prop · H1031d26 · 2013-09-18 00:00:00 — –minskade administrativa kostnader för företagen inom fiskets område, –faktiska regellättnader för företagen inom fiskets område. I uppdraget ingår också att identifiera möjligheter till och föreslå administrativa och andra förenklingar av befintliga regler som påverkar företagen inom fiskets område men som ligger utanför myndighetens eget handlingsutrymme. Inom ramen för en särskild satsning utvecklar sin rådgivning till livsmedelsföretag för att underlätta deras tillämpning av livsmedelslagstiftningen och insatserna riktas främst till små företag, eftersom behoven där har bedömts vara som störst. har satsat på information på verkets webbplats för livsmedelsföretagare, broschyrer om att starta livsmedelsföretag, att medverka i möten med företag och branschorganisationer, stödja branschen att utveckla branschriktlinjer och att utveckla verkets upplysningstjänst via telefon och e-post. har i e-förvaltningsarbetet fortsatt att fokusera på de livsmedelsföretag som verket har kontrollansvar för. Det it-utvecklings- projekt som bedrevs under driftsattes i sin helhet . ingång Mina sidor för de livsmedelsföretag har kontrollansvar för som driftsattes . har arbetat brett med förenkling. Genom utveckling av e-tjänster under- P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 lättas skogsägarnas myndighetskontakter. E- tjänsterna Mina sidor för skogsägare och Skogens pärlor kom i nya versioner och användningen ökade kraftigt. lanserades e-tjänsten Det gröna kuvertet som ger markägaren en överskådlig sammanställning av information om den egna skogen. Anmälningar och ansökningar om avverkning kan nu skickas via tjänsten eAvverka, en möjlighet som används alltmer. kom av anmälningar och ansökningar om avverkning in via eAvverka vilket är en fördubbling jämfört med bakåt. Vidare har möjligheten att inrätta en myndighetsövergripande inlämningsfunktion för skogsärenden analyserats . antog regeringen en förordning som möjliggör detta vilket förväntas underlätta och leda till minskade kostnader både för skogsägare och myndigheter. Vidare har myndighetssamverkan fortsatt genom projektet dörr in. har också gjort en bred genomlysning av vilka möjligheter till förenkling i regelverket som finns och förslagen har remissbehandlats. I några fall har förenklingar beslutats genom ändring i föreskrifter, i övrigt bereds förslagen vidare i . Regeringen har utvecklat målet för förenkling till att, förutom att minska de administrativa kostnaderna, även omfatta kvalitativa aspekter som hur företagarna upplever reglerna. Arbetet med att utveckla e-tjänster och e-an- sökningar samt tjänster genom Mina sidor ligger väl i linje med att göra företagens myndighetskontakter enklare. Övergången till att endast söka stöd via internet beräknas leda till färre fel i ansökningarna och därmed till en säkrare hantering av stöd. Risken för finansiella korrigeringar från minskar när andelen fel sjunker. Övergången förväntas även medföra minskningar av berörda stödsökande företags administrativa börda. En fortsatt god utveckling av förenklingsarbetet kräver mer systematiskt fokus på att åstadkomma enklare och mer ändamålsenliga regler på EU-nivå. I arbetet med ny jordbruks- och fiskeripolitik har frågan om förenkling varit högt prioriterad och särskilt fokuserat på implementeringen av de nya reformerna. är EU-området som står för den största delen av regelmängden är det främst på EU-området som det behövs ytterligare förenklingssatsningar. Detta är viktigt för att nettoeffekten av de nya regelverken, i synnerhet landsbygds- och fiskeriprogrammen, ska vara positiv, dvs. att nyttan ska överstiga kostnaderna för att uppnå syftet med regelverken. Effekten för varje enskild företagare varierar beroende på produktions- och driftsinriktning. För företagare med djurproduktion eller livsmedelsförädling har påverkan varit mer påtaglig jämfört med effekten för t.ex. renodlade växtodlingsföretag. Det beror bl.a. på de förenklingar