prop · H003164 · 2013-06-19 00:00:00 — Regeringens bedömning: Ett effektivt system för självreglering inom radio- och tv-området tillgodoser inte fullt ut de behov av reglering som finns när det gäller verksamheten i SR, SVT och UR. Kommitténs bedömning överensstämmer delvis med regeringens. Kommittén bedömer att självreglering inte tillgodoser de behov av reglering som finns när det gäller verksamheten i SR, SVT och UR. Remissinstanserna: SR, UR och Public servicerådet instämmer i bedömningen. SVT, och TU anser att möjligheten att låta vissa delar av verksamheten omfattas av självregle- ring bör prövas. Skälen för regeringens bedömning: Kommittén har ansett att när behovet av en reglering av den verksamhet som inte omfattas av regleringen i sändningstillstånden för marknät övervägs bör ställning tas till om det finns möjlighet till ett effektivt system för självreglering inom radio- och tv-området och vilken funktion ett sådant system i så fall skulle fylla. TU har vid samrådskontakter med kommittén och i remissvaret framfört att regleringen under kommande tillståndsperiod bör lämna utrymme för en sådan självreglering. Följande system för självreglering finns för pressen. () inrättades 1916 av , Svenska utser varsin ledamot, medan och ordföranden i tillsammans utser två ledamöter. Nämndens uppgift är att slå vakt om god publicistisk sed hos tidningar och tid- skrifter. Sedan Allmänhetens pressombudsman (PO) inrättades finns i nämnden också representanter för allmänheten. Fällande beslut från nämnden publiceras av den berörda tidningen. Utgångspunkten för nämndens bedömningar är de principer för god publicistisk sed som uttrycks i Spelregler för press, radio, tv, som ges ut av Pressens sam- arbetsnämnd. Publicitetsreglerna behandlar hur medieinnehåll ska utformas för att i rimlig mån respektera personlig integritet. Yrkes- reglerna handlar om den journalistiska integriteten som avgörande för trovärdigheten. inom övervakar reglerna. Riktlinjerna mot textreklam avser att skydda medierna mot otillbörlig påverkan genom att se till att ingen samman- blandning av redaktionellt material och reklambudskap kan ske. PO har till uppgift att behandla anmälningar om avvikelser från god publicistisk sed i tidningar och tidskrifter. PO finansieras av , , TU och Tidskrifter. har ansett att det finns behov av att hålla ihop den självsanerande etiska prövningen av papperstidningar och webbtidningar. prövas innehållet i alla tryckta tidningar som ges ut i och som utkommer med minst fyra nummer . Därutöver kan internetpubliceringar från medlemsföretag i och Tidskrifter, samt andra webbtidningar som aktivt har anslutit sig till det pressetiska systemet, prövas. SR, SVT och UR har i tillämpliga delar anslutit sig till Spelregler för press, radio, tv. När det gäller avsteg från publicitetsreglerna i radio- och tv-program kan dessa dock inte bli föremål för prövning av PO eller , utan sådana program granskas av och tv vid Myndigheten för radio och tv. bildades en ny branschorganisation, Utgivarna. Orga- nisationen arbetar bl.a. för en gemensam medieetisk prövning av journalistiken i pressen samt SR, SVT, UR och TV4. Utgivarna har inte tagit ställning i frågan. Arbetet med förslag till självreglering pågår så- ledes. Kommittén har haft kontakter med angående frågan om självreglering. Enligt verket finns det generella problem ur konkurrenssynpunkt med självreglering och överenskommelser mellan bransch och myndigheter. Indirekt informationsutbyte via ett gemensamt organ kan leda till sådan samordning mellan företag som medför att konkurrensen på marknaden snedvrids och konsumenterna därmed lider skada. Regeringen ser, liksom kommittén, generellt positivt på att aktörer inom radio och tv, däribland programföretagen, tar initiativ till själv- sanerande insatser. När det gäller verksamheten på internet skulle behovet av reglering genom ett effektivt system för självreglering kunna, såsom flera remissinstanser, bl.a. SVT, och TU anför, tillgodoses i vissa delar. Regeringens uppfattning är att uppdraget till radio och tv i allmän- hetens tjänst bör vara tydligt formulerat, transparent och uppföljnings- bart. Regeringen anser inte att detta till fullo kan uppnås genom ett system för självreglering. 2012/13:164 5 Ramar för nästa tillståndsperiod Regeringens förslag: Sändningstillstånden för , SVT och UR ska gälla till och med En översyn ska göras efter halva tillståndsperioden. Kommitténs förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flera remissinstanser, bl.a. universitet, dramatiska högskola, AB och , är positiva till förslaget. andra SR, SVT, UR, Copyswede och Konstnärliga och Litterära Yrkes- utövares () förordar , t.ex. , och anser att halvtidsöversynen bör vara tydligt avgränsad. Skälen för regeringens förslag: Nuvarande sändningstillstånd för , SVT och UR gäller till och med den för en period . propositionen som ligger till grund för nuvarande tillståndsperiod, Utveckling för oberoende och kvalitet Radio och TV i allmänhetens tjänst 20102013 (prop. 2008/09:195 s. 32), att nästföljande tillstånds- period bör vara sexårig. Regeringen hänvisade till att det skulle ha fördelen att perioden sammanfaller med tiden för de tillstånd för tv- sändningar som Radio- och , numera Myndigheten för radio och tv, meddelar. Enligt 4 kap. 12 § radio- och tv-lagen (2010:696) gäller tillstånd att sända tv och sökbar text-tv som har beviljats av regeringen för , medan tillstånd som har beviljats av Myndigheten för radio och tv gäller . Regeringen instämmer med kommittén i att det är väsentligt för programföretagens självständighet och integritet att uppdragens omfatt- ning och inriktning ligger fast . Detta är också av stor vikt för andra aktörer på mediemarknaden som är betjänta av att sändningsvillkoren för radio och tv i allmänhetens tjänst är långsiktiga och förutsägbara samt präglas av tydlighet och sund konkurrens. Regeringen anser att är en väl avvägd längd på en tillståndsperiod och att de skäl som angavs i proposition 2008/09:195 för att tidsmässigt synkronisera samtliga tillstånd för marksänd tv är giltiga. Detta gäller inte minst mot bakgrund av att regeringen planerar att besluta om vilket sändningsutrymme som ska användas för tv-sändningar och sökbar text-tv till och med , dvs. den period som ska gälla för de tillstånd som beviljas av Myndigheten för radio och tv. Som kommittén anför kan ny teknik, nya regelverk och andra medie- former snabbt leda till ändrade förutsättningar för radio och tv i allmän- Regeringen anser därför att det är av stor betydelse att programföretagen kan möta olika förändringar inom ramen för sina uppdrag, men också att det kan finnas behov av att på ett strukturerat sätt följa upp och utvärdera om villkoren gett avsedd effekt i program- I likhet med kommittén och de flesta remiss- instanser som har yttrat sig anser regeringen därför att det bör göras en Prop. 2012/13:164 översyn efter halva tillståndsperioden. Som flera remissinstanser har anfört, bl.a. SR, SVT, UR, Copyswede och KLYS, bör halvtidsöversynen inte bli för omfattande, vilket i praktiken skulle innebära att tillståndsperioden halverades. En strävan bör därför vara att översynen blir framåtsyftande och att antalet frågor som behandlas däri begränsas. Som framgår av avsnitt 7.4 bör frågor kring framtiden för de analoga radiosändningarna i marknätet behandlas separat från halvtidsöversynen. 5.2I huvudsak oförändrade villkor Regeringens förslag: De villkor i sändningstillstånden som gäller för , SVT och UR under den nuvarande tillståndsperioden 20102013 ska i sak om inget annat följer av övriga förslag i denna proposition gälla även under nästa period. Regeringens bedömning: Sändningstillstånden bör tydliggöras så att strukturen blir mer logisk, överlappningar undviks och använd- ningen av vissa begrepp blir mer enhetlig. Kommitténs förslag och bedömning överensstämmer i huvudsak med Kommittén bedömer att nuvarande sändningstillstånd ger uttryck för den typ av programutbud som programföretag i allmänhetens tjänst även fortsatt bör ha och att särskilda krav vad beträffar t.ex. mång- fald, kvalitet och det svenska språket samt vissa utpekade program- områden bör gälla även nästa tillståndsperiod. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser, bl.a. Barnombuds- mannen, , SR och SVT, instämmer i bedömningen eller Myndigheten för radio och tv anser att det är önsk- värt att definitioner av centrala begrepp framgår av sändningstillstånden. Linnéuniversitetet, SVT och UR betonar att förtydligandena inte får leda till att det publicistiska oberoendet inskränks. utrymme som finns att förtydliga villkoren eftersom enskilda formule- ringar är förankrade i tidigare riksdagsbeslut. Branschkansliet anser att det är viktigt att public service får ett brett uppdrag med möjlighet att följa med i utvecklingen. och vill se förtydliganden om programutbudet för barn och unga. branschen, Tevefolket och anser att uppdraget bör formuleras tydligare, med fokus bl.a. på nyhetsverksamhet, dokumentärer och public service endast ska tillhandahålla den information som de kommersiella bolagen inte täcker. SVT föreslår att ett antal villkor som rör företagets organisation tas bort från anslagsvillkoren. Skälen för regeringens förslag och bedömning beslutade om riktlinjerna för radio och tv i allmänhetens tjänst (prop. 2008/09:195, bet. 2012/13:164 2009/10:KrU3, rskr. 2009/10:61). Beslutet innebar bl.a. att de villkor som gällde i huvudsak skulle gälla även under följande period. gjordes vissa förändringar i vill- koren, bl.a. en fördjupning av kulturutbudet i SR och SVT, en skärpning av reglerna för direkt sponsring i SVT och en förenkling av reglerna för indirekt sponsring. Nuvarande sändningstillstånd och anslagsvillkor Enligt nuvarande sändningstillstånd ska programföretagens verksamhet präglas av oberoende och stark integritet och bedrivas självständigt i förhållande till såväl staten som olika ekonomiska, politiska och andra intressen och maktsfärer i samhället. Tillstånden innehåller tekniska villkor om sändningarna, villkor om att sändningarna inte ska vara krypterade samt, för SVT och SR, villkor om hur många programtjänster som ska sändas. UR:s program sänds med utnyttjande av SVT:s och SR:s sändningsutrymme. SR ska dessutom bereda utrymme för sändningar av radiotidningar. SVT och SR ska sända till hela landet vilket innebär att av den fast bosatta befolkningen ska kunna ta emot mark- sändningar. När det gäller innehållet i programföretagens sändningar sägs i till- stånden att sändningsrätten ska utövas opartiskt och sakligt samt med beaktande av att en vidsträckt yttrandefrihet och informationsfrihet ska råda i ljudradion och televisionen. Före sändning av program ska före- tagen så noggrant som omständigheterna medger kontrollera sakuppgifter i programmen. Ämnesval och framställning ska ta sikte på vad som är relevant och väsentligt. Den enskildes privatliv ska respekteras i programverksamheten och hänsyn ska tas till ljudradions och tele- visionens särskilda genomslagskraft när det gäller programmens ämnen och utformning samt tiden för sändning av programmen. SR, SVT och UR ska erbjuda ett mångsidigt programutbud där hög kvalitet och nyskapande form och innehåll ska utmärka program- verksamheten. Programmen ska utformas så att de genom tillgänglighet och mångsidighet tillgodoser skiftande förutsättningar och intressen hos befolkningen i hela landet. Programutbudet ska som helhet präglas av folkbildningsambitioner. Företagen ska beakta programverksamhetens betydelse för den fria åsiktsbildningen och utrymme ska ges åt en mång- fald av åsikter och meningsyttringar. För SR och SVT gäller dessutom att programföretagen ska slå vakt om programområden som är betydelse- fulla för allmänintresset och att deras programutbud ska omfatta allt från det breda anslaget till mer särpräglade programtyper. UR ska koncentrera sin programverksamhet till utbildningsområdet. Sändningstillstånden för samtliga