet menar att regeringen har möjlighet att ta detta ansvar. Enligt förordningen med instruktion för ska myndigheten ge allmänheten information om pensioner och andra förmåner utifrån den enskildes behov.9 I sammanhanget översätter detta krav till att ska tillhandahålla information om tilläggsförmånerna till de ålderspensionärer som kan vara berättigade till någon av tilläggsförmånerna. 2001/02:SfU3, s. 12. 1993/94:SfU16 och . 2001/02:SfU3. 7Skälig levnadsnivå är fastställt till för ogift pensionär och för gift pensionär. Skälig levnadsnivå uppräknas med prisbasbeloppet. 2001/02:SfU4. 92 §, Förordning (2009:1173) med instruktion för . BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? 1.3.2Utgångspunkter i fråga om regeringen och åstadkommit en effektiv hantering av tilläggsförmånerna Övergripande krav på regeringens och ansvar för en effektiv verksamhet utgår från regeringsformen, budgetlagen och Lagstiftningen fastställer regeringens ansvar inför riksdagen10, att staten ska eftersträva hög effektivitet och god hushållning i sin verksamhet11 samt att det är myndighetens ledning som inför regeringen ansvarar för att verksamheten bedrivs effektivt och utförs i enlighet med gällande rätt12. Utifrån dessa övergripande krav på effektivitet menar att en effektiv pensionsadministration kännetecknas av att rätt summa pengar utbetalas i rätt tid till lägsta möjliga kostnad. har ytterst detta ansvar i fråga om handläggningen av tilläggsförmånerna. Regeringen har angett tydliga mål för pensionsadministrationen och pekar bland annat ut låga kostnader, snabb handläggning och att utbetalningarna är rätt. har regeringen uttryckt att administrationen inom ålderspensionssystemet ska bedrivas med låga kostnader och till nytta för pensionärer och pensionssparare.13 I instruktion anges också att myndigheten ska säkerställa att felaktiga utbetalningar inte görs och motverka bidragsbrott.14 ska också minska handläggningstiderna för bostadstillägg och återkrav.15 För att svara på granskningsfrågorna har använt en kombination av kvantitativa och kvalitativa metoder. För att identifiera regeringens och insatser inom berörda områden har regleringsbrev och årsredovisningar gåtts igenom för åren 2003–2013. Intervjuer har också genomförts med företrädare för och med företrädare från och från lokala kontor i och . har både tilläggsförmånernas träffbild och administration av förmånerna varit föremål för frågor. I det följande redovisas närmare de metoder som använts i granskningen. 101 kap. 6 § Regeringsformen (2011:109). 111 kap 3 § Budgetlagen (2011:203). 12Myndighetsförordningen (2007:515). 13Pensionsmyndighetens regleringsbrev , 2011 och 2012. 14Förordning (2009:1173) med instruktion för . GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER För att besvara den första revisionsfrågan om tilläggsförmånernas träffbild har efterfrågat aktuella uppgifter av avseende ålderspensionärer som uppbär en eller flera av tilläggsförmånerna. Myndigheten har även bistått granskningen genom att göra vissa beräkningar. Vi har även studerat gällande regelverk för förmånerna och utifrån detta bland annat gjort beräkningar om vilken inkomstrespektive förmögenhetsnivå som bestämmer utbetalning av förmånerna. För att kunna analysera träffbilden har vi också undersökt hur många pensionärer som inte ansöker om förmånerna trots att de är berättigade till dem. För att utreda detta mörkertal gavs ett uppdrag till (). SCB genomförde även motsvarande undersökningar 2005 och 2008 på uppdrag av . I princip har samma metod använts nu som då och jämförelser kan därför göras med resultaten års undersökning. Jämförelserna avser endast mörkertalet för bostadstillägg eftersom tidigare undersökning inte har motsvarande uppgifter för äldreförsörjningsstödet. Det som skiljer den nya mörkertalsundersökningen från de tidigare undersökningarna är osäkerheter avseende uppgifter om pensionärers förmögenhet. Det beror på att förmögenhetsskatten avskaffades 2008 och att det därmed saknas uppgifter om förmögenheter. Förmögenheter har i stället bildats baserat på taxerade kapitalinkomster och ett antagande om avkastning på förmögenheten på . Antagandet om avkastningen på förmögenheten är baserat på aktuella inlåningsräntor och värdet på Stockholmsbörsen.16 För att utreda hur känsligt resultatet är avseende förmögenhetsantagandet har låtit SCB genomföra två ytterligare mörkertalsundersökningar baserat på andra förmögenhetsantaganden. Vid ett antagande om avkastning på förmögenheten på skattas mörkertalet inom bostadstillägget till lägre än när kapitalinkomsten antas vara av förmögenheten. En lägre förmögenhetsavkastning, och därmed ett antagande om högre förmögenhet, resulterar således i ett marginellt lägre mörkertal.17 mörkertalsundersökning baseras uppgifter, som är de senaste uppgifterna som finns att tillgå. För att skatta mörkertalet används 16Antagandet om avkastningen på förmögenheten baseras på att mörkertalundersökning visar på liknande resultat oavsett om faktisk eller beräknad förmögenhet används. Den genomsnittliga effektiva årsräntan för inlåning från hushåll låg på samma nivå före mörkertalsundersökningen och vår undersökning. Räntan uppgick till . Därtill var värdet på Stockholmsbörsens 30 största bolag näst intill oförändrat mellan de aktuella åren. 17Beräkningar har gjorts baserat på att förmögenheten uppgår till 143 gånger kapitalinkomsten (0,effektiv årsränta) och 167 gånger kapitalinkomsten (0,effektivt årsränta). Resultaten redovisas i SCB:s underlagsrapport. BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? SCB:s årliga statistik över hushållens ekonomi (HEK18). HEK hade ett bortfall på och i dessa fall har SCB ersatt saknade uppgifter om bostadskostnad19 eller boendeförhållande20 med värden som antas komma den faktiska så nära som möjligt. SCB använder vidare mikrosimuleringsmodellen FASIT21 för att beräkna om pensionärerna som ingick i HEK är berättigade till en tilläggsförmån. Modellen använder uppgifterna från HEK tillsammans med gällande beräkningsregler för tilläggsförmånerna. I FASIT jämförs sedan beräknad tilläggsförmån med utbetald tilläggsförmån för respektive pensionär i urvalet. Mörkertalet har beräknats genom att ta kvoten mellan de pensionärer som är berättigade men inte har tilläggsförmån och alla pensionärer som är berättigade. Det redovisade mörkertalet i granskningen är en punktskattning med ett visst osäkerhetsintervall. Vi har valt att inte redovisa de resultat som innehåller stora osäkerhetsintervall och en mer utförlig redovisning om resultat, metod och osäkerhetsintervall finns att läsa i SCB:s underlagsrapport.22 1.4.2Aktgranskning för att undersöka effektiviteten i den administrativa hanteringen av förmånerna I den förstudie som föregick granskningen identifierades flera problemindikatorer avseende administrationen av tilläggsförmånerna. Både själv och Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) har uppmärksammat att handläggningen uppvisar såväl kvalitetssom effektivitetsbrister.23 Under pågående granskning lagstiftade om att ge rätt att fatta tills vidare-beslut i ärenden rörande bostadstillägg och särskilt bostadstillägg. Förändringen innebar nya förutsättningar för myndighetens administration av tilläggsförmånerna och 18HEK – hushållens inkomstundersökning. Urvalsstorleken var drygt 17 000 hushåll. Hushållets sammansättning och boendeform avser förhållandet . I undersökningen finns även uppgifter om ålder och kön. Uppgifterna i HEK samlas in genom administrativa register tillsammans med telefonintervjuer med ett urval av befolkningen. Genom undersökningen redovisas inkomstfördelning för hushåll samt boendeförhållande, boende och boendeutgifter för hushållen. 19För de hushåll där uppgift om bostadskostnad saknas används en så kallad tvillinguppgift från ett hushåll i en liknande bostad avseende storlek, bostadsort och där bostadskostnaden är känd. Detta förfarande brukar kallas imputering. 20För de hushåll där uppgift om hushållsbildning saknas sker hushållsbildningen genom registeruppgifter. Det innebär att de som är sammanboende utan att vara gifta och saknar gemensamma barn betraktas som ensamstående i modellen. 21FASIT – Fördelningsanalytiskt statistiksystem för inkomster och transfereringar – en statisk mikrosimuleringsmodell med vissa dynamiska inslag. Utvecklas och underhålls av SCB i samarbete med m.fl. 22SCB:s mörkertalsundersökning finns att tillgå som elektronisk bilaga på webbplats. 