som har gjorts av exempelvis stalljournaler. Flera av de åtgärder som har vidtagit syftar till att korta handläggningstiderna och att underlätta för stödsökandena. Vidare kan de s.k. irritationskostnaderna, dvs. företagens upplevda kostnader, komma att minska om stödhanteringen blir mer strömlinjeformad och synergier kan skapas mellan fiskeriprogrammet och landsbygdsprogrammet. – det nya matlandet Syftet med visionen – det nya matlandet är att skapa bättre förutsättningar för arbete och tillväxt i hela landet. Visionen är uppdelad i fem fokusområden: primärproduktion, måltiden inom offentlig sektor, förädlad mat, matturism och restaurang. Insatser för att nå visionen genomförs i huvudsak inom ramen för anslaget en konkurrenskraftig livsmedelssektor och landsbygdsprogrammet, i mindre omfattning används även medel inom fiskeprogrammet. Visionen omfattar en stor mängd målsättningar av olika karaktär. Där finns mål av mer visionär karaktär, vars uppfyllande ligger utom ramen för enbart de insatser som görs inom matlandet, likväl som målsättningar av specifik karaktär med direkta kopplingar till de insatser som görs. Utvecklingen för en rad av Matlandets indikatorer och målsättningar är positiv. Mot bakgrund av bl.a. tillgängliga data och att många projekt fortfarande pågår så har den översyn som gjorts haft svårt att belägga i vilken mån som måluppfyllelsen är kopplad till de insatser som Nedan redovisas utvecklingen för några av målsättningarna. Målet om ökad produktion och lönsamhet för livsmedelsbranschen bedöms vara på väg att uppfyllas. Livsmedelsindustrins förädlingsvärde ökar –2010 , och ökar snabbare än näringslivet i övrigt. Målet om att antalet livsmedelsföretag ska öka är på väg att uppfyllas. Antalet företag inom livsmedels- och dryckesbranschen ökar. Mellan 2008–2012 uppgår ökningen till . Målet om att livsmedelsexporten ska fördubblas mellan åren 2008–2020 går åt rätt håll. Mellan åren 2008–2012 har exporten ökat , från 47,3 miljarder till . –2012 har totalt 225 projekt beviljats medel motsvarande inom ramen för anslaget 1:16 Konkurrenskraftig livsmedelssektor under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Enligt projektägarna har projekten i de allra flesta fall lett till måluppfyllelse för berörda verksamheter, t.ex. i form av ökad kompetens, utökade nätverk samt produkt- och processutveckling. När det gäller fokusområdet offentlig mat, så arbetade t.ex. med att ta fram ett it-verktyg för bedömning av skolmat för dokumentering och uppföljning mot den nya skollagen (2010:800). Personer som arbetar inom måltidsområdet i offentlig sektor har också inom flera projekt fått ta del av kunskaps- och kompetenshöjande insatser. Det har handlat om ämnen som rör bl.a. offentlig upphandling av livsmedel, råvarukunskap, smakupplevelser och hälsa. bildade , på uppdrag av regeringen, ett nationellt för måltiden i offentlig sektor. Syftet med centrumet är att det ska stödja och stimulera kommuner och landsting i arbetet med att ta fram handlingsprogram för den offentliga måltiden inom vård, skola och omsorg. har fokus varit på utåtriktat arbete för att tillhandahålla kunskap och för att ta del av andra aktörers behov. har vidare i samråd med på uppdrag av regeringen stött arbetet med näringsriktig skolmat och skolmåltidens utformning. Uppdraget ska slutredovisas . Som ett stöd vid planering av skolmåltider i linje med P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 den nya skollagen har nya råd tagits fram, "Bra mat i skolan". Inom ramen för regeringens satsning på livsmedelsexport har regeringen gett och i uppdrag att stärka arbetet med landsgodkännanden vid livsmedelsexport. Syftet är att få som land eller enskilda anläggningar i godkända för export av en viss vara till ett visst mottagarland. Arbetet sker i samråd med andra berörda myndigheter. har ca 20 ärenden avslutats vilka bl.a. har möjliggjort export av specifika varugrupper till exempelvis , , , , och . (Se även avsnittet om En öppen