prop · H00385 · 2013-02-26 00:00:00 — Gasförsörjningsförordningen innehåller också bestämmelser om hur informationsutbyte vid en kris ska gå till och innehållet i de olika planerna som den behöriga myndigheten ska ta fram. EU:s medlemsstater ska eftersträva en samordning av gasförsörjningen inom unionen. Samordningen underlättas av i vilken samtliga behöriga myndigheter ingår tillsammans med byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter () och det europeiska nätverket av systemansvariga för gas (ENTSOG). Den behöriga myndigheten förslås få rätt att utfärda förelägganden, som kan förenas med vite, i syfte att säkerställa tillämpningen av gasför- sörjningsförordningen i . lagförslag (SOU 2011:46) Förslag till lag om trygg naturgasförsörjning Härigenom föreskrivs följande. 1 § I denna lag finns bestämmelser om trygg naturgasförsörjning. Bestämmelser om trygg naturgasförsörjning finns också i Europaparla- mentets och rådets förordning (EU) nr 994/2010 av om åtgärder för att trygga naturgasförsörjningen och om upphävande av rådets direktiv /67/EG1. 2 § Termer och uttryck som används i denna lag har samma betydelse som i naturgaslagen (2005:403). 3 § Regeringen meddelar föreskrifter om vilken myndighet som ska vara behörig myndighet enligt förordning (EU) nr 994/2010. 4 § Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, den behöriga myndigheten får meddela föreskrifter om skyldighet för företag att upp- rätta en förebyggande åtgärdsplan och en krisplan för företagets verk- samhet (företagsplaner). Överlämnande av uppgift enligt förordning (EU) nr 994/2010 5 § Den behöriga myndigheten får överlämna åt den systembalans- ansvarige att utlysa krisnivåer enligt artikel 10.3 i förordning (EU) nr 994/2010. När den systembalansansvarige utlyser någon av de krisnivåer som anges i nämnda punkt, ska den informera den behöriga myndigheten om detta och förse myndigheten med all nödvändig information. 6 § Den behöriga myndigheten utövar tillsyn över efterlevnaden av 1.denna lag och föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen, och 2.förordning (EU) nr 994/2010 och de planer som upprättas enligt för- ordningen. 1 EUT L 295, 12.11.2010, s. 1 (Celex 32010R0994) 7 § Den behöriga myndigheten har rätt att på begäran få de upp- lysningar och ta del av de handlingar som behövs för tillsynen. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, den behöriga myn- digheten, får meddela föreskrifter om insamling av de uppgifter som behövs för att den behöriga myndigheten ska kunna fullgöra sina upp- gifter enligt denna lag och förordning (EU) nr 994/2010. 8 § Den behöriga myndigheten får meddela de förelägganden som behövs för att säkerställa efterlevnaden av de föreskrifter och planer som omfattas av tillsynen. Ett föreläggande får förenas med vite. Ett föreläggande gäller , om inte annat beslutas. 9 § Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, den behöriga myndigheten får meddela föreskrifter om avgifter för att finansiera de uppgifter som den behöriga myndigheten har enligt denna lag och före- skrifter som har meddelats med stöd av lagen samt enligt förordning (EU) nr 994/2010. 10 § Ett beslut av den behöriga myndigheten om förelägganden enligt 8 § får överklagas hos allmän krävs vid överklagande till kammarrätt. Denna lag träder i kraft den xx 2012. Förslag till lag om ändring i naturgaslagen (2005:403) Härigenom föreskrivs i fråga om naturgaslagen (2005:403)1 dels att 7 kap. 2 §, 8 a kap. och 10 kap. 5 a § ska upphöra att gälla, dels att 7 kap. 1, 37, 912 §§, 10 kap. 1 och 4 §§, 11 kap. 4 § ska ha följande lydelse, och dels att rubriken närmast före 7 kap. ska ha följande lydelse, Regeringen skall utse en myn- dighet som har det övergripande ansvaret för att balansen kort- siktigt upprätthålls mellan inmat- ning och uttag av naturgas i det nationella naturgassystemet (systemansvarig myndighet). Regeringen eller, efter rege- ringens bemyndigande, den systemansvariga myndigheten får meddela föreskrifter om skyldighet för dem som ingått ett balansavtal enligt 4 § första stycket att till den systemansvariga myndigheten lämna de uppgifter om inmatning och uttag av naturgas som behövs för utövandet av systemansvaret. Regeringen eller, efter rege- ringens bemyndigande, den systemansvariga myndigheten får meddela föreskrifter om skyldig- het för dem som bedriver över- föring av naturgas att till den systemansvariga myndigheten Regeringen ska utse en juridisk person eller myndighet att ha det övergripande ansvaret för att balansen kortsiktigt upprätthålls mellan inmatning och uttag av naturgas i det nationella naturgas- systemet (systembalansansvarig). Regeringen får meddela före- skrifter om den systembalans- ansvariges uppgifter. Regeringen eller, efter rege- ringens bemyndigande, tillsyns- myndigheten får meddela före- skrifter om skyldighet för dem som bedriver överföring av natur- gas att till den systembalans- ansvarige lämna de uppgifter som 1 Senaste lydelse för 7 kap. 2 § SFS 2006:646, och 8 a kap. 12 §§ SFS 2006:646, 8 a kap. 3 § SFS 2008:901, 8 a kap. 48 §§ SFS 2006:646, 10 kap. 5 a § SFS 2006:646. lämna de uppgifter som behövs för behövs för utövandet av system- utövandet av systemansvaret. En leverantör av naturgas får En leverantör av naturgas får bara leverera naturgas i uttags- bara leverera naturgas i uttags- punkter för vilka leverantören eller punkter för vilka leverantören eller systemansvariga myndigheten, har åtagit sig det ekonomiska ansvaret sig det ekonomiska ansvaret för att för att det nationella naturgas- tillförs lika mycket naturgas som naturgas som tas ut i uttags- tas ut i uttagspunkten (balans- punkten (balansansvar). Ett sådant åtagande ska åtagande ska göras genom ett avtal göras genom ett avtal med den med den systemansvariga myndig- heten (balansavtal). Första stycket tillämpas inte under den tidsfrist som anges i 7 a § första Med uttagspunkt avses därvid den punkt där en gasförbrukare, enligt avtal med innehavaren av naturgasledning, tar ut naturgas för förbruk- vara objektiva och icke-diskrimi- vara objektiva och icke-diskrimi- heten får inte ingå balansavtal inte ingå balansavtal förrän avtals- förrän de metoder som har använts villkoren har godkänts av tillsyns- för att utforma avtalen har god- kraven enligt första stycket. metoderna kan antas leda till att Ett beslut enligt andra stycket gäller . ska delge beslutet enligt 49 § första stycket 1 och andra stycket delgivningslagen (2010:1932). 2 Senaste lydelse 2009:581. heten skall offentliggöra de villkor som tillämpas i balansavtalen samt tillämpas i balansavtalen samt på på begäran utan dröjsmål lämna skriftlig uppgift om dessa villkor. skriftlig uppgift om dessa villkor. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, tillsynsmyndigheten får meddela närmare föreskrifter om offentliggörande av villkor enligt När den systemansvariga myn- digheten får kännedom om att ett får kännedom om att ett avtal med avtal med myndigheten om balans- ansvar enligt 4 § första stycket ska balansansvar enligt 4 § första upphöra att gälla, ska myndigheten stycket ska upphöra att gälla, ska utan dröjsmål underrätta de inne- dröjsmål underrätta de innehavare vars ledningsnät de uttagspunkter av naturgasledningar på vars led- sålunda kommer att upphöra att sålunda kommer att upphöra att leverantörer av naturgas. leverantörer av naturgas. När någon, som i ett avtal med När någon, som i ett avtal med en leverantör av naturgas har en leverantör av naturgas har åtagit sig balansansvaret i de åtagit sig balansansvaret i de om att detta avtal ska upphöra att om att detta avtal ska upphöra att de innehavare av naturgasled- ningar på vars ledningsnät de på vars ledningsnät de uttags- punkter är belägna där balans- balansansvaret sålunda kommer att ansvaret sålunda kommer att upp- upphöra att gälla. höra att gälla. naturgasledningar ska utan dröjs- naturgasledningar ska utan dröjs- Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, tillsynsmyndigheten meddelar närmare föreskrifter om