prop · H10330 · 2013-10-15 00:00:00 — b)Uthyraren har ett stabilt riskhanteringssystem med avseende på den hyrda tillgångens användning, läge, ålder och plane rade användningstid, inbegripet lämplig övervakning av sä kerhetens värde. c)Uthyraren har äganderätt till tillgången och kan i läglig tid utöva sina rättigheter som ägare. d)Skillnaden mellan storleken på det utestående beloppet och säkerhetens marknadsvärde, om detta inte redan har terats vid beräkningen av LGD-värdet, är inte så stor att den kreditriskreducering som tillskrivs de uthyrda tillgångarna överdrivs. Europeiska unionens officiella tidning L 176/133 Krav för övrigt förbetalt kreditriskskydd Kontanta medel som är insatta hos ett institut som är tredje part eller kontantliknande instrument som innehas av detta institut ska uppfylla samtliga följande villkor för att vara berättigade till den behandling som anges i artikel 232.1: a)Låntagarens fordran mot tredjepartsinstitut ska vara pantsatt till förmån för eller överlåten på det utlånande institutet och pantsättningen eller överlåtelsen ska ha rättsverkan och vara verkställbar i alla relevanta jurisdiktioner och vara ovillkorlig och oåterkallelig. b)Pantsättningen eller överlåtelsen ska ha anmälts till tredje partsinstitutet. c)Som en följd av denna anmälan får tredjepartsinstitutet en bart göra betalningar till det utlånande institutet och får endast göra betalningar till andra parter om det utlånande institutet på förhand gett sitt samtycke. Livförsäkringar som har pantsatts hos det utlånande insti tutet ska betecknas som godtagbara säkerheter om samtliga följande villkor är uppfyllda: a)Livförsäkringen ska vara pantsatt till förmån för eller över låten på det långivande institutet. b)Det företag som tillhandahåller livförsäkringen ska ha under rättats om pantsättningen eller överlåtelsen och får som ett resultat av detta inte betala förfallna belopp enligt kontraktet utan att det utlånande institutet på förhand ger sitt samtycke. c)Det utlånande institutet ska ha rätt att annullera försäkringen och erhålla återköpsvärdet om låntagaren skulle fallera. d)Det utlånande institutet ska underrättas om alla eventuella uteblivna betalningar på försäkringen från försäkringstaga rens sida. e)Kreditriskskyddet ska tillhandahållas för lånets hela löptid. Om detta inte är möjligt på grund av att försäkringsförhål landet upphör redan innan kreditförhållandet avslutas, ska institutet se till att beloppet från försäkringen fungerar som säkerhet för institutet tills kreditavtalets löptid upphör. f)Panträtten eller överlåtelsen ska ha rättsverkan och vara verk ställbar i alla jurisdiktioner som är relevanta då kreditavtalet ingås. g)Det företag som tillhandahåller livförsäkringen ska uppge dess återköpsvärde, vilket inte går att reducera. h)Det företag som tillhandahåller livförsäkringen ska på begä ran erlägga återköpsvärdet inom skälig tid. i)Betalning av återköpsvärdet får inte begäras utan att institu tet på förhand ger sitt samtycke. j)Det företag som tillhandahåller livförsäkringen ska omfattas av direktiv /138/EG eller stå under tillsyn av en behörig myndighet i ett tredjeland vars former för tillsyn och regel givning är minst likvärdiga med dem som tillämpas inom unionen. U n d e r a v s n i t t 2 O b e t a l t K r e d i t r i s k s k y d d o c h K r e d i t l ä n k a d e O b l i g a t i o n e r Gemensamma krav för garantier och kreditderivat Om inte annat följer av artikel 214.1, ska följande villkor vara uppfyllda för att kreditriskskydd som härrör från en garanti eller ett kreditderivat ska betecknas som godtagbart obetalt kre ditriskskydd: a)Kreditriskskyddet ska vara direkt. b)Kreditriskskyddets omfattning ska vara klart och tydligt de finierad och obestridlig. c)Avtalet om kreditriskskydd ska inte innehålla någon klausul vars uppfyllande ligger utanför långivarens direkta kontroll, och som i)skulle göra det möjligt för utfärdaren av skyddet att ensidigt upphäva detta, ii)skulle öka skyddets faktiska kostnader till följd av den skyddade exponeringens försämrade kreditkvalitet, iii)skulle kunna befria utfärdaren av skyddet från skyldighe ten att betala , om den ursprunglige gäldenären inte fullgör förfallna betalningar eller om lea singkontraktet har löpt ut i samband med erkännande av garanterat restvärde enligt artiklarna 134.7 och 166.4, iv)skulle kunna göra det möjligt för utfärdaren av skyddet att minska kreditriskskyddets löptid. d)Kontraktet om kreditriskskydd ska ha rättsverkan och vara verkställbart i alla jurisdiktioner som är relevanta då kreditavtalet ingås. L 176/134 Europeiska unionens officiella tidning 2.Institutet ska visa de behöriga myndigheterna att det har inrättat system för att hantera potentiella riskkoncentrationer till följd av institutets användning av garantier och kreditderivat. Institutet ska kunna visa de behöriga myndigheterna hur dess strategi för användning av kreditderivat och garantier samverkar med dess hantering av den övergripande riskprofilen. 3.Institutet ska uppfylla alla kontraktsmässiga och lagstad gade krav och vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att det obetalda kreditriskskyddet är verkställbart enligt den lags tiftning som är tillämplig på dess intresse i kreditriskskyddet. Ett institut ska ha genomfört tillräckliga rättsliga utredningar för att bekräfta att det obetalda kreditskyddet är verkställbart i alla relevanta jurisdiktioner. Vid behov ska det göra förnyade utred ningar för att säkerställa att verkställbarheten består. Motgarantier från stater och andra offentliga organ Instituten får behandla de exponeringar som avses i punkt 2 som om de vore skyddade genom en garanti som tillhanda hållits av de enheter som anges i nämnda punkt, förutsatt att samtliga följande villkor är uppfyllda: a)Motgarantin täcker fordringens alla kreditriskelement. b)Både den ursprungliga garantin och motgarantin uppfyller de krav på garantier som anges i artiklarna 213 och 215.1, förutom att motgarantin inte behöver vara direkt. c)Skyddet är stabilt och det finns inga tidigare belägg för att motgarantins täckning skulle vara mindre än den täckning som ges genom en direkt garanti från enheten i fråga. 2.Den behandling som fastställs i punkt 1 ska tillämpas för exponeringar som skyddas genom en garanti som i sin tur skyddas genom en motgaranti från någon av följande enheter: a)Nationell regering eller centralbank. b)Delstatligt självstyrande organ eller lokal myndighet. c)Offentliga organ för vilka fordringar behandlas som ford ringar på den nationella regeringen i enlighet med arti kel 116.4. d)Multilateral utvecklingsbank eller internationell organisation som åsatts riskvikt enligt eller i kraft av artiklarna 117.2 respektive 118. e)Offentliga organ för vilka fordringar behandlas i enlighet med artikel 116.1 och 116.2. Instituten ska också tillämpa den behandling som anges i punkt 1 för en exponering som inte är skyddad genom en motgaranti från någon av enheterna i punkt 2, om denna ex ponerings motgaranti i sin tur är direkt skyddad genom en garanti från en av de nämnda enheterna och de villkor som nämns i punkt 1 är uppfyllda. Ytterligare krav på garantier Garantier ska betecknas som godtagbart obetalt kreditrisk skydd om samtliga villkor i artikel 213 och samtliga följande villkor är uppfyllda: a)Om motparten fallerar eller underlåter att betala så att ga rantin utlöses, har det utlånande institutet rätt att kräva garantigivaren på förfallna belopp enligt den fordran avseende vilken skyddet är tillhandahållet, varvid gar antigivarens betalning inte ska vara underordnad det faktum att det utlånande institutet först måste kräva gäldenären. När det gäller ett obetalt kreditriskskydd som innefattar hy potekslån, behöver kraven i artikel 213.1 c iii och i första stycket i denna punkt uppfyllas först . b)Garantin är en tydligt dokumenterad förpliktelse som gar antigivaren har åtagit sig. c)Det ena av följande villkor ska vara uppfyllt: i)Garantin