global ekonomi.) Vid sidan av myndigheternas arbete med landsgodkännanden har genomfört ett 40-tal exportfrämjande livsmedelsaktiviteter i och på marknader utomlands. Sammantaget deltog drygt 180 livsmedelsföretag i en eller flera av dessa aktiviteter. Jämfört med har antalet exportfrämjande aktiviteter med inriktning mot livsmedel i regi tredubblats. fortsatte även exporttekniska rådgivning riktad mot livsmedelsföretag. Ett 20-tal livsmedelsföretag erhöll en egen exportmentor inom ramen för mentorsatsning. –2014 har i uppdrag av regeringen att utveckla kompetensen i den offentliga livsmedelskontrollen ytterligare till nytta för företag och konsumenter. Regeringen har avsatt för detta . Projektet omfattar bl.a. framtagande av kontrollhandböcker och genomförande av utbildningar i exempelvis kontrollmetodik och bemötandefrågor. I arbetet ingår också att förstärka samordningen mellan olika kontrollmyndigheter. har utvecklat stödet till regionala och lokala kontrollmyndigheter genom bl.a. ett utvecklat webbforum. Ett systemstöd för att underlätta livsmedelsföretagens kontakter med har utvecklats. Matlandet stöttar även utvecklingen av den småskaliga livsmedelsproduktionen bl.a. med kompetensutveckling, affärsutveckling och distribution. Antalet företag inom den småskaliga livsmedelsproduktionen har ökat , vilket framgår av tabell 2.17 P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Regeringen har beslutat om bidrag för ett nationellt för mathantverk. Med stöd från Matlandet har även rådgivning särskilt riktat till små företag kring livsmedelslagstiftningen och dess tillämpning samt om geografisk ursprungsmärkning. avsattes för att sänka kostnaderna för köttkontroll, främst vid mindre slakterier. Medlen har även använts för att ta bort avgiften för godkännandeprövning av nya slakterier. Regeringen har beslutat att ska ta över kontrollen av bl.a. småskaliga charkuterier, fiskrökerier och mejerier. Målet är att kontrollen ska vara likvärdig i hela landet. Tabell 2.17 Småskalig livsmedelsproduktion (<10 anställda) (<10 anställda) Frukt-, bär- och (<10 anställda) (<10 anställda) Källa: SCB Företagsdatabasen samt . har det från landsbygdsprogrammet satsats inom ramen för – det nya matlandet. har omkring 2 000 företag eller projekt med verksamhet inom visionens fem olika fokusområden fått stöd. Förädlad mat är det fokusområde som störst andel stöd från landsbygdsprogrammet gått till. Medel från landsbygdsprogrammet används för stöd och projekt med koppling till matlandets fokusområden. Det har även gjorts en särskild satsning där medel inom programmet har riktats specifikt mot matlandetprojekt. Tabell 2.18 Beviljade stöd till matlandetprojekt och företagsstöd inom landsbygdsprogrammet och anslaget 1:16 Konkurrenskraftig livsmedelssektor Tabell 2.18 sammanfattar insatserna inom en konkurrenskraftig livsmedelssektor och landsbygdsprogrammet. Inom fiskeriprogrammet görs flera satsningar för att främja – det nya matlandet. Åtgärderna är av betydelse främst för visionens fokusområden primärproduktion, förädlad mat och matturism. Vidare har det funnits möjligheter att söka medel till åtgärder inom vattenbruket och beredningsindustrin. Medlen har även gått till satsningar på fisketurism och god fiskevård, vilket ger möjligheter för turistföretagare på landsbygden. har fått bidrag för att inom en begränsad region etablera ett lokalt nätverk för viltprodukter i syfte att göra viltprodukter tillgängliga för konsumenter och förädlingsindustri. Etableringen av kontakter mellan godkända vilthanteringsanläggningar och restauranger har genomförts. Regeringen har lämnat bidrag till Svenskt Viltkött som representerar vilthanteringsanläggningar i i syfte att utveckla branschriktlinjer samt för att främja ökad samverkan mellan dessa. Synliggörande av samisk mat och matkultur förlängdes uppdrag att synliggöra den samiska matproduktionen och matkulturen. Satsningen har fått god respons inom det samiska samhället och berör fokusområdena