underrättelseskyldigheten enligt första och andra styckena 3 Senaste lydelse 2009:581. Den som övertar balansansvaret i en naturgasförbrukares uttagspunkt efter en anmälan enligt 8 § första stycket får göra det från och med den dag då naturgasleverantören övertar leveranserna. I andra fall får balansansvaret bara övertas från och med den första dagen i en kalendermånad. Den leverantör som enligt 7 d § är leverans- skyldig i uttagspunkten ska enligt de närmare föreskrifter som regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, tillsynsmyndigheten meddelar underrätta innehavaren av naturgasledning om övertagandet senast en månad innan det ska ske. Den systembalansansvarige får, heten får, om det finns särskilda om det finns särskilda skäl, i det skäl, i det enskilda fallet medge att enskilda fallet medge att balans- balansansvaret i en uttagspunkt ansvaret i en uttagspunkt ska börja ska börja gälla tidigare än vad som gälla tidigare än vad som följer av följer av andra stycket. En innehavare av naturgasledning som tar emot en anmälan enligt andra stycket ska sända underrättelser i anledning därav enligt de närmare föreskrifter som meddelas av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, tillsynsmyndigheten. Den som bedriver överföring av Den som bedriver överföring av naturgas ska enligt de närmare naturgas ska enligt de närmare föreskrifter som meddelas av rege- föreskrifter som meddelas av rege- ringen eller av den myndighet som ringen eller av den myndighet som underrättad om byte av balans- rättad om byte av balansansvarig ansvarig enligt 7 b § första och enligt 7 b § första och tredje tredje styckena, 7 c § första styckena, 7 c § första stycket och stycket och 9 §. Den som bedriver överföring överföring av naturgas ska dess- av naturgas ska dessutom hålla myndigheten underrättad om vem rättad om vem som har åtagit sig som har åtagit sig balansansvaret för dennes egna inköp. heten skall svara för avräkningen svara för avräkningen mellan de mellan de balansansvariga enligt balansansvariga enligt de före- skrifter som regeringen eller, efter eller, efter regeringens bemyndi- gande, myndigheten meddelar. 4I föreslagen lydelse i prop. 2010/11:70 Tredje inremarknadspaketet för el och naturgas. 5Senaste lydelse 2009:581. Bilaga 11 En leverantör av naturgas som har levererat gas till en uttags- punkt där det saknas någon som är balansansvarig ska vid den systemansvariga myndighetens avräkning anses som balans- ansvarig i uttagspunkten. Ersätt- ning ska betalas enligt de villkor som den systemansvariga myndig- heten tillämpar mot balans- ansvariga. En leverantör av naturgas som har levererat gas till en uttags- punkt där det saknas någon som är balansansvarig ska vid den systembalansansvariges avräkning anses som balansansvarig i uttags- punkten. Ersättning ska betalas enligt de villkor som den system- balansansvarige tillämpar mot balansansvariga. 1 §7 utövar tillsyn över efterlevnaden av 1.denna lag och föreskrifter och villkor som har meddelats med stöd av lagen, och 2.Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 715/2009 av om villkor för tillträde till naturgasöverföringsnäten och om upphävande av förordning (EG) nr 1775/2005. Tillsynen omfattar inte efter- Tillsynen omfattar inte efter- 7 kap. med undantag 8 kap. med undantag för 13 20 §§ 6 §§, 8 kap. med undantag för och inte heller efterlevnaden av 1320 §§, 8 a kap. med undantag bestämmelserna i 5 kap. beslut i ett ärende inom två måna- beslut i ett ärende inom två måna- der från det att en anmälan kom in der från det att en anmälan kom in till myndigheten om anmälan till myndigheten om anmälan 1. har lämnats in av någon som 1. har lämnats in av någon som har ett intresse i saken, och har ett intresse i saken, och innehåller ett påstående att en innehåller ett påstående att en innehavare av en naturgasledning, innehavare av en naturgasledning, ningsanläggning eller en system- myndighetens tillsyn enligt 1 §. myndighetens tillsyn enligt 1 §. Om myndigheten behöver ytterligare tid för att avgöra ärendet får till- synsmyndigheten förlänga tiden eller, om sökanden 6Senaste lydelse 2009:581. 