prop · H003172 · 2013-06-18 00:00:00 — I denna kategori, 25 stycken, finns projekt där man exempelvis har tagit fram en metod eller ett nytt arbetssätt som används i organisationen eller av aktörