prop · H1031d4 · 2013-09-18 00:00:00 — I betänkande förs också allmänna resonemang om förutsättningar och inriktning för myndigheternas och regeringens arbete med utveckling och innovation. Regeringen uppmuntrar en fortsatt diskussion inom och mellan myndigheterna kring de resonemang och uppfattningar som rådet för fram. Ett tydligare fokus på de offentliga verksamheternas nytta för medborgare och företag, incitament för utveckling i organisationerna och 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 en helhetssyn på verksamheternas samhällseffekter och statens utgifter är exempel på frågor som är viktiga att arbeta vidare med för att den offentliga förvaltningen ska fortsätta att utvecklas och förnyas. Regeringen har i budgetpropositionerna (prop. 2011/12:1) respektive 2013 (prop. 2012/13:1) i anslutning till respektive myndighetsavsnitt redovisat bl.a. vilka åtgärder som har vidtagits med anledning av många till en – sammanslagningar av myndigheter (RiR 2010:3) om enmyndighetsreformerna vid , och samt tillkännagivande på samma område (bet. 2010/11:KU8, rskr. 2010/11:154–156). Regeringen har därmed ansett granskningsrapporten och tillkännagivandet som slutbehandlade. har uppmärksammat regeringen på att det är angeläget att får en samlad redovisning av det som framkommit med avseende på enhetlighet i rättstillämpningen sedan (bet. 2012/13:KU21, rskr. 2012/13:294–295). Regeringen avser därför att vid senare tillfälle återkomma till i denna fråga. De av 1991 beslutade reformerna om lokalförsörjning och fastighetsförvaltning som låg till grund för omorganisationen av statens fastighetsförvaltning 1993 ligger fast. Detta innebär bl.a. att fastighetsförvaltningen bör vara skild från brukandet av lokaler och mark, att statens fastighetsförvaltning bör bedrivas med ett så långt som möjligt marknadsmässigt avkastningskrav samt att de fastigheter som av historiska eller andra skäl är olämpliga att föra över till bolag bör läggas i en samordnad förvaltning i myndighetsform. Inriktningen för regeringens fortsatta arbete inom området redovisas i avsnitt 9 . Regeringen avser att återkomma till med förslag gällande förvaltningen av statens fastigheter. Regeringen ser över möjligheterna till en effektivisering av statens lokalförsörjning. Regeringen avser att börja bereda frågan om hur arbetet med att digitalisera den offentliga förvaltningen bäst bör samordnas på myndighetsnivå. E-delegationen ska enligt sina direktiv (dir. 2009:19) ge förslag till hur arbetet kan föras vidare i ett längre perspektiv. Regeringen har slutit ett avtal med Kommuner och Landsting om närmare samverkan kring digitaliseringsfrågor. Hur denna samverkan ska ske ska utredas vidare. Regeringen avser att hitta former för en konkret samverkan kring digitala samverkansprojekt. E-förvaltningsfrågorna redovisas utförligare under utgiftsområde 22 Kommunikationer, avsnitt 4. I avsnitt 6 Offentlig upphandling beskriver regeringen hur en förbättrad offentlig upphandling kan uppnås. För Kammarkollegiets del innebär det att kollegiets uppgift att svara för upphandlingsstöd ska inordnas i . Vid förändringen ska 6 b § lagen (1982:80) om anställningsskydd beaktas. Inköpscentralen vid Kammarkollegiet bedöms inte beröras av förändringen. Tabell 4.2 Anslagsutveckling 1:1 Statskontoret 1Motsvarar 87 943 tkr prisnivå. 2Motsvarar 88 186 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Statskontorets förvaltningsutgifter och för regeringens behov av vissa förvaltningspolitiska insatser. Anslaget får även användas för att finansiera avvecklingskostnader av för utveckling i staten (). Tabell 4.3 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:1 Statskontoret Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. Anslaget 1:1 Statskontoret minskar med till följd av beslut om överföring av ändamål och verksamheter till utgiftsområde 1 (prop. 2012/13:100 avsnitt 12.1.1 och 12.1.2, bet. 2012/13:KU32, 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 2012/13:264). Det gäller dels för värdegrundsarbete i statsförvaltningen som förts till anslaget 4:1 m.m., dels för tillhandahållande av EU-utbildningar som förts till anslaget 9:1 för europapolitiska studier samt EU-information. Därutöver har anslaget minskat med för uppgiften att anordna s.k. concours samt uppgiften att administrera och informera om nordisk och europeisk utbytestjänstgöring, som till anslaget 2:2 Universitets- under utgiftsområde 16 Utbildning rektorerna vid statliga universitet och högskolor omfattas av regeringens chefsutvecklingsprogram. I samband med budgetpropositionen ökades anslaget engångsvis med för att finansiera kostnader vid inrättandet av ett nytt myndighetsregister. Regeringen föreslår i denna proposition att anslaget även ökas med med anledning av inrättandet av ett sådant register. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:1 Statskontoret . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . Budget för avgiftsbelagd verksamhet 1 Inklusive underskott om 5 810 tkr överfört från Kammarkollegiet. Verksamheten vid Statens servicecenter finansieras med avgiftsintäkter från de myndigheter som är anslutna till Statens servicecenter. Statens servicecenter erbjuder tjänster inom ekonomiadministration, löneadministration och e-handel. Fram till dess att myndighetens verksamhet är självfinansierande kommer myndigheten utnyttja en räntekontokredit. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 ett beräknat underskott som kommer att balanseras genom beräknat överskott åren därefter i takt med att allt fler myndigheter ansluter sig till Statens servicecenters tjänster. Prognosen är att myndigheten redovisar ett positivt resultat och når ett balanserat ackumulerat resultat senast vid utgången av . Tabell 4.5 Anslagsutveckling 1:2 Kammarkollegiet 1Motsvarar 70 826 tkr prisnivå. 2Motsvarar 71 084 tkr prisnivå. 3Motsvarar 71 814 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Kammarkollegiets förvaltningsutgifter och för förvaltningsutgifter för vissa nämnder. Anslaget får även användas för utgifter för att bevaka statens rätt och andra allmänna intressen samt vissa mindre skadestånd. Nämnderna är , , , , i vissa trygghetsfrågor, och för arbetstagares uppfinningar. Med mindre skadestånd avses skadestånd enligt 4 § förordningen (1995:1301) om handläggning av skadeståndsanspråk mot staten. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.6 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Den avgiftsbelagda offentligrättsliga verksamheten avser auktorisation av tolkar m.m. och stiftelserätt. Verksamheten är anslagsfinansierad. I samband med ansökan tas en avgift ut enligt avgiftsförordningen (1992:191). Kammarkollegiet disponerar inte ansökningsavgifterna. Kammarkollegiets verksamhet finansieras till större delen av avgifter. Uppdragsverksamheten avser kapitalförvaltning, försäkringsverksamhet, ramavtalsupphandling, fordringsbevakning och registrering av trossamfund. Intäkternas och resultatets storlek inom uppdragsverksamheten beror i huvudsak på utfallet av försäkringsverksamheten. Kostnaderna inom försäkringsverksamheten består till största delen av försäkringsersättningar. Ramavtalsverksamheten finansieras av avgifter som tas ut av leverantörerna. Avgiften för ramavtalsupphandlingen ska sättas så att full kostnadstäckning uppnås. Över- och underskott bör balanseras över flera verksamhetsår eftersom kostnaderna uppstår i inledningen av upphandlingen, medan intäkterna kommer först när avtalen är tecknade. Intäkterna, som i huvudsak är baserade på leverantörernas omsättning på ramavtalen, faktureras i efterskott. Tabell 4.8 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:2 Kammarkollegiet Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. Anslaget 1:2 Kammarkollegiet minskas med 2014, med 2015 och 2016 för att delfinansiera förlängningen till 2016 av nuvarande uppdrag kring OpenPeppol. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:2 Kammarkollegiet . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Kammarkollegiets behov av likviditet i samband med inrättande av nya myndigheter. Skälen för regeringens förslag: I avvaktan på ett riksdagsbeslut om anslag för ändamålet anser regeringen att tillgångar och övriga utgifter för nya myndigheters räkning vid anskaffningstillfället tillfälligt bör finansieras från en kredit hos Kammarkollegiet. När en myndighet har bildats bör anskaffningen av tillgångar eller övriga utgifter inklusive ränta regleras genom betalning av krediten. av krediten utnyttjades både 2011 och 2012. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 har tre organisationskommittéer (Universitets- och , Inspektionen för vård och omsorg samt Hälso- och vårdinfrastruktur) utnyttjat krediten med som mest . För vilka nya myndigheter som krediten behöver utnyttjas , och i vilken utsträckning, är svårt att bedöma. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att bemyndigar regeringen att låta Kammarkollegiet disponera en kredit på räntekonto i på högst för att tillgodose behovet av likviditet i samband med inrättandet av nya myndigheter. 