programföretag innehåller villkor om ansvar för det svenska språket, program för barn och unga, att beakta behoven hos personer med funktionsnedsättning samt språkliga och etniska minoriteters intressen, liksom att verka för mångfald i programverksamheten genom en variation i produktionsformer. SR:s och SVT:s tillstånd innehåller därut- över villkor om nyheter och samhällsbevakning liksom om kulturutbudet. För SR finns ett särskilt villkor om programmen för sändning till utlandet. SR och SVT ska kostnadsfritt sända meddelanden som är av vikt för allmänheten om en myndighet begär det. sändningstillstånden villkor om genmäle och beriktigande, beredskaps- Prop. 2012/13:164 och säkerhetsfrågor samt om reklam och sponsring. Anslagsvillkoren för programföretagen innehåller vissa ekonomiska och organisatoriska villkor, villkor om redovisning av uppdraget samt villkor om gränserna för programföretagens verksamhet. Ett fortsatt brett programuppdrag Regeringen anser, i likhet med kommittén, att nuvarande sändnings- tillstånd ger uttryck för den typ av programutbud som programföretag i allmänhetens tjänst även fortsättningsvis bör ha. företagens anslagsvillkor är på ett övergripande plan ändamålsenligt formulerade och välfungerande på viktiga områden. Detta innebär att de villkor som gäller för , SVT och UR under den nuvarande tillstånds- perioden, dvs. 20102013, ska gälla i sak även under nästa period, om inget annat följer av övriga förslag i denna proposition. När det gäller programinnehållet bör programföretagen alltså även i fortsättningen ha ett brett uppdrag och därmed en mångfald i det egna är det viktigt att programföretagen fortsätter att ta ett särskilt ansvar för de områden som de kommersiella bolagen inte täcker. En viktig princip är att företagen ska kunna motivera alla program som sänds utifrån deras uppdrag i allmänhetens tjänst eftersom det är allmän- heten som bekostar företagens verksamhet. Det är av stor betydelse att programföretagen erbjuder produktioner av hög kvalitet som ger ett tydligt mervärde i det samlade medieutbudet. Som har framgått i avsnitt 3.2 är det regeringens uppfattning att de högst prioriterade områdena i uppdraget i allmänhetens tjänst är kunskap, bildning, nyheter och kultur. Andra centrala uppgifter för programföretagen är att tillhandahålla program på minoritetsspråk, att tillgängliggöra utbudet för personer med funktionsnedsättning och att spegla hela landet, inte enbart ur ett geografiskt perspektiv utan utifrån den variation som finns i befolk- ningen (se avsnitt 6 och 7). beslutade med anledning av budget- propositionen (prop. 2012/13:1, utg.omr. 17, bet. 2012/13:KrU1, rskr. 2012/13:106) om en ny inriktning för taltidnings- verksamheten, vilken bl.a. innebär att radiodistributionen av taltidningar ska ersättas med internetdistribution. Enligt den plan som har tagits fram av Myndigheten för tillgängliga medier ska teknikskiftet pågå fram till slutet av 2014. Villkoret för att bereda utrymme för sändningar av radiotidningar bör därför vara kvar åtminstone under början av nästa Behovet av tydligare sändningstillstånd Några remissinstanser, bl.a. och , vill se en ökad tydlighet i sändningstillstånden om vilka programområden som bör prioriteras, och det efterfrågas också en beskrivning av hur kvalitet ska definieras, mätas och följas upp. I sammanhanget görs en Enligt Europeiska kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på radio och tv i allmänhetens tjänst (EUT C 257, 27.10.2009, s. 1, punkt 45) ska medlemsstaternas definition av uppdraget i allmänhetens tjänst vara så 2012/13:164 exakt som möjligt. är det enligt punkt 47 med hänsyn till radio- och tv-sektorns särprägel och behovet av att slå vakt om program- företagens redaktionella oberoende i regel berättigat att tillämpa en kvalitativ definition som anförtror ett visst programföretag tillhanda- hållandet av ett brett, balanserat och varierat programutbud. Regeringen anser att de krav som ställs på de svenska programföretagen i