7Föreslagen lydelse i prop. 2010/11:70. 8Föreslagen lydelse i prop. 2010/11:70. medger det, med den ytterligare tid som kan behövas för att ärendet ska Prop. anmälan mot den systemansvariga dess balansavtal inte är objektiva enligt 2 kap. 15 och 16 §§, 6 kap. enligt 2 kap. 15 och 16 §§, 6 kap. 5 § första stycket, 7 kap. 5 § andra 5 § första stycket, 7 kap. 5 § andra stycket samt 10 kap. 3, 4, 7 och stycket samt 10 kap. 3, 4, 7 och 10 §§ samt beslut av den system- 10 §§ får överklagas hos allmän ansvariga myndigheten om ersätt- ning enligt 7 kap. 2 § samt om 8 a kap. 5 och 6 §§ får överklagas Prövningstillstånd krävs vid över- klagande till kammarrätten. Regeringen får meddela föreskrifter om överklagande av andra beslut enligt denna lag eller enligt föreskrifter som meddelats med stöd av lagen. Denna lag träder i kraft den xx 2012. 9 Senaste lydelse 2006:646. , Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , , , , , Konkurrens- verket, , , Statens energi- myndighet, , , , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), i , i , i län, , i (), kommuner och landsting, Företagarna, , , Svensk Fjärrvärme, , (Svebio), Energigas , Sveriges Energiföreningars (), , Skogen, Kemin, Gruvorna och Stålet (SKGS), Plast- och Kemiföretagen, Fastighetsägarna , , (), , (SBC), Villaägarnas riks- förbund och Konsumenter. Härutöver har inkommit med yttrande. Sammanfattning av marknadsvillkor för biogasproduktion (EI R2010:17) Biogas har stor potential i och kan utgöra en viktig del i energiomställningen. Biogas är ett miljömässigt attraktivt energislag och det finns en politisk vilja att skapa förutsättningar för att biogasen ska bli ett konkurrens- kraftigt energislag. bedömer att biogasen har potential att spela en viktig roll i den kommande energiomställningen som bland annat innebär att förnybara energislag ska ersätta fossil energi. Mot bakgrund av den övergripande omställningen till ett förnybart energisystem är det önskvärt att öka andelen biogas i det svenska natur- För att detta ska kunna ske krävs korrekta marknadsvillkor för biogas på den svenska gasmarknaden. Den svenska gasmarknaden består i huvudsak av det naturgasnät som sträcker sig genom sydvästra , samt av lokala biogasmark- Biogasens andel på den svenska gasmarknaden ökar kontinuerligt. Att den svenska gasmarknaden är begränsad och dessutom fragmenterad utgör ett hinder för att biogasen ska kunna expandera. som helhet, naturgasen inkluderad, utvecklas och expanderar är således en förutsättning för att den stora potential som finns för svensk biogas ska kunna realiseras. Detta står inte i kontrast med det långsiktiga målet att biogas helt ska kunna ersätta naturgas på den svenska gasmarknaden. Vid förändringar som görs i syfte att stödja biogasen men som kan ha en negativ effekt för naturgasens konkurrenskraft gentemot andra energislag är det avgörande för biogasens långsiktiga konkurrenskraft att dessa förändringar inte får effekten att naturgasmarknaden hindras att utveck- Ett sådant scenario skulle i förlängningen innebära att också bio- gasens utvecklingsmöjligheter försämras. Tre huvudsakliga problem för en utveckling mot en förnybar gas- Biogasverksamheten möter tre huvudproblem som hindrar eller försvårar dess expansion på gasmarknaden. För det första måste möjligheterna till lönsamhet i biogasproduktion förbättras. För det andra måste natur och biogasmarknaderna integreras mer sinsemellan. För det tredje måste- biogasen kunna distribueras på ett kostnadseffektivt sätt. tera dessa tre problem kan korrekta marknadsvillkor skapas för biogas och dess konkurrenskraft kan stärkas. Denna utredning syftar till att komplettera naturgaslagen med särskilda bestämmelser som tar hänsyn till inmatning och överföring av biogas. Korrekta marknadsvillkor avgörande för biogasens utveckling Biogasproducenternas villkor för tillgång till infrastruktur är helt utformade