4.5.41:3 Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen Tabell 4.9 Anslagsutveckling 1:3 Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen 1 Motsvarar 46 110 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter för statens informationssystem för budgetering, hantering av dokument och uppföljning. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 4.10 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:3 Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. den statliga budgetprocessen . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:3 Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen ingå avtal för utveckling och underhåll av statens informationssystem för budgetering, hantering av dokument och uppföljning som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2018. Skälen för regeringens förslag: Tillkomsten av bemyndigandet motiverades ursprungligen med ett stort behov av att renovera, modernisera och anpassa verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen. Utvecklingsåtgärder för förbättrad infrastruktur, teknisk plattform samt funktionalitet har genomförts löpande , men inom ramen för anslaget. Det har visat sig att alla åtgärder har kunnat genomföras utan något nyttjande av bemyn- Framöver bedöms de framtida utvecklingsbehoven främst handla om förvaltning av det befintliga verksamhetsstödet. Behovet av bemyndigande bedöms dock kvarstå , men i mindre omfattning. Storleksordningen är svårbedömd men ett helt slopat bemyndigande skulle bl.a. försvåra hantering av komplexa driftavbrottssituationer orsakade av eventuella omvärldsförändringar. Mot bakgrund av detta och att en delmängd av systemet, Transaktionsdatabasen, är föremål för prövning, har regeringen valt att tills vidare föreslå en oförändrad nivå på bemyndigandet. Regeringen avser att senare återkomma till när behovet av framtida bemyndigande bättre har analyserats. Tabell 4.11 Bemyndigande för anslaget 1:3 Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen Tabell 4.12 Anslagsutveckling 1:8 1Motsvarar 111 307 tkr prisnivå. 2Motsvarar 94 513 tkr prisnivå. 3Motsvarar 93 058 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.13 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Den offentligrättsliga verksamheten avser hyresintäkter från avtal med landsting. (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Uppdragsverksamheten avser områdena Ekonomisk styrning, Administrativa system och Information om statlig ekonomi. Tabell 4.15 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:8 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Anslaget 1:8 ökas med 2014, med 2015 och 2016 för förlängningen till 2016 av myndighetens nuvarande uppdrag kring OpenPeppol. Ökningen finansieras genom att anslagen 1:2 Kammarkollegiet och 2:4 Informationsteknik: Telekommunikationer m.m. under utgiftsområde 22 Kommunikationer minskas med hälften av beloppet på respektive anslag. regeringsuppdraget att stödja det fortsatta utvecklingsarbetet med Statens servicecenter (dnr S2013/3452). Anslaget beräknas planenligt minska med ca när ESV:s tidsbegränsade medel (2009–2015) för EU-revision avseende nuvarande programperiod upphör. Förhandlingar pågår mellan EU:s institutioner och medlemsstaterna om programmens utformning inför kommande programperiod 2014–2020. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:8 . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Området Statliga arbetsgivarfrågor omfattar personal- och lönepolitiska frågor, såsom löneutveckling, pensionsvillkor, arbets- och anställningsvillkor i offentlig anställning, statlig arbetsrätt och kompetensförsörjning. I området ingår bl.a. frågor om arbetsmiljö och hälsa, etnisk och kulturell mångfald, värdegrundsarbete samt jämställdhet inom staten. Till området hör , () samt följande nämnder inom det arbetsgivarpolitiska området: , Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd, Offentliga sektorns särskilda nämnd, i vissa trygghetsfrågor, samt – en kollektivavtalsstiftelse. Finansieringen av kvarvarande avvecklingskostnader för för utveckling i staten (), som upphörde som myndighet , framgår av avsnitt 4 Statlig förvaltningspolitik. Finansieringen av värdegrundsarbetet i den statliga förvaltningen flyttas fr.o.m. och framgår av anslaget 4:1 m.m., utgiftsområde 1. Målet för området Statliga arbetsgivarfrågor är en samordnad statlig arbetsgivarpolitik som säkerställer att kompetens finns för att nå verksamhetens mål. För att uppnå målet