prop · H1031d4 · 2013-09-18 00:00:00 — Beslut togs av Europeiska kommissionen att ett konsortium och projekt med namnet (e-Sens) skulle etableras och fick i uppgift att konsolidera, vidareutveckla och sprida resultaten från de fem pilotprojekten (e-upp- handling och e-handel), Stork (e-legitimation), epSOS (e-hälsa), SPOCS (företagsrörlighet) och eCODEX (rättsinformation) och därigenom stimulera användningen av offentliga e-tjänster samt elektroniska inköpsprocesser. ESV har i regeringsbeslut (dnr N2012/5930) fått uppdraget att leda och samordna svenskt deltagande i e-Sens till och med . ESV har i samma beslut fått uppdraget att under angiven period ge stöd till pilot för elektroniska inköp (beställning, leverans- och faktura hantering) inom ramen för e-Sens. (dnr S2012/4679) 2013, inom ramen för e-Sens, ge stöd till piloter för elektroniska inköp i de delar som avser hanteringen från annonsering till tecknande av kontrakt samt medverka till att generella infrastrukturkomponenter implementeras i de svenska systemlösningarna. I uppdraget ingår även att delta i relevanta arbetsgrupper. Kammarkollegiet har i uppdrag att arbeta med innovationsvänlig upphandling, som innebär att en upphandling sker på ett sådant sätt att den inte utesluter nya lösningar. har i uppdrag att arbeta med innovationsupphandling, dvs. framtagande av nya lösningar som ännu inte finns på marknaden. Enligt innovationsstrategin är detta ett av verktygen för att uppnå innovativa offentliga verksamheter som kan gynna näringslivets utveckling av nya tjänster och lösningar. har finansierat sju projekt som ska tjäna som exempel på upphandling av innovationer och har också deltagit i EU – projekt och regeringsuppdrag inom upphandling av innovationer. () är ett nätverk med representanter från europeiska myndigheter som arbetar med offentlig upphandling. Nätverket syftar bl.a. till att förbättra tillämpningen av upphandlingsreglerna och att verka för gränsöverskridande offentlig upphandling. KKV har i samråd med fr.o.m. t.o.m. varit ordförande i . Under ordförandeskapet har KKV aktivt drivit frågor om motverkande av olagliga direktupphandlingar, innovationsupphandling samt inlåsningseffekter i it-upphandlingar. Ordförandeskapet avslutades med en tvådagarskonferens . Styrningen och samordningen av den offentliga upphandlingen är viktiga frågor att arbeta vidare med. slutbetänkande kommer att vara ett viktigt underlag för regeringens fortsatta arbete. Även kommande förslag från övriga utredningar kommer att noga följas upp av regeringen och vara viktiga för att uppnå ett förbättrat upphandlingsförfarande. Resultatet av förhandlingarna om de nya EU- direktiven Förhandlingarna har resulterat i en del positiva förändringar i regelverket. En viktig förenklingsåtgärd som åstadkommits för både upphandlande myndigheter och leverantörer är exempelvis att möjligheterna att förhandla om anbuden utökats. Reglerna innebär att förhandlat förfarande under konkurrens och konkurrenspräglad dialog ska kunna användas bl.a. när den upphandlande myndighetens behov inte kan tillgodoses utan anpassning av lättillgängliga lösningar. Ytterligare en åtgärd som förenklar för myndigheter och leverantörer, inte minst i gränsöverskridande situationer, är direktivens regler om obligatorisk e-upphandling, som bl.a. innebär att all kommunikation och allt informationsutbyte senast från direktivets ikraftträdande ska ske elektroniskt. Standardformulär för självdeklarationer och att endast den vinnande anbudsgivaren ska behöva presentera bevis för sin kapacitet innebär en lättnad för leverantörerna, inte minst för små och medelstora företag. Det är också positivt att de kommande direktiven tydliggör utrymmet att ställa miljökrav och ta sociala hänsyn. Regeringen beaktade i förhandlingsarbetet tillkännagivanden dels om ratifikation av ILO- konvention 94, dels om att bör ändras så att arbetsmiljöhänsyn kan tas och krav i enlighet med svenska kollektivavtal kan ställas vid offentlig upphandling. Förhandlingarna resulterade i att en