23Pensionsmyndighetens årsredovisning 2011, s. 26 och 2012, s. 159. Handläggning av bostadstillägg. ISF, 2012. (ISF 2012:3). GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER granskningen har i och med det särskilt undersökt eventuella risker med reformen. påtalade också att det fanns en risk för att felaktiga utbetalningar ackumuleras om inte ändamålsenliga kontrollåtgärder vidtas i och med införandet av tills vidare-beslut.24 Att bostadstillägget leder till många felaktiga utbetalningar och därmed många återkravsärenden har själv redovisat.25 För att ta reda på de vanligaste orsakerna till felaktiga utbetalningar och sedan ställa dessa mot myndighetens planerade kontrollåtgärder genomfördes en aktgranskning. Aktgranskningen omfattade ungefär 380 återkravsärenden till följd av felaktigt utbetald tilläggsförmån. Omfattningen av ärenden i aktgranskningen gör det möjligt att med en viss statistisk säkerhet redovisa mer generella slutsatser om resultaten. Aktgranskningens urval gjordes genom ett obundet slumpmässigt urval bland ärenden som beslutats till och med november 2011.26 Genom aktgranskningen identifierades förutom de vanligaste felorsakerna bland annat: om eller pensionären genom sitt agerande orsakat den felaktiga utbetalningen, om eller pensionären uppmärksammade den felaktiga utbetalningen, omfattningen av felaktiga utbetalningar i kronor, och om felutbetalningen skedde i samband med beslut om bostadstillägg eller på grund av förändrade förhållanden under beslutets giltighetstid. Granskningen av ålderspensionens tilläggsförmåner omfattar regeringens och verksamheter. administrerades tilläggsförmånerna av , men myndigheten omfattas inte av granskningen eftersom de inte längre ansvarar för verksamheten. Däremot kommer tidigare insatser inom berörda områden att beskrivas. Personer som får sjuk- eller aktivitetsersättning från kan också ha rätt till bostadstillägg och särskilt bostadstillägg. 2010/11:SfU:16, s. 5. 25Pensionsmyndighetens årsredovisning 2011, s. 30 och 2012, s. 52. 26Valet av period är baserat på att det inte skedde någon produktionsstyrning mot vissa felorsaker eller återkravsbelopp . har också i sin egen kvalitetskontroll bedömt att ärenden beslutade innan inte är representativa återkrav då de till högre utsträckning bestod av extra utredningskrävande ärenden som skapades och som övertagits från . BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? inom ramen för pensionsområdet och därmed omfattas inte gruppen som uppbär sjuk- eller aktivitetsersättning av granskningen. GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER 2Framväxten av dagens tilläggsförmåner I det följande beskrivs översiktligt ålderspensionens tilläggsförmåner med betoning på hur bostadstillägget utvecklats införande. Inledningsvis beskrivs de nuvarande reglerna för förmånerna och de viktigaste begreppen. Reglerna är detaljrika och i vissa delar svårförståeliga vilket har medfört problem både för pensionärer och för de dåvarande allmänna försäkringskassorna och för Pensionsmyndigheten.27 Följande beskrivning syftar därför både till att ge en förståelse för utformningen av de grundläggande reglerna och en uppfattning om deras komplexitet. De nuvarande reglerna för bostadstillägg, särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd gäller i huvudsak när förmånerna reformerades och anpassades till det nya allmänna ålderspensionssystemet. Bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd är alltså knutna till pensionssystemet och ska möjliggöra att de pensionärer som har lägst inkomster ska kunna efterfråga en god bostad till rimlig kostnad. Om pensionärer som beviljats bostadstillägg ändå inte når upp till en skälig levnadsnivå29 på grund av en hög bostadskostnad kan ett kompletterande särskilt bostadstillägg beviljas. För att pensionärer med låg eller ingen pension ska nå upp till en skälig levnadsnivå kan ett äldreförsörjningsstöd utbetalas.30 Det krävs ingen särskild ansökan för det särskilda bostadstillägget och äldreförsörjningsstöd utan stöden beräknas automatiskt när ansökan om vanligt bostadstillägg prövas. Bostadstillägget och det särskilda bostadstillägget kan beviljas tills vidare men förutsätter att pensionären anmäler förändringar i sin ekonomi samt ändringar i bostads- och familjeförhållanden som kan påverka bostadstillägget.31 27SOU 1992:21, s. 35. SOU 1999:52, s. 68. 2010/11:152, s. 8. 2000/01:140, bet. 2001/02:SfU 3, rskr 2001/02:10 och prop. 2000/01:136, bet. 2001/02:SfU4, rskr. 2001/02:13. 29Skälig levnadsnivå är fastställt till för ogift pensionär och för gift pensionär. Skälig levnadsnivå uppräknas med prisbasbeloppet. 30Reglerna om bostadstillägg och särskilt bostadstillägg finns i 99–103 kap. och om äldreförsörjningsstöd i 74 kap. Socialförsäkringsbalken (2010:110). 