måste staten vara en attraktiv och föredömlig arbetsgivare. myndigheterna ska bedriva ett strategiskt arbete med sin kompetensförsörjning. Att de statsanställda avspeglar befolkningens sammansättning har betydelse för legitimiteten och allmänhetens förtroende för den statliga förvaltningen. Ett respektfullt och värdigt bemötande av allmänheten är av stor vikt för förtroendet. Följande delmål har satts upp för de statliga arbetsgivarna. Den statliga sektorn ska totalt sett inte vara löneledande. Andelen kvinnor på ledande befattningar i staten ska öka. Löneskillnaderna mellan kvinnor och män i staten ska minska. Den etniska och kulturella mångfalden bland anställda i staten ska öka på alla nivåer. Arbetsmiljön i staten ska vara god. De statsanställda ska ha kunskap om och förståelse för grundläggande värden i statsförvaltningen och rollen som statstjänsteman. För att följa upp utvecklingen inom verksamhetsområdet i förhållande till målen används i huvudsak följande indikatorer: –myndigheternas arbete med kompetensförsörjningen, –personalförsörjningsläget i staten, –utvecklingen av genomsnittliga löner i olika sektorer på arbetsmarknaden, 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 –andelen kvinnor på ledande befattningar i staten, –löneskillnaden mellan kvinnor och män i staten, –andelen anställda med utländsk bakgrund på olika nivåer i staten, –den genomsnittliga sjukfrånvaron i staten, samt –utvecklingen av nybeviljade sjukpensioner i staten. var drygt 243 000 personer anställda i den statliga sektorn vilket motsvarar av samtliga sysselsatta på den svenska arbetsmarknaden. I bilagan utveckling ges en övergripande redovisning av personalstrukturen m.m. inom staten. En strategisk kompetensförsörjning i staten I de underlag som togs fram av respektive departementet utifrån bl.a. myndigheternas årsredovisningar inför myndighetsdialogerna ges de arbetsgivarpolitiska frågorna generellt sett motsvarande uppmärksamhet som 2012. I merparten av underlagen ges kompetensförsörjningsfrågorna en tydlig koppling till verksamheten. I likhet utgör frågor om jämställdhet (könsfördelning) och sjukfrånvaro (arbetsmiljö) de mest förekommande. Jämfört berörs personalrörligheten och åldersstrukturen i allt större utsträckning. Genomförda medarbetarundersökningar är vanligt förekommande. Även frågor om mångfald respektive chef- och ledarskap tas upp. Värdegrundsfrågor nämns endast i begränsad omfattning. Frågor som rör personer med funktionsnedsättning nämns endast i begränsad omfattning. För några enstaka myndigheter tas frågor om våld och hot upp. En bedömning av hur myndigheten tar sitt arbetsgivarpolitiska ansvar förekommer för fler myndigheter än vad som gjordes 2012. Någon systematisk genomgång av myndigheternas redovisning av kompetensförsörjningen i respektive årsredovisning har inte genomförts. En samordnad statlig arbetsgivarpolitik Den statliga arbetsgivarpolitiken utvecklas genom samverkan mellan medlemmar och samordnas av . förhandlar och sluter kollektivavtal på statens vägnar för det statliga avtalsområdet. Verket svarar också för information, rådgivning och utbildning i arbetsgivarfrågor. Alla statliga myndigheter som har arbetsgivaransvar är medlemmar i . Enligt årsredovisningen företräder 25 icke-obligatoriska medlemmar med anknytning till det statliga området2. Därutöver har serviceavtal med och dess myndigheter samt ger service till vissa nordiska myndigheter, sammanlagt åtta arbetsgivare. är en avgiftsfinansierad myndighet vars verksamhet finansieras av medlemsavgifter. Medlemsavgiften är liksom av respektive medlems bruttolönesumma. uppgick den till , att jämföra med 2011. Totalt uppgick intäkter och avgifter och andra ersättningar till 2012, att jämföra med 82,7miljoner kronor 2011. Nuvarande ramavtal om löner m.m. för arbetstagare inom det statliga avtalsområdet gäller tills vidare3 med akademikers centralorganisation (Saco-S). Avtalen med Facket för Service och Kommunikation () och med förbundsområden inom det statliga förhandlingsområdet sammantagna (OFR/S,P och O) gäller t.o.m. . har årets avtalsrörelse förberetts. beslutade om en handlingsplan för att förverkliga den strategi för den statliga arbetsgivarpolitiken som Arbetsgivarkollegiets årsmöte beslutade . arbetade medlemmarna tillsammans med att utveckla strategin och gemensamma åtaganden. Den arbetsgivarpolitiska strategin är uppbyggd av fem visionära arbetsgivarpolitiska prioriteringar – fem avgörande 2En icke obligatorisk medlem lämnade . 