primärproduktion, förädlad mat samt matturism. Sameskolstyrelsen får bidrag till åtgärder med betydelse för fokusområdet offentlig mat. Syftet är att öka kunskapen och intresset kring samisk mat och matkultur i sameskolorna och i de kommunala skolorna där integrerad samisk undervisning bedrivs. Målet är att förbättra elevernas kunskaper och utveckla undervisningen på lång sikt om samisk mat och matkultur – från jord till bord – och att integrera detta i skolmåltiderna. Arbetet med att kommunicera Matlandets olika fokusområden baseras på den kommunikationsstrategi som tidigare tagits fram genom särskilt uppdrag. delades arbetet med genomförandet upp så att ansvariga organisatio- P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 ner och myndigheter arbetar vidare med att ta fram kommunikationsstrategier för varje fokusområde. har ett övergripande ansvar för primärproduktion och förädlad mat. ansvarar för offentlig mat och VisitSweden ansvarar för restaurang och matturism. , nuvarande Business , har ett särskilt ansvar för frågor som rör svensk livsmedelsexport. har marknadsföringskonceptet Try Swedish utvecklats och konceptet ska användas vid Visit och /Business aktiviteter utomlands. har som matland med innovativa måltidsupplevelser fått mycket uppmärksamhet internationellt . Det internationella kommunikationsarbetet har enligt Visit mätningar lett till artiklar motsvarande ett pressvärde på , jämfört med . För fokusområdet primärproduktion har en strategi utvecklats av och arbetet via digitala kanaler, events och mötesplatser har stärkts . Översyn av – det nya matlandet gjordes en upphandling av en översyn av satsningen på Matlandet. Ett externt analysföretag anlitades för uppdraget som genomfördes . I uppdraget ingick att ta reda på i vilken utsträckning målen som har satts upp till 2020 är på väg att uppnås, vilka effekter som kan identifieras av de insatser som genomförts inom ramen för Matlandet samt en analys av visionens betydelse. Översynen överlämnades till Landsbygdsdepartementet och visar att måluppfyllelsen för många områden i Matlandet har kommit igång bra och att många mål bedöms nås , men också att det finns områden och målsättningar där mätbarheten behöver utvecklas och där arbetet behöver förstärkas för att förbättra möjligheterna att nå målen. Översynen har i många fall svårt att värdera måluppfyllelsens koppling till Matlandets insatser. Översynen visar dock med viss osäkerhet positiva mätbara effektsamband mellan Matlandets företagsstöd inom landsbygdsprogrammet och omsättningsutvecklingen för de mindre företagen. Viss samvariation mellan mängden stöd inom en avgränsad region och utvecklingen av företagens omsättning och P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 sysselsättning kan också uppmätas men utan tydlig kausalitet eller någon värdering av kostnadseffektiviteten (inom fokusområdena Primärproduktion respektive Förädlad mat). Med översynen som grund pågår ett omfattande utvecklingsarbete i syfte att ytterligare öka möjligheterna att nå uppsatta mål . Landsbygdsdepartementet driver arbetet som kommer att ske i nära samarbete med andra berörda aktörer inom – det nya matlandet. Översynen av satsningen på – det nya matlandet som gjordes visar att måluppfyllelsen på ett antal områden går åt rätt håll men att det också finns områden där förändringar av mål och/eller insatser behövs för att stärka möjligheterna till måluppfyllelse. Översynen rekommenderar att man inom arbetet med visionen bör förbättra möjligheterna att mäta effekterna av genomförda insatser. Översynen visar att Matlandetvisionen är väl förankrad i Livsmedelssverige. Visionens mål och syfte är väl kända bland satsningens målgrupper och intressenter. På väg att uppnås är exempelvis mål om ökad lönsamhet för restaurangbranschen, ett ökat antal livsmedelsföretag, ökad produktion och lönsamhet för livsmedelsbranschen samt om att fler små och medelstora företag deltar och vinner kontrakt i offentliga upphandlingar. Mål