3199–103 kap. Socialförsäkringsbalken (2010:110). BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? Äldreförsörjningsstödet beviljas under högst tolv sammanhängande månader och har samma anmälnings- och uppgiftsskyldighet som de övriga tilläggsförmånerna.32 2.1.1Inkomster, förmögenhet och bostadskostnad avgör Reglerna för bostadstillägg till pensionärer () innehåller många detaljer. Förmånen är en inkomstprövad och skattefri tilläggsförmån till Pensionärer som har fyllt och tagit ut hela sin allmänna pension kan beviljas bostadstillägg för en bostadskostnad av högst för den som är ogift och för den som är gift33. tillkommer också ett tillägg på för den som är ogift och för den som är gift. Källa: Socialförsäkringsbalken (2010:110) Det högsta möjliga bostadstillägget kan inte överstiga bostadskostnaden och bostadstillägget kan som högst uppgå till för den som är ogift eller för den som är gift. Bostadstillägg kan beviljas för såväl hyreslägenhet som bostadsrätt, eget hus och äldreboende. Bostadstillägget beviljas dock endast för den bostad som är pensionärens huvudsakliga boende.34 Vad som ska tas upp som bostadskostnad omfattar flera detaljer som delvis beräknas schablonmässigt.35 Bostadstillägget motsvarar skillnaden mellan pensionärens beräknade bostadskostnad och viss andel av beräknad reduceringsinkomst. I figuren nedan beskrivs bostadstilläggets beräkningssteg: 3274 kap. Socialförsäkringsbalken (2010:110). 33Med gift avses gift, samboförhållande och registrerad partner. Med ogift avses ensamstående och gift som inte samlever med maka/make. 34101 kap. 7 § Socialförsäkringsbalken (2010:110). 35Avser bland annat värmekostnad, bostadslån, avgift, hyra, se föreskrifter (PFS 2012:4). GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER Figur 2.1 Bostadstilläggets beräkningssteg Källa: Socialförsäkringsbalken (2010:110) Reduceringsinkomsten beräknas med utgångspunkt i pension och andra inkomster av tjänst, kapital och näringsverksamhet som viktas och justeras på olika sätt36. Till inkomsten läggs också ett förmögenhetstillägg på av pensionärens nettotillgångar37 för ensamstående och för gifta.38 Sammanfattningsvis avgörs rätten till och storleken på bostadstillägget i en process där respektive steg ska ge svar på följande frågor: 1.Är den sökande och uppbär en förmån som ger rätt till bostadstillägg? 2.Hur hög är kostnaden för den sökandes permanentbostad? 3.Vilket är den sökandes civilstånd/boendeförhållande? 4.Hur hög är den försäkrades sammanlagda bidragsgrundande inkomst för ? 5.Hur stor är den återstående inkomsten efter justering för typ av inkomst och förmögenhet? 6.Överstiger högsta ersättningsbara bostadskostnad det månadsbelopp som framräknats enligt punkt 5? Om det överstiger med mer än ska detta nettobelopp lämnas som bostadstillägg. 7.Under hur lång tid ska bostadstillägget utbetalas? Särskilt bostadstillägg beviljas automatiskt om pensionären som beviljats bostadstillägg har en så hög bostadskostnad att den disponibla inkomsten hamnar under skälig levnadsnivå. Vid prövningen av särskilt bostadstillägg beaktas bostadskostnader för ogift pensionär och för gift. Särskilt bostadstillägg lämnas som utfyllnad upp till dessa gränser för bostadskostnaden. Den bidragsgrundande inkomsten räknas på samma sätt som för det vanliga bostadstillägget med skillnaden att avdrag 36Inkomster tas upp till 50, beroende på inkomstslag. 37Som tillgångar räknas kontanta medel och kontobehållningar överstigande samt andra tillgodohavanden. Aktie- och fondinnehav tas . Fastigheter tas upp till taxeringsvärdet med undantag för bostad som är pensionärens huvudsakliga boende. 38102 kap. 7–15 §§ Socialförsäkringsbalken (2010:110). BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? ska göras för skatter och att det vanliga bostadstillägget räknas som inkomst. Den lägsta inkomsten ska dock alltid anses motsvara garantipensionen, även om den faktiska inkomsten är lägre.39 För att vara berättigad till äldreförsörjningsstöd ska pensionären vara bosatt i och tagit ut alla sina pensionsförmåner och fortfarande ha en ekonomisk standard under skälig levnadsnivå. Detta gäller bland annat personer som bott i och därmed inte kvalificerat sig för full Inkomstberäkningen, bostadskostnaden och skälig levnadsnivå beräknas på samma sätt som bestämmelserna för särskilt bostadstillägg. Äldreförsörjningsstödet storlek beror dels på den fastställda skäliga levnadsnivån, dels på bostadskostnaden per månad.41 2.2Från kommunalt till statligt bostadstillägg 2.2.1Bostadstillägget till pensionärer förstärker folkpensionen