3RALS 2010–T. 4RALS 2012–2013. områden för den statliga arbetsgivarpolitiken och för verksamheternas utveckling. –En tydlig arbetsgivarpolitik leder till en effektiv verksamhet. –Verksamheternas behov av utveckling styr kompetensförsörjningen. –Våra avtal bidrar till en effektiv verksamhet. –Ledarskap och medarbetarskap i samspel utvecklar verksamheten. –En god arbetsmiljö främjar verksamhetsutveckling. Den årliga Medlemsbarometern, där målgruppen är kontaktpersoner hos medlemmarna, visar att () av dessa har en ganska eller mycket positiv uppfattning i stort om som helhet (svarsfrekvens ). Resultatet ligger i nivå med undersökningen avseende 2011 (svarsfrekvens ). har genomfört en chefsbarometer, riktad till medlemmarnas chefer. Undersökningen visar att av dessa har en ganska eller mycket positiv uppfattning i stort om som helhet, att jämföra . Svarsfrekvensen var , att jämföra 2011. Barometrarna visar på fortsatt goda resultat – det finns variationer både positiva som negativa utfall i förhållande till utfallet . Det noteras att det har skett en positiv utveckling bl.a. när det gäller stöd för ökad kunskap om hur staten uppfattas som arbetsgivare av viktiga kategorier för statens kompetensförsörjning. () ansvarar för frågor som rör den statliga tjänstepensioneringen och statens tjänstegrupplivförsäkring. SPV ska, förutom att besluta om och betala ut förmåner, även svara för en automatisk matrikelföring av de som omfattas av statliga tjänstepensionsbestämmelser. SPV redovisar den så kallade aktualiseringsgraden som ett mått på kvaliteten i matrikelregistret. Aktualiseringsgraden beskriver andelen personer för vilka anställningsuppgifterna är korrekta och uppdaterade. Samtliga anställningsuppgifter ska vara korrekta och uppdaterade 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 , dock är kravet att de är det senast vid pensionsavgången. Det har skett en kraftsamling då aktualiseringsgraden uppgick till att jämföra med 2012 då aktualiseringsgraden uppgick till . Tabell 5.1 Utveckling av aktualiseringsgrad Driftkostnaderna jämförs med tjänstepensionsföretaget . Jämförelsen görs utifrån aktörernas respektive driftkostnadsprocent, vilket är ett mått som sätter pensionsadministratörens driftkostnader i relation till premieinkomsterna. SPV:s driftkostnadsprocent har ökat marginellt medan den har minskat vid . Driftskostnadsprocenten är fortfarande ett trubbigt instrument för att göra jämförelser, vilket SPV också har redogjort för i sina årsredovisningar. När det gäller säkerheten i form av andelen felaktiga utbetalningar har en ny metod för stickprovskontroll införts . Målet är att alla utbetalningar till ska vara korrekta vid 90 procents konfidensintervall. I den nya kontrollen ingår alla utbetalningar, även om det inte har skett några förändringar. Vidare ingår utbetalningar av den kompletterade ålderspensionen och utbetalningar inom bolagiserad verksamhet. Det är en markant skillnad i ackumulerat resultat . Den ackumulerade felprocenten 2012 uppgår till att jämföra 2011. SPV har påbörjat en analys för att ta reda på vilka faktorer som påverkar felprocenten. Mot bakgrund av skillnaderna mellan den nya och den gamla versionen av utbetalningskontroll är det svårt att göra jämförelser mellan resultaten för de olika perioderna. Det gör det också svårt att säga om nivån av korrekta utbetalningar har ökat eller minskat. Precis gäller en stor andel av felen låga belopp (är på belopp ). För mycket utbetald pension redovisas varav den andel som SPV råder över har minskat . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Resultatet av den årliga kontrollen av vissa utbetalda pensionsförmåner mot inkomstuppgifter framgår av tabell 5.2. Tabell 5.2 Kontrollerade förmåner och återkrävda belopp Återkrävda belopp, avrundat Pensionsinformation, kundnöjdhet och samverkan har SPV förbättrat informationen om den statliga tjänstepensionen genom att skicka ut ett samordnat pensionsbesked för de tre delar som den statliga tjänstepensionen består av. Fler pensionssparare har fått pensionsbesked och leveranserna till Min Pension har förbättrats ytterligare. erbjuder SPV pensionsbesked via tjänster för självbetjäning. har SPV tagit fram serviceåtaganden till kunderna så att de ska veta vad de kan förvänta sig när de kontaktar SPV. SPV gör mätningar av hur nöjda kunderna är med de tjänster och den service som verket står för. Den övergripande nöjdheten bland arbetsgivarna uppgick till 83 på en 100- gradig skala, att jämföra med 81 . Nöjdheten bland de statligt anställda har ökat till 55 från 2011.