täcker alla slags betalningar som gäldenären för väntas göra avseende den berörda fordran. ii)Om vissa betalningstyper är undantagna från garantin, har det utlånande institutet anpassat garantins värde för att avspegla den begränsade täckningen. När det gäller garantier som tillhandahålls i samband med ömsesidiga garantisystem eller tillhandahålls av eller skyddas av en motgaranti från sådana enheter som förtecknas i arti kel 214.2, ska kraven i punkt 1 a i denna artikel anses vara uppfyllda om ett av följande villkor är uppfyllt: a)Det utlånande institutet har rätt att från garantigivaren erhålla en preliminär betalning, som uppfyller de båda följande villkoren: i)Den utgör ett solitt estimat av den ekonomiska förlust som sannolikt åsamkas det utlånande institutet, däribland förluster till följd av uteblivna räntebetalningar och andra slags betalningar som låntagaren är skyldig att göra. Europeiska unionens officiella tidning L 176/135 ii)Den står i proportion till garantins täckning. b)Det utlånande institutet ska kunna visa de behöriga myndig heterna att en sådan behandling rättfärdigas av garantins effekter, som även ska täcka förluster till följd av uteblivna räntebetalningar och andra slags betalningar som låntagaren är skyldig att göra. Ytterligare krav på kreditderivat Kreditderivat ska betecknas som godtagbart obetalt kredit riskskydd om samtliga villkor i artikel 213 och samtliga föl jande villkor är uppfyllda: a)De kredithändelser som anges i kreditderivatavtalet ska inne fatta följande: i)Uteblivna betalningar av förfallna belopp enligt villkoren för den underliggande förpliktelse som gäller vid tid punkten för den uteblivna betalningen, med ett betal ningsanstånd som är lika med eller kortare än betalnings anståndet för den underliggande förpliktelsen. ii)Gäldenärens konkurs, insolvens eller oförmåga att betala sina skulder eller dennes underlåtenhet eller skriftliga medgivande om sin allmänna oförmåga att betala sina skulder när de förfaller samt liknande händelser. iii)Omstrukturering av den underliggande förpliktelsen, som innebär eftergift eller uppskjuten betalning av amorte ring, ränta eller avgifter som leder till en kreditförlust. b)Om kontantavräkning medges i kreditderivaten i)ska instituten ha en stabil värderingsprocess för att es timera förlust på ett tillförlitligt sätt, ii)ska det finnas en klart specificerad period för att erhålla värderingar av den underliggande förpliktelsen efter en kredithändelse. c)Om skyddsköparens rättighet och kapacitet att överföra den underliggande förpliktelsen till utfärdaren av kreditriskskyd det krävs för avveckling, ska villkoren för den underliggande förpliktelsen innebära att det eventuella samtycke som krävs för en sådan överföring inte får undanhållas utan skälig anledning. d)Vilka parter som är ansvariga för att fastställa om en kredit händelse har ägt rum ska vara klart fastställt. e)Fastställandet av kredithändelsen är inte bara kreditrisk skyddsutfärdarens ansvar. f)Köparen av skyddet ska ha rätt eller möjlighet att underrätta utfärdaren av kreditriskskyddet om att en kredithändelse har ägt rum. Om kredithändelserna inte innefattar omstrukturering av den underliggande förpliktelsen enligt led a iii får kreditriskskyddet ändå betecknas som godtagbart, med förbehåll för att värdet minskas i enlighet med artikel 233.2. Obalans mellan den underliggande förpliktelsen och kre ditderivatets referensförpliktelse eller mellan den underliggande förpliktelsen och den förpliktelse som används för att fastställa om en kredithändelse har ägt rum är endast tillåten om följande båda villkor är uppfyllda: a)Referensförpliktelsen eller i tillämpliga fall den förpliktelse som används för att fastställa huruvida en kredithändelse har ägt rum likställs med eller efterställs den underliggande förpliktelsen. b)Den underliggande förpliktelsen och referensförpliktelsen el ler i tillämpliga fall den förpliktelse som används för att fastställa huruvida en