där utvecklingen enligt översynen är oklar är exempelvis övergripande mål om att öka sysselsättningen på landsbygden, där bara en liten ökning har kunnat noteras men inte kunnat kopplas direkt till insatserna. Men även mål om tillgången till utbildad personal och mål om ökat antal gästnätter på landsbygden är oklara. Det utvecklingsarbete som inletts mot bakgrund av översynen tar sikte på att bl.a. tydliggöra målformuleringar och indikatorer men också på att förfina de insatser som görs och identifiera vad som behöver göras ytterligare för att nå målen till 2020. Trots den lågkonjunktur som ekonomin genomgår har livsmedelsindustrin klarat sig relativt bra. Trenden visar på effektivare och mer innovativa svenska livsmedelsföretag, men med färre anställda. ökar antalet företag inom livsmedelssektorn med småskalig produktion och t.ex. gårdsförsäljning. Företagen har gynnats av ökad efterfrågan på djupfrysta produkter, färdigmat, ekologiska produkter samt mat med lokal prägel. Försäljningen av ekologiska livsmedel fortsätter att öka i värde även om ökningen 2012 är lägre än föregående år. Att antalet livsmedelsföretag ökar trots pågående strukturomvandling bidrar till att även fortsatt ska kunna vara konkurrenskraftigt inom sektorn. Turistnäringen fortsätter att växa. Närmare en tredjedel av de pengar som en turist spenderar i går till mat och måltider, andelen ökar också . Utländska turister spenderar på restaurang- och livsmedelskonsumtion. Regeringens bedömning är att arbetet med visionen bidrar till att öka medvetenheten om svenska mervärden i mat och måltider och är viktigt för att skapa möjligheter att ta vara på den outnyttjade tillväxtpotential som finns inom området för livsmedel och matturism. Regeringens satsning på att synliggöra den samiska maten tillsammans med åtgärder för samisk matturism gynnar turistnäringen och förväntas innebära ökad efterfrågan på förädlade samiska matprodukter. De satsningar som görs inom ramen för en konkurrenskraftig livsmedelssektor, landsbygdsprogrammet och fiskeriprogrammet kompletterar varandra och stärker möjligheterna att nyttja den totala potential som finns till ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv med ökat företagande, tillväxt och fler jobb i hela landet inom ramen för – det nya matlandet. Det övergripande målet för samepolitiken är att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar. En levande samisk kultur I regeringsformen betonas att samiska folkets möjlighet att behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv ska främjas. Samiska folket har en särskild ställning som urfolk i landet. Samerna är därutöver erkända som en nationell minoritet och samiskan som ett nationellt minoritetsspråk i . En redovisning av minoritetspolitiken sker under Utgiftsområde 1 , Nationella minoriteter. har ett särskilt uppdrag att bevaka att samiska behov beaktas i samhällsplaneringen. På regeringens initiativ har tillsammans med tagit fram s.k. renbruksplaner. Dessa har som syfte att underlätta dialogen mellan samebyar och andra markanvändare i det samiska renbetesområdet och fungerar som beslutsunderlag vid samrådsmöten. Renbruksplaner kan dessutom vara ett effektivt verktyg i rennäringens klimatanpassning. Regeringens vision bruka utan att förbruka sammanfaller till stor del med arbete med landsbygdsprogrammet och livsmiljöprogram Eallinbiras. driver inom programmet flera åtgärder för företagsutveckling med fokus på hållbarhet och långsiktigt hållbart nyttjande. Inom det nuvarande landsbygdsprogrammet har ett särskilt ansvar för samiska närings- och landsbygdsutvecklingsfrågor. För perioden – 2013 är den sammanlagda budgeten . Vid utgången av 2012 hade 203 ansökningar beviljats. Renskötsel tillsammans med framför allt samisk turism, samisk slöjd och konsthantverk (duodji) och småskalig slakteri- och förädlingsverksamhet utgör samiska näringar. Rennäringen, jakt, fiske och duodji (sameslöjd) utgör bärande delar av det samiska kulturarvet. Den