sändnings- tillstånden tillmötesgår de krav som ställs i kommissionens meddelande. Kommittén pekar på otydligheter som finns i de nuvarande sändnings- tillstånden, t.ex. att det förekommer vissa upprepningar och över- lappningar. Därutöver finns det delar av programföretagens verksamhet som inte täcks av sändningstillstånden. Regeringen instämmer i att det finns ett behov av att formulera om tillstånden för att komma till rätta med de otydligheter som kommittén har identifierat och avser att göra ett sådant arbete inför kommande tillståndsperiod. Arbetet ska ske på grundval av de riksdagsbeslut som sändningsvillkoren är förankrade i. Viktiga utgångspunkter är att tillstånden inte ska bli för detaljstyrande och att programföretagens redaktionella oberoende inte ska inskränkas. Frågor om den verksamhet som är knuten till Berwaldhallen, och , vilka av kommittén tas upp som verksamhet som inte täcks av sändningstillstånden, behandlas i avsnitt 6.4.1. Regeringens bedömning: Den nuvarande ordningen med årliga riks- dagsbeslut om medelstilldelning till programföretagen bör kvarstå under den kommande tillståndsperioden. Kommitténs förslag överensstämmer inte med regeringens bedöm- ning. Kommitténs förslag innebär att beslutar om medels- tilldelning för hela tillståndsperioden. De årliga besluten i samband med budgetpropositionen tas bort. Programföretagens årliga budgetunderlag tas bort och ersätts med fördjupade underlag inför ny tillståndsperiod. Anslagsvillkoren görs fleråriga. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser, bl.a. , , och , tillstyrker förslaget. SR bedömer att den föreslagna processen inte kommer att kunna fungera fullt ut inför kommande tillståndsperiod eftersom det är för lite tid för förberedelse. Företaget förutsätter att de fördjupade underlag som efterfrågas väsentligen handlar om nya uppdrag och utveckling av verksamheten. SVT bedömer att den föreslagna modellen kan tillämpas oavsett finansieringsform. SVT vill fortsatt ha möjligheten att balansera avgifter mellan åren. Företaget anser vidare att det måste finnas en möjlighet, om uppdraget förändras under innevarande till- ståndsperiod, att även justera medelstilldelningen. Copyswede och KLYS anser att det är viktigt att möjligheten till höjningar av anslagen inte försvinner i samband med att de årliga besluten tas bort. Statskontoret avstyrker förslaget. Statskontoret anser att en förbindelse Prop. 2012/13:164 om sexårig medelstilldelning med visst uppräknat belopp blir osäker om radio- och tv-avgiften behålls, mot bakgrund av risken att intäkterna från avgiften minskar. Statskontoret menar vidare att det är fullt möjligt, och också behövligt, att förena en verksamhet med ett starkt oberoende med en ekonomisk styrning. Skälen för regeringens bedömning: Medelstilldelning till program- företagen sker genom årliga riksdagsbeslut, vilka verkställs genom regeringsbeslut om anslagsvillkor. Regeringen bedömer i och för sig, i likhet med kommittén, att ett beslut om medelstilldelning för hela till- ståndsperioden principiellt skulle kunna öka programföretagens själv- ständighet och integritet. I praktiken skulle dock inte skillnaden jämfört med dagens modell bli särskilt stor, eftersom de allmänna principerna för medelstilldelningen brukar fastställas inför varje tillståndsperiod. Kommitténs förslag skulle innebära att riksdag och regering gör ett åtagande för . I likhet med Statskontoret ser regeringen en risk med ett sådant förfarande, eftersom ett eventuellt underskott på rundradiokontot skulle påverka statens lånebehov. Därtill är nuvarande modell för medelstilldelning i enlighet med gällande ordning på övriga områden, där huvudregeln är att fattar årliga beslut om medel. Av de skälen bedömer regeringen att det inte är lämpligt att genomföra kommitténs förslag. Regeringens bedömning innebär att de årliga anslagsvillkoren tills vidare kommer att finnas kvar, liksom programföretagens årliga budget- underlag. Regeringens bedömning: Begreppen