kredithändelse har ägt rum har samma gäldenär och det finns rättsligt verkställbara korsvisa klausu ler om fallissemang eller påskyndad betalning. Kvalifikationskrav för behandling enligt artikel 153.3 För att vara berättigat till behandling enligt artikel 153.3 ska kreditriskskydd genom en garanti eller ett kreditderivat upp fylla följande villkor: a) Den underliggande förpliktelsen ska vara något av följande: i) En exponering mot sådana företag som avses i arti kel 147, dock inte försäkrings- eller återförsäkringsföre tag. ii)En exponering mot en regional regering, en lokal myn dighet eller ett offentligt organ vilken inte behandlas som en exponering mot en nationell regering eller en central bank i enlighet med artikel 147. iii)En exponering mot ett litet eller medelstort företag vil ken klassificeras som hushållsexponering i enlighet med artikel 147.5. b)De underliggande gäldenärerna får inte ingå i samma före tagsgrupp som utfärdaren av kreditriskskyddet. L 176/136 Europeiska unionens officiella tidning c)Exponeringen är säkrad genom något av följande instrument: i)Obetalda kreditderivat eller garantier som refererar till ett namn. ii)Kreditderivat på första förfall. iii)Kreditderivat som förfaller på det n:te fallissemanget. d)Kreditriskskyddet ska uppfylla de tillämpliga kraven i artik larna 213, 215 och 216. e)I den riskvikt som gäller för exponeringen före tillämpningen av behandlingen enligt artikel 153.3 har man ännu inte tagit hänsyn till någon del av kreditriskskyddet. f)Institutet har rätt och kan förvänta sig att få betalning från utfärdaren av kreditriskskyddet utan att vara tvunget att vidta rättsliga åtgärder för att erhålla betalning från motparten. Institutet ska i största möjliga utsträckning vidta åtgärder för att förvissa sig om att utfärdaren av kreditriskskyddet är villig att betala skyndsamt, om en kredithändelse inträffar. g)Det förvärvade kreditriskskyddet ska täcka alla kreditförluster som uppstår för den säkrade delen av en exponering till följd av att någon av de i avtalet angivna kredithändelserna in träffar. 2.Vid tillämpning av punkt 1 c ii ska instituten tillämpa den behandling som anges i artikel 153.3 på den tillgång i korgen som har det lägsta riskvägda exponeringsbeloppet. 3.Vid tillämpning av punkt 1 c iii får det erhållna skyddet endast beaktas inom denna ram, om ett godtagbart skydd mot (n-1):te fallissemang också har erhållits eller om (n-1) av till gångarna i korgen redan har fallerat. Om så är fallet, ska in stituten tillämpa den behandling som anges i artikel 153.3 på den tillgång i korgen som har det lägsta riskvägda exponerings beloppet. A v s n i t t 4 B e r ä k n i n g a v K r e d i t r i s k r e d u c e r i n g e n s e f f e k t e r U n d e r a v s n i t t 1 F ö r b e t a l t K r e d i t r i s k s k y d d Investeringar i kreditlänkade obligationer som givits ut av det utlånande institutet får behandlas som kontant säkerhet vid beräkning av effekten av det förbetalda kreditriskskyddet i en lighet med detta underavsnitt, under förutsättning att den kre ditswapp som är inbäddad i den kreditlänkade obligationen betecknas som godtagbart obetalt kreditriskskydd. För faststäl lande av huruvida den kreditswapp som är inbäddad i den kreditlänkade obligationen betecknas som godtagbart obetalt kreditriskskydd får institutet anse att villkoret i artikel 194.6 c är uppfyllt. h)Om betalningsstrukturen medger fysisk avveckling ska det finnas rättslig förutsebarhet avseende möjligheten att leverera ett lån, en obligation eller en ansvarsförbindelse. i)Om ett institut avser att leverera en annan skuldförbindelse än den underliggande exponeringen, ska det säkerställa att den levererbara förbindelsen är tillräckligt likvid, så att insti tutet kan förvärva den för leverans i enlighet med avtalet. j)Bestämmelserna och villkoren för kreditriskskyddet ska skriftligen bekräftas rättsligt av såväl utfärdaren av kreditrisk skyddet som institutet. k)Instituten har processer för att kunna