allmän bestämmelse tas in i direktiven, som i huvudsak anger att medlemsstater ska vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att leverantörer följer tillämpliga krav på de miljö-, social- och arbetsrättsliga områdena som fastställts i unionsrätt, nationell rätt, kollektivavtal eller vissa internationella konventioner. verkade också för förtydliganden när det gäller möjligheterna att i upphandlingar ställa krav i enlighet med kollektivavtal. Det är dock fortfarande så att sådana krav måste vara förenliga med de grundläggande principerna och EU- rätten i övrigt. När det gäller 94 visade det sig svårt att inom ramen för dessa förhandlingar få andra skrivningar än sådana som riskerade att befästa de rättsliga svårigheterna mellan och konventionen. Förhandlingarna kom istället att handla om den allmänna bestämmelse om efterlevnaden av miljö-, sociala och arbetsrättsliga krav, som ursprungligen föreslogs av . Vissa förslag riskerade att stänga den inre marknaden gentemot tredje länder som EU och dess medlemsstater saknar avtal med. bidrog där till att reglerna fortsatt kommer att vara så öppna som de är även i förhållande till sådana handelspartners. Genom de nya direktiven avskaffas den nuvarande uppdelningen i s.k. A- och B-tjänster. I stället införs ett system med enklare regler för sociala och andra s.k. specifika tjänster. värnade i förhandlingarna de svenska valfrihetssystemen. Frågan aktualiserades särskilt i förhandlingarna om det nya koncessionsdirektivet, men beaktades också under förhandlingarna av 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 de båda övriga direktiven. Detta resulterade i att en skrivning togs in i skälen i koncessionsdirektivet som anger särskilda kännetecken för våra valfrihetssystem och att sådana arrangemang inte betraktas som koncessioner. Även i skälen till det klassiska direktivet har det tagits in en skrivning om kundvalssystem och liknande, som anger att sådana arrangemang inte ses som upphandling utan enbart som tillståndsgivning. En viktig och välkommen nyhet är reglerna om tillsyn, vägledning, rapportering och statistik på upphandlingsområdet. Reglerna, som kommer att omfatta samtliga tre direktiv, innebär bl.a. att medlemsstaterna ska garantera att tillämpningen av upphandlingsreglerna övervakas och att vägledning för reglernas tolkning och tillämpning finns tillgänglig för upphandlande myndigheter och leverantörer. agerade med stöd från så att förslagen i stället för att styra hur medlemsstaterna organiserar sina verksamheter tar sikte på vilka uppgifter som medlemsstaterna ska utföra på dessa områden. Genom de kommande direktiven regleras även s.k. offentligt–offentligt samarbete, dvs. förutsättningarna för att inom offentlig sektor ingå avtal utan att tillämpa upphandlingsreglerna. Sådana regler finns delvis i , men ytterligare situationer kommer att regleras genom direktiven. De nya direktivreglerna bygger i huvudsak på rättspraxis från . Direktiven ska vara genomförda i medlemsstaterna senast från ikraftträdandet. Det är inte känt när direktiven kommer att träda i kraft, men det kan antas bli . Förändringarna på upphandlingsområdet innebär att den upphandlingsstödjande verksamheten behöver vidareutvecklas och omfatta fler områden bl.a. ekonomiska aspekter av upphandlingen. har framhållit att kompetensen hos stödet behöver höjas. Det är även viktigt att såväl stora som små upphandlare och leverantörer vet vart de ska vända sig för att få det stöd och vägledning som behövs. Det ställer krav på att synligheten hos stödet förbättras. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Upphandlingsstödet ska bl.a. bidra till att stärka upphandlingens strategiska betydelse, förebygga korruption och jäv i den offentliga upphandlingen samt uppnå målen för långsiktig hållbar utveckling. Det är viktigt och finns potential att utveckla dessa områden. Regeringen kommer att fortsätta arbetet med att förbättra och utveckla upphandlingsstödet. Elektronisk upphandling är en prioriterad fråga och regeringen avser att aktivt följa arbetet för att underlätta övergång till elektronisk upphandling. Offentlig upphandling är ett viktigt verktyg för att öka effektiviteten i de offentliga utgifterna. Upphandlingen kan också bidra till att uppnå gemensamma samhälleliga mål såsom skydd för miljön samt främjande av innovation, sysselsättning och social integration. Kunskapen om effektiv offentlig upphandling hos upphandlande myndigheter och enheter samt leverantörer behöver förbättras. Det är en entydig bild som tecknas i aktuella utredningar och rapporter. I den senaste utredningen (SOU 2013:12) har utredaren genomfört en grundlig undersökning av hur offentlig upphandling fungerar i praktiken. Resultatet bekräftar ovan nämnda problembild. Det handlar dels om en utbredd osäkerhet om regelverkets tillämpning, dels om brister i genomförandet av upphandlingsprocessens samtliga delar. Detta visar sig särskilt tydligt i upphandlande myndigheters eller enheters bristfälliga eller ickeexisterande uppföljningsrutiner för leverantörens åtaganden i de upphandlade kontrakten. Bristen på kontinuerliga kontraktsuppföljningar är allvarlig av flera skäl. Det innebär en ineffektiv användning av offentliga medel om den upphandlande myndigheten eller enheten inte upptäcker en försummelse hos leverantören att uppfylla delar av det åtagande som omfattas av ett kontrakt. Vilket i sin tur missgynnar såväl de seriösa leverantörerna som den enskilda Bristfällig uppföljning gör också att det i praktiken inte går att genomföra utvärderingar av leverantörernas prestation, vilket försvårar kunskapsinsamlingen inför nästa upphandlingstillfälle. Det ställs stora krav på att upphandlande myndigheter och enheter har den kompetens och kunskap som behövs för att genomföra upphandlingar som resulterar i varor, tjänster och byggentreprenader av god kvalitet. Vidare genomförs i relativt få s.k. innovationsupphandlingar jämfört med länder som och . Även detta beror till stor del på bristande kunskaper om vad regelverket tillåter, samt osäkerhet på hur en upphandlare i praktiken kan genomföra en upphandling som är öppen för innovationer och innovativa lösningar, eller en upphandling av en lösning som ännu inte finns på marknaden. Slutligen är det tydligt att det metodstöd om offentlig upphandling inklusive innovationsupphandling, som tillhandahålls av statliga aktörer behöver samordnas bättre. Det nuvarande statliga stödet till vägledning och information om offentlig upphandling är utspritt på ett flertal myndigheter och ett bolag, i huvudsak KKV, Kammarkollegiet, och . En rimlig utgångspunkt är att den som har både juridiska och praktiska frågor om en planerad upphandling, inte ska behöva vända sig till olika myndigheter för att få svar. Både , och remissinstanserna understryker vikten av en minskad splittring och att stöd och vägledning om upphandlingsprocessens samtliga delar koncentreras och förbättras. Regeringen gör därför bedömningen att stöd, information och vägledning om offentlig upphandling inklusive innovationsupphandling, miljö- och sociala hänsyn behöver koncentreras, förbättras och förstärkas. Därför avser regeringen att samla den statliga stöd- och informationsverksamheten om offentlig upphandling inklusive innovationsupphandling, samt miljö och sociala krav i KKV. Mot bakgrund av förändringarna på upphandlingsområdet, utvecklingen av och förslag avser regeringen att återkomma med ett utvecklat mål . KKV har som ansvarig för bl.a. tillsynen av offentlig upphandling en väl fungerande verksamhet och en bred kompetens om upphandlingsregelverket, om rättspraxis och inte minst om vikten av att genomföra upphandlingsprocessens samtliga delar för att åstadkomma en effektiv upphandling. Ambitionen är att KKV ska kunna få det samlade upphandlingsstödet inklusive stödet till innovationsupphandling, att vara tillgängligt . Mot bakgrund av den ovan nämnda problembilden är det vidare regeringens avsikt att koncentrationen av resurser inriktas på kompetenshöjande insatser inom främst följande tre områden. Regelverk