svenska vinterrenhjordens storlek uppgick /2012 till ca 255 000 djur, vilket är i nivå med föregående år. har antalet kontrollslaktade renar stabiliserats till runt ca 55 000 renar. Även priset har stabiliserats, strax per kilo. 2010/2011 var priset per kilo och 2011/2012 var priset per kilo. 2011/2012 slaktades 57 592 renar vilket är en marginell ökning jämfört med året innan. Samiskt turismföretagande utvecklas i nära samarbete med samebyarna och hälften av turistföretagen kombinerar turism med traditionell renskötsel. har sex nya turistföretag P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 godkänts enligt branschorganisationen visit Sápmis kvalitetsmärke Sápmi Experience. Antalet samiska slöjdföretag uppgick till 152 stycken, varav omkring en tredjedel har startat . Det förstärkta minoritetsskyddet inom de språkliga förvaltningsområdena för samiska syftar bl.a. till att höja minoritetsspråkets status, synliggöra språket och att öka samhällsservicen på samiska. Inom förvaltningsområdena genomförde samtliga kommuner ett flertal insatser för den samiska minoriteten och samiskan . Som exempel kan nämnas samråd, bidrag till språkinsatser och spridning av information bland kommuninvånarna. har tillsammans med i på olika sätt stöttat kommunerna i arbetet med att implementera lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk samt även genomfört en uppföljning som visar på de framsteg och brister som finns i genomförandet av de rättigheter som tillkommer samerna som nationell minoritet. Urfolket samerna lever i , , och . Samarbetet mellan de nordiska länderna är välutvecklat och sker inom en rad olika områden som rör samerna. Förhandlingarna om en nordisk samekonvention, som har till syfte att stärka samers rättigheter och harmonisera lagstiftningen gällande samer i de tre nordiska länderna, påbörjades och ambitionen är att slutföra förhandlingarna . Ett roterande ordförandeskap tillämpas och under ordförandeskap 2012 hölls tre förhandlingstillfällen. Renskötselkonventionen, som bl.a. syftar till att reglera det gränsöverskridande renbetet mellan och , har ännu inte ratificerats av länderna och ärendet är under fortsatt beredning i . Rapportering till internationella organ Flera av de internationella konventioner som har ratificerat rör även samerna som urfolk. De internationella organens synpunkter utgör underlag för regeringens framtida samepolitik och redovisas under utgiftsområde 1 , Nationella minoriteter. P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Det fortsatta arbetet med att utveckla och anpassa rennäringen och de andra samiska näringarna, bl.a. inom ramen för livsmiljöprogram Eallinbiras och landsbygdsprogrammet, utgör delar i att nå visionen bruka utan att förbruka. Renbruksplaner är en viktig del i den fortsatta dialogen mellan skogsbruket och rennäringen och kan lyftas fram som ett positivt exempel för andra samrådsområden. Den ökande konkurrensen om användning av markerna, främst gruv- och mineralnäringens anspråk intensifierar behovet av samråd och dialog mellan näringarna, berörda myndigheter och samebyarna. Samråden som ofta är komplexa och pågår är resurskrävande, särskilt för samebyarna. Framtidsutsikterna för utökat samiskt turismföretagande bedöms som god som det finns ett behov av en ökad samordning mellan de nordiska länderna vad gäller samisk turism. En välförankrad renskötselkonvention i respektive lands sameting samt rennäringsorganisationer bedöms ge förutsättningar för en långsiktigt hållbar renskötsel över mellan och . Det samiska språkets ställning i samhället är fortsatt svag. Bedömningen är emellertid att insatser, inom ramen för minoritetspolitiken såsom kunskapshöjande insatser riktade mot kommuner och etablering av samiska språkcentra har fått vissa positiva effekter. Landsbygden – med stärkt utvecklingskraft Befolkning, sysselsättning och företagande på landsbygden landsbygder uppvisar både områden som är expansiva och områden med befolkningsminskningar.