efter naturgasens förutsättningar. Det faktum att nätet är byggt 2012/13:85 och utvecklat för naturgasens förutsättningar får inte innebära ett orimligt Bilaga 13 hinder för biogasproducenter som önskar distribuera sin produktion via nätet. innebär distribution i gassystemet en merkostnad för Det är avgörande att biogasen inte strukturellt missgynnas av att vill- koren på gasmarknaden är framarbetade innan biogas blev ett realistiskt alternativ till den fossila naturgasen. ser korrekta marknadsvillkor som en förutsättning för att biogasen ska kunna utvecklas och öka sin konkurrenskraft. ser det som rimligt att gränssnittet för rening, spetsning och nätanslutning avseende ansvar och kostnad förändras för att möjliggöra en framtida successiv övergång till bio- gas i naturgasnätet. Flera alternativ till gränsdragning mellan biogasproduktion och nätverksamhet föreligger Utöver själva produktionen av biogas åligger det producenten att rena gasen från vattenånga, svavelväte och koldioxid, att höja biogasen till dansk naturgaskvalitet genom propanspetsning samt att se till att fysisk anslutning till nätet finns tillgänglig. Det finns således ett antal alternativ till en förändrad gränsdragning mellan biogasproduktion och nätverksamhet. Gränsdragningsproblematiken består i att söka finna ett på lång sikt för samhället optimalt gränssnitt för ansvar- och kostnadsfördelning av renings- och spetsningssprocesserna för att förbättra biogasens möjlig- heter på gasmarknaden utan att riskera naturgasens konkurrenskraft gentemot andra energislag. För att finna en tillfredställande lösning på gränsdragningsproblemati- ken har denna analyserats utifrån i) hur en förändring påverkar den all- männa gasmarknadsutvecklingen och försörjningstryggheten på gas- marknaden, ii) vad effekterna blir för de olika marknadsaktörerna, dvs. biogasproducent, nätägare och gaskund och iii) de praktiska aspekter som en förändring skulle innebära. Ansvar för propanspetsning bör åläggas nätägaren Kortsiktigt skulle biogasens konkurrenskraft stärkas mest om såväl rening som spetsning och anslutning ålades nätägare. På är det emellertid inte självklart att en sådan förändring skulle vara till gagn för biogasen eftersom en sådan förändring kan få långsiktigt negativa effekter för naturgasens konkurrenskraft gentemot övriga energislag. En minskad naturgasmarknad är inte önskvärt utifrån ett biogasperspektiv eftersom biogasen inom överskådlig framtid kommer att vara beroende av naturgasen för att den svenska gasmarknaden ska kunna expandera och utvecklas. bedömer det därför inte som önskvärt att både reningen och spetsningen samt anslutningen åläggs nätägaren. Propanspetsningen och själva anslutningen till nätet kan, till skillnad från reningsprocessen, däremot betecknas som en naturlig del av nätverk- har biogasproducenterna krav på sig att se till att biogasen är energimässigt likställd med den energirika danska natur- Detta krav innebär i praktiken att biogasen måste spetsas med propan innan den kan föras in i distributionsnätet. inspektionen anser således att det är rimligt att nätverksamheten åläggs ansvar för propanspetsning. Nätägaren har då även möjlighet att avstå från propanspetsning av biogas och istället sänka värmevärdet på den danska naturgasen ett fördelaktigt alternativ om naturgasimport från andra länder skulle komma att bli aktuellt. befrias från denna delprocess är biogasverksamhetens marknadsvillkor att betrakta som mer korrekta då anpassning inte behöver ske till en tidigare ensam marknadsaktör. Vidare föreslår inspektionen att de merkostnader förslaget innebär påförs nätkollektivet på stamnätsnivå. Spridningen blir på så sätt större varvid merkostnad per kund blir mindre. Vidare undviks att biogasrika lokala nät åläggs orimligt hög merkostnad till följd av att stor volym biogas matas in i just de delarna av nätet. betraktar en gränsdragning mellan rening och spetsning avseende ansvar och kostnad som ett steg mot förbättrade marknadsvillkor för biogas utan