upptäcka en för hög korrelationsgrad mellan kreditvärdigheten hos en utfärdaren av kreditriskskydd och gäldenären till den underliggande ex poneringen till följd av att deras resultat är beroende av gemensamma faktorer utöver systemrisken. l)När det gäller skydd mot utspädningsrisk, får den som säljer förvärvade fordringar inte vara medlem i samma företags grupp som utfärdaren av kreditriskskyddet. Ut- och inlåning hos det utlånande institutet som är föremål för nettning inom balansräkningen ska av detta institut behandlas som kontant säkerhet vid beräkning av effekten av förbetalt kreditriskskydd för den ut- och inlåning hos det utlånande in stitutet som är föremål för nettning inom balansräkningen och som är noterad i samma valuta. Användning av metoden för schabloniserade volatilitets justeringar eller metoden för egna estimat av volatilitets justeringar vid ramavtal om nettning När instituten beräknar det fullständigt justerade expone ringsbeloppet (E*) för de exponeringar som omfattas av ett godtagbart ramavtal om nettning som täcker repor eller vär depappers- eller råvarulån eller övriga kapitalmarknadsrelaterade transaktioner, ska de beräkna de volatilitetsjusteringar som be hövs antingen genom metoden för schabloniserade volatilitets justeringar eller genom metoden för egna estimat av volatilitets justeringar (nedan kallad metoden för egna estimat) i enlighet med artiklarna 223–226 avseende den fullständiga metoden för finansiella säkerheter. Vid tillämpning av metoden för egna estimat ska samma villkor och krav gälla som för den fullständiga metoden för finansiella säkerheter. Europeiska unionens officiella tidning L 176/137 2.Vid beräkning av E* ska instituten a)beräkna nettopositionen för varje grupp av värdepapper eller varje slag av råvara genom att dra av beloppet i led ii från beloppet i led i, nämligen i)det totala värdet av en grupp av värdepapper eller råvaror av samma slag, vilka lånats ut, sålts eller tillhandahållits enligt ramavtalet om nettning, ramavtalet om nettning, och det belopp i kontanter i samma valuta som lånats ut eller överförts enligt avtalet, ii)det totala värdet av de värdepapper som är noterade i den aktuella valutan, vilka lånats, köpts eller tagits emot enligt ramavtalet om nettning, och det belopp i kontanter i samma valuta som lånats eller tagits emot enligt det av talet, ii)det totala värdet av en grupp av värdepapper eller råvaror av samma slag, vilka lånats, köpts eller tagits emot enligt ramavtalet om nettning, b)beräkna nettopositionen i varje annan valuta än avvecklings valutan för ramavtalet om nettning genom att dra av belop pet i led ii från beloppet i led i, nämligen i)det totala värdet av de värdepapper som är noterade i valutan, vilka lånats ut, sålts eller tillhandahållits enligt c)tillämpa den volatilitetsjustering som är lämplig för en viss grupp av värdepapper eller för en kontantposition på det absoluta värdet av den positiva eller negativa nettopositionen i värdepapperen i denna grupp, d)tillämpa valutakursriskens (fx) volatilitetsjustering på den po sitiva eller negativa nettopositionen i varje annan valuta än avvecklingsvalutan för ramavtalet om nettning. Instituten ska beräkna E* enligt följande formel: jEjsecj · Hjsec þ Eä ¼ maxÕ0,8 den volatilitetsjustering som är lämplig för en viss grupp av värdepapper j, = exponeringsbeloppet för varje enskild exponering i en ligt det avtal som skulle gälla i avsaknad av kreditrisk eller beräknar de risk vägda exponeringsbeloppen och de förväntade förlust beloppen enligt internmetoden, = värdet av de värdepapper i varje grupp eller de råvaror av samma slag som lånats, köpts eller tagits emot eller de kontanter som lånats eller tagits emot avseende varje Vid beräkning av riskvägda exponeringsbelopp och för väntade förlustbelopp för repor eller värdepappers- eller råvaru lån eller andra kapitalmarknadstransaktioner som täcks av ram avtal om nettning ska instituten använda E*, såsom det beräknas enligt