och rättspraxis; hur en effektiv upphandling genomförs, i synnerhet vikten av kontinuerlig uppföljning; och hur man utvärderar leverantörens prestation inför nästa upphandling. Regeringen avser återkomma i den ekonomiska vårpropositionen med förslag om ändrad fördelning av ändamål och verksamheter på utgiftsområden. För att ytterligare förstärka nämnda verksamhet bedömer regeringen därtill att KKV:s anslag bör ökas permanent med . Genomförandet av upphandlingsdirektiven och lagförslag Som framgått ovan har arbetet med genomförandet av de kommande upphandlingsdirektiven redan påbörjats genom utredningen om genomförandet av direktiven (S 2012:09). Regeringen har också påbörjat arbetet med att ta fram en departementspromemoria avseende genomförandet av de delar av direktiven som inte omfattas av utredningens uppdrag. För att inhämta synpunkter såväl till utredningens arbete som till arbetet med departementspromemorian har en referensgrupp bildats, bestående av representanter för myndigheter, organisationer och leverantörer. Avsikten är att en gemensam remissbehandling ska ske av utredningens betänkande och departementspromemoria. Merparten av reglerna i de kommande direktiven är obligatoriska för medlemsstaterna att genomföra. Vissa regler är dock frivilliga, t.ex. om s.k. reserverade kontrakt och om underleverantörer. Den ändrade ordningen med enklare regler för sociala och andra specifika tjänster betonar vidare medlemsstaternas frihet att organisera valet av tjänsteleverantörer på det sätt som de finner lämpligast. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 genomförandearbetet ger därför anledning att överväga vilka konsekvenser detta bör medföra för svensk lagstiftning både när det gäller upphandlingar som omfattas av EU-direktivens regler och sådana som enbart omfattas av de nationella reglerna i 15 kap. . Även har i sitt slutbetänkande (SOU 2013:12) lämnat förslag till lagstiftningsåtgärder som ska övervägas i samband med den kommande propositionen med förslag till ny lagstiftning på upphandlingsområdet. Åtgärder för en förbättrad offentlig upphandling Den offentliga upphandlingen utgör en betydande andel av BNP och har en direkt inverkan på den svenska ekonomin. Hur upphandlingarna genomförs och hur de upphandlande avtalen förvaltas har en avgörande betydelse för kvaliteten i den offentliga servicen. I flera sammanhang har påpekats att de upphandlande myndigheterna och enheterna samt de potentiella leverantörerna behöver hjälp och stöd för att genomföra och delta i offentliga upphandlingar. Vidare ökar de kommande upphandlingsdirektiven behoven av information och upphandlingsstödjande insatser. Regeringen har vidtagit en rad initiativ för att förbättra den offentliga upphandlingen. uppdrag har varit att utvärdera upphandlingsregelverket ur ett ekonomiskt och samhällspolitiskt perspektiv samt se över systemet för insamling av upphandlingsstatistik. Utredningen har i sitt slutbetänkande lämnat förslag till en nationell handlingsplan med förutom lagstiftningsåtgärder en rad andra åtgärder för att åstadkomma förbättringar av den offentliga upphandlingen. Utredningen lyfter upphandlingens strategiska betydelse för en offentlig service av god kvalitet och därmed vikten av ett engagerat nationellt och lokalt ledarskap. Vidare lyfter utredningen fram betydelsen av avtalsförvaltning med en god uppföljning och utvärdering av upphandlingen. En rad åtgärder föreslås för att underlätta tillämpningen av regelverket, såsom kompetenshöjande åtgärder, ett kraftigt utbyggt upphandlingsstöd, ökad forskning m.m. Utredningen föreslår även förändringar av överprövningsprocessen. Utredningen anser att regeringen bör initiera ett mer formaliserat nordiskt samarbete 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 kring utvecklingen av socialt och miljömässigt ansvarsfull upphandling. Utredningen påtalar vikten av en utvecklad upphandlingsstatistik för en förbättrad uppföljning, utvärdering och forskning på området. Utredningen lämnar även förslag på hur statistiken ska kunna förbättras bl.a. i samband med utvecklingen av elektroniska beställnings- och upphandlingssystem. Förslagen kommer att behandlas i nära anslutning till arbetet med att genomföra upphandlingsdirektiven i svensk rätt och utredningens förslag är en bra grund för regeringens fortsatta arbete med att förbättra upphandlingsförfarandet. Därutöver kommer regeringen att följa upp förslagen från , som ska utreda vilka krav som kan och bör ställas på de som äger och driver företag inom välfärdssektorn (Fi 2012:11). Även de förslag som Utredningen om en kommunallag för framtiden lämnat i delbetänkandet Privata utförare – kontroll och insyn (SOU 2013:53) för att stärka kontrollen och insynen när kommuner och landsting anlitar privata utförare är åtgärder som regeringen kommer att noggrant överväga. Frågan om korruption och jäv är prioriterad och arbetet med att förebygga korruption och jäv i offentlig upphandling kommer att fortsätta. Elektronisk upphandling är en fortsatt prioriterad fråga. presenterade Europeiska kommissionen meddelandet Genomgående e- upphandling för att modernisera offentlig förvaltning, (KOM(2013) 453 slutlig). Meddelandet är en uppföljning på meddelandet En strategi för e-upphandling (KOM(2012) 179 slutlig). Kommissionens mål är att hela inköpsprocessen ska skötas elektroniskt och meddelandet omfattar därför ett större område än de delar av processen som traditionellt anses utgöra offentlig upphandling. Meddelandet behandlar läget för genomförandet av genomgående e- upphandling (från elektronisk publicering till elektronisk betalning) inom EU samt anger de åtgärder som EU och medlemsstaterna bör vidta för att övergången till en genomgående e- upphandling ska bli verklighet. Bland de föreslagna åtgärderna i meddelandet kan nämnas att och rådet föreslås komma överens om en ny rättslig ram enligt vilken det blir obligatoriskt att godta e- fakturor som uppfyller en ny europeisk standard. Åtgärden knyter an till det förslag till direktiv om elektronisk fakturering i offentlig upphandling. (KOM(2013) 449 slutlig), som presenterades i anslutning till det aktuella meddelandet. Regeringen avser bevaka förslaget och dess konsekvenser ur ett upphandlingsperspektiv. Förslaget behandlas närmare under utgiftsområde 22 Kommunikationer, avsnitt 4. En annan av de föreslagna åtgärderna är en uppmuntran till medlemsstaterna att upprätta nationella strategier och detaljerade handlingsplaner för genomgående e-upphandling för att garantera införande inom den tidsfrist som anges i direktiven om offentlig upphandling och e- fakturering. Regeringen avser se över frågan. ESV, som tidigare företrätt i (Peppol), fick uppdragen att delta i Open Peppol och att utgöra . Regeringen anser att uppdragen bör fortsätta för att säkerställa en långsiktig förvaltning av Peppol:s infrastrukturer och för att bevaka utvecklingen på området för räkning. ESV kommer mot denna bakgrund att få fortsatt uppdrag att delta i Open Peppol och utgöra en Peppol myndighet, se vidare avsnitt 4. Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet Europeiska kommissionen har i meddelandet Mot en mer konkurrenskraftig och effektiv försvars- och säkerhetssektor, (KOM(2013) 542 slutlig) behandlat frågor om bl.a. den inre försvarsmarknaden. Av meddelandet framgår att kommissionen avser att vidta särskilda åtgärder för att säkerställa att försvars- och säkerhetsupphandlingsdirektivet (2009/81/EG) genomförs på ett enhetligt sätt och tillämpas korrekt. Försvars- och säkerhetsupphandlingsdirektivet har genomförts i svensk rätt i lagen (2011:1029) om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. Se vidare utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap, avsnitt 3. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Området Statistik omfattar () verksamhet som är produktion, spridning, utveckling och samordning av statistik. SCB ansvarar för att producera dels officiell statistik inom flera områden, t.ex. arbetsmarknadsstatistik och nationalräkenskaperna (NR), dels annan statlig statistik. På uppdrag producerar myndigheten även statistik åt andra statistikansvariga myndigheter och övriga beställare. SCB har även till uppgift att samordna officiella statistik som 27 myndigheter ansvarar för. SCB är den största av de statistikansvariga myndigheterna och ansvarade 2012 för 126 av totalt 352 produkter som avsåg officiell statistik. av SCB:s verksamhet finansieras genom avgifter från främst uppdragsfinansierad statistikproduktion. Statliga myndigheter utgör den största kundkategorin och står för ungefär tre fjärdedelar av avgiftsintäkterna. Målet för verksamheten är statistik av god kvalitet som är lättillgänglig för användarna. Ett villkor är att kostnaderna för uppgiftslämnandet ska minska och att statistikproduktionen ska vara effektiv. SCB har inom ramen för den anslagsfinansierade verksamheten, som uppgick till totalt ca , producerat statistik i enlighet med den arbetsplan som myndigheten lämnade till regeringen (dnr Fi2012/405). Arbetsplanen innehöll bl.a. planerad produktion och planerade större förändringar i statistiken . har SCB varit inriktad på att leverera kvalitetssäkrad statistik och fullfölja de kvalitetssatsningar som varit prioriterade av myndigheten. SCB har inom ramen för den avgiftsfinansierade verksamheten, som uppgick till totalt ca 2012, producerat statistik i en något större omfattning jämfört med föregående år. Den avgiftsfinansierade statistikproduktionen är omfattande. Syftet är att utnyttja det statistiska materialet och den statistiska kompetensen för användarnas behov. Verksamheten har genomförts i enlighet med kundernas beställningar och ingångna avtal och har bidragit till en ökad statistikanvändning i samhället. SCB fick i bidrag från EU (s.k. EU-grants) för anpassningar, utveckling och viss försöksverksamhet . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 7.1 Nyckeltal för SCB:s verksamhet Totala intäkter (mnkr) - avgiftsintäkter och övr. Andel av avgiftsintäkter avs. officiell statistik från andra Totala kostnader (mnkr) Punktlighet i publiceringen (%) kostnader (mnkr) - antal uttag (1000-tal) - antal besök (1000-tal)4 (7-gradig skala) (10-gradig skala) Allmänhetens inställning (mycket eller ganska positiv) (%)7 personuppgiftslagen (PUL) Produktivitetsförändring (%) -1,09 -1,8 1Exklusive finansiella intäkter. 3Justerat värde 2011 på grund av att nya beräkningar gjorts för några produkter. 4Uppdaterade värden pga. ny mätmetod. 5Nöjdkundindex är en webbenkät riktad till ett antal kunder. 6Undersökningarna genomförs inte . 7Ny typ av undersökning som riktar sig till allmänheten. 8Justerat värde 2010 på grund av ändrad hantering av konsulttimmar. 9Justerat värde 2011 på grund av antal timmar mellan olika verksamheter samt övriga insatser där prisindex har reviderats. Av den totala volymen uppgick andelen uppdrag som SCB utförde åt andra statistikansvariga myndigheter , vilket är en ökning jämfört med föregående år. Uppdragen avsåg utöver officiell statistik även andra utrednings- och utvecklingsuppdrag. De totala kostnaderna för SCB:s verksamhet uppgick till , vilket var en ökning jämfört med . Andelen statistikprodukter som publicerades enligt fastställd tidsplan var , vilket är en ökning jämfört med . I SCB:s uppdrag ingår att minska och underlätta uppgiftslämnandet så att kostnaderna för dem som lämnar uppgifter till statistiken ska bli lägre. Efter att ha redovisat en minskning av kostnaderna har en mindre beräknades den totala kostnaden uppgå till , varav kostnaden för företag och organisationer uppskattades till . Den totala kostnaden för uppgiftslämnandet beräknas ha ökat jämfört med föregående år. Merparten av ökningen beror på att undersökningen av nystartade företag, fas 2 genomfördes . Vidare hade undersökningen av priser för nyproducerade bostäder ett något större urval 2012. Enligt krav i SCB:s regleringsbrev skulle statistiken göras mer tillgänglig och användbar. En av de viktigaste kanalerna för att sprida statistik var SCB:s statistikdatabas på myndighetens webbplats.