att naturgasmarknaden riskerar en allvarligt hämmad utveckling. Detta är en förutsättning för att biogasmarknaden ska kunna växa och förbättra sin kon- kurrenskraft gentemot andra fossila energislag, fasa ut naturgasen ur de svenska gasnäten och bidra till en omvandling mot en förnybar energiförsörjning. Ytterligare stöd till biogas kan vara nödvändigt Ett mål utifrån ett marknadsperspektiv är att stöd eller subventioner inte ska vara nödvändiga för att marknaden ska kunna utvecklas, marknadens prissignaler ska vara tillräckliga. Biogasen har dock vissa kon- kurrensnackdelar gentemot redan etablerade energikällor. Eftersom bio- gasen är ett miljömässigt fördelaktigt bränsle, som kan komma att spela en viktig roll i den kommande energiomställningen., kan det finnas skäl att stödja biogasen. har dock konstaterat att det finns ett antal hinder för en väsentligt expanderad biogasmarknad. De åtgärdsförslag som presenteras i denna rapport är främst avsedda att bidra till att skapa korrekta marknadsvillkor för att möjliggöra en framtida utveckling av biogasproduktion. Situationen med bristande lönsamhet i biogas- produktion kommer att förbättras om förslaget realiseras med Energi- marknadsinspektionen bedömer att det inte kommer vara tillräckligt för att inom överskådlig framtid göra biogasen konkurrenskraftig gentemot exempelvis naturgas. föreslår att regeringen överväger att ta initiativ till en utredning av ett marknadsbaserat stödsystem för biogas- produktion. Ett sådant system skulle exempelvis kunna utformas utifrån ett långsiktigt planeringsmål kombinerat med avgifter från lämpliga energislag och bränslen som finansierar ett produktionsstöd för biogas- producenter i likhet med elcertifikatsystemet. Förslag till lag om ändring av naturgaslagen (2005:403) Härigenom föreskrivs i fråga om naturgaslagen (2005:403) dels att det ska införas fem nya paragrafer 1 kap. 6a och 6b §§, 3 kap. 1a och b §§ samt 6 kap. 3 a §, dels att 3 kap. 5 § ska ha följande lydelse samt att rubriken närmast före 3 kap. 1 § ska lyda Inledande bestäm- melser 6 a § Med spetsning av biogas avses i denna lag anpassning av värmevärde i biogas till energi- innehållet i den gas som överförs i 6 b § Med renad biogas avses i denna lag biogas som renats från svavelväte (H2S), koldioxid, vatten Skyldigheter för innehavare av naturgasledningar 1a § Ett företag som bedriver överföring av naturgas är skyldig att mata in och spetsa renad bio- 1 b § Den som bedriver överföring av naturgas på en transmissions- ledning som är ansluten till utlandsförbindelse är skyldig att ersätta en innehavare av natur- gasledning som har kostnader för spetsning av biogas med belopp som regeringen eller, efter rege- ringens bemyndigande, tillsyns- myndigheten meddelar i före- 5 § Den som innehar en natur- gasledning är skyldig att på skäliga villkor ansluta andra naturgasledningar samt lagrings- anläggningar och förgasnings- anläggningar. Detsamma gäller vid en återinkoppling av en befintlig naturgasledning, ändring av den avtalade kapaciteten i anslutningspunkten samt ändring av tiden för överföringen. Skyldighet föreligger inte om den först nämnda ledningen sak- nar kapacitet för den begärda åtgärden eller om det annars finns särskilda skäl. Skyldigheten gäller inte den som innehar en naturgasledning som uteslutande används för egen räkning. Regeringen eller, efter rege- ringens bemyndigande, tillsyns- myndigheten får meddela före- skrifter om rapportering av kost- nader för spetsning av biogas. 5 § Den som innehar en natur- gasledning är skyldig att på skäliga villkor ansluta andra naturgasledningar, lagrings- anläggningar, förgasningsanlägg- ningar samt anläggningar för produktion av biogas. Detsamma gäller vid en återinkoppling av en befintlig naturgasledning, ändring av den avtalade kapaciteten i anslutningspunkten samt ändring av tiden för överföringen. Skyldighet föreligger inte om den först nämnda ledningen sak- nar kapacitet för den begärda åtgärden eller om det annars finns särskilda skäl.