kärnverksamhet och komplette- rande verksamhet bör behållas i anslagsvillkoren. Kommitténs förslag överensstämmer inte med regeringens bedöm- Kommittén föreslår att begreppen kärnverksamhet och komplette- rande verksamhet tas bort. universitet, , Copyswede, KLYS och till- styrker eller har inga invändningar mot förslaget. Myndigheten för radio och tv anser att det bör ställas krav på bolagen att tydligt särskilja verksamheterna i public service-redovisningarna. efterlyser skrivningar i anslagsvillkoren som tydlig- gör vilken verksamhet som ingår i public service-uppdraget och inte. AB och anser att den kompletterande verksamheten, t.ex. på internet, bör definieras tydligare. ifrågasätter vidare, liksom , att avgiftsmedel används för att producera och publicera SR, SVT, UR och TU avstyrker förslaget. SR anser att begreppen i allt väsentligt fungerar väl. SVT tolkar förslaget som en återgång till en mer ser en risk i att 2012/13:164 tillgängliggörande av annat utbud än radio- och tv-program, t.ex. på internet, motverkar dagstidningars och andra mediers utveckling på digitala plattformar, och anser att begreppen är viktiga eftersom de tydliggör vissa gränser för public service-uppdraget. Skälen för regeringens bedömning Enligt programföretagens anslagsvillkor ska radio- och tv-avgiftsmedlen användas för företagens kärnverksamhet, vilken definieras som att producera och sända radio- och tv-program till allmänheten. Det framgår också att det för att nå lyssnarna och tittarna är nödvändigt att kärn- verksamheten tillgängliggörs på olika plattformar och att utbudet ska utformas på ett sådant sätt att så många som möjligt kan tillgodogöra sig tjänsterna och programmen. Vidare bör företagen iaktta försiktighet när det gäller satsningar på oprövad teknik och teknik som inte alla lyssnare och tittare har tillgång till. Enligt anslagsvillkoren ska avgiftsmedlen också i förekommande fall användas till kompletterande verksamhet, dvs. verksamhet som syftar till att utveckla och stödja kärnverksamheten och förbättra möjligheterna för allmänheten att tillgodogöra sig denna. Programföretagen ska enligt villkoren särskilja vad som är att betrakta som kärnverksamhet och kompletterande verksamhet och upprätthålla en god balans i omfattningen mellan dessa. Den kompletterande verksam- heten ska ha en tydlig koppling till kärnverksamheten. Etablerade och väl fungerande begrepp Som framgår av avsnitt 4.2 omfattar sändningstillstånden endast före- tagens sändningar i marknätet. Program som sänds på andra distri- butionsplattformar, t.ex. i kabelnät och via internet, omfattas indirekt av villkoren i sändningstillstånden om de också sänds i marknätet. Däremot omfattas program som sänds exklusivt på andra distributionsplattformar än marknätet inte av sändningstillstånden. Kommittén noterar att SR, SVT och UR har olika distributionsförut- sättningar vilket leder till att begreppen kärnverksamhet och komplette- rande verksamhet får olika betydelse i företagen. Regeringen instämmer i att det finns en otydlighet kring kopplingen mellan begreppen kärn- verksamhet och kompletterande verksamhet å ena sidan, och sändnings- tillståndens reglering av verksamheten å andra sidan. Som anges ovan är utsändning av radio- och tv-program, bl.a. i marknätet, kärnverksamhet. Verksamhet på andra plattformar, bl.a. internet, kan vara antingen kärn- verksamhet, kompletterande verksamhet eller sidoverksamhet. Regeringen delar emellertid inte kommitténs slutsats att begreppen kärn- verksamhet och kompletterande verksamhet bör tas bort från anslags- villkoren. Begreppen är etablerade och, som SR anför, i allt väsentligt väl fungerande. Att som kommittén så tydligt definiera den avgifts- finansierade verksamheten utifrån vad som regleras i sändnings- tillstånden, kan dessutom, vilket SVT påpekar, göra regleringen mer plattformsberoende. Det skulle vara otidsenligt i en utveckling där programföretagens tjänster på andra distributionsplattformar än mark- nätet ökar i betydelse.