punkt 3, som exponeringsvärde för den exponering mot motparten som härrör från de transaktioner som omfattas av ramavtalet om nettning, vid tillämpning av artikel 113 enligt schablonmetoden eller kapitel 3 enligt internmetoden. =nettopositionen (positiv eller negativ) i en viss grupp av värdepapper j, =nettopositionen (positiv eller negativ) i en viss valuta k, annan än avtalets avvecklingsvaluta, vilken beräknats enligt punkt 2 b, Vid tillämpning av punkterna 2 och 3 avses med grupp av värdepapper sådana värdepapper som har givits ut av samma enhet, har samma utgivningsdatum, löptid, villkor och bestäm melser och samma avvecklingsperioder som de som anges i artiklarna 224 och 225, beroende på vad som är tillämpligt. L 176/138 Europeiska unionens officiella tidning Användning av metoden med interna modeller för ramavtal om nettning Med de behöriga myndigheternas tillstånd får instituten, som ett alternativ till metoden för schabloniserad volatilitets justering eller metoden för egna estimat för beräkning av full ständigt justerat exponeringsvärde (E*) till följd av ett godtagbart ramavtal om nettning som täcker repor, värdepappers- eller råvarulån eller andra kapitalmarknadsrelaterade transaktioner än derivattransaktioner, använda en metod baserad på interna modeller, som beaktar korrelationseffekterna mellan värdepap perspositioner som omfattas av ramavtalet om nettning och de berörda instrumentens likviditet. 2.Med de behöriga myndigheternas tillstånd får instituten också använda interna modeller för marginallånetransaktioner, om dessa transaktioner omfattas av ett bilateralt ramavtal om nettning som uppfyller kraven i kapitel 6 avsnitt 7. 3.Ett institut får välja att använda en metod som är baserad på interna modeller oberoende av vilket val det har gjort mellan schablonmetoden och internmetoden för beräkningen av risk vägda exponeringsbelopp. Om ett institut väljer att använda en metod som är baserad på interna modeller, måste denna dock användas för alla motparter och värdepapper, med undantag av mindre väsentliga portföljer, där det får använda metoden för schabloniserade volatilitetsjusteringar eller metoden för egna es timat i enlighet med artikel 220. Institut som har fått tillstånd att använda en intern riskhante ringsmodell i enlighet med avdelning IV kapitel 5 får använda metoden med interna modeller. Om ett institut inte har fått ett sådant tillstånd, kan det ändå ansöka hos de behöriga myndig heterna om tillstånd att använda en metod med interna model ler vid tillämpning av denna artikel. De behöriga myndigheterna ska endast ge ett institut till stånd att använda en metod med interna modeller, om myn digheten är övertygad om att institutets system för hantering av risker till följd av transaktioner som täcks av ramavtalet om nettning är principiellt sunt och genomförs med integritet och att följande kvalitativa normer är uppfyllda: a)Den interna riskberäkningsmodell som används för beräk ning av transaktionernas potentiella prisvolatilitet ska vara väl integrerad i institutets dagliga riskhanteringsprocess och utgöra grunden för rapportering om institutets riskexpone ring till institutets högsta ledning. b)Institutet ska ha en riskkontrollenhet som uppfyller samtliga följande krav: i)Den ska vara oberoende av de enheter som bedriver handel och rapportera direkt till institutets högsta led ning. ii)Den ska vara ansvarig för att utforma och genomföra institutets riskhanteringssystem. iii)Den ska utarbeta och analysera dagliga rapporter om resultaten av riskberäkningsmodellen och om lämpliga åtgärder som ska vidtas avseende positionslimiter. c)De dagliga rapporter som utarbetas av riskkontrollenheten ska ses över på en ledningsnivå som har tillräckliga befogen heter för att kunna genomdriva minskningar såväl i de po sitioner som tas som i institutets totala riskexponering. d)Institutet ska i riskkontrollenheten ha tillräckligt många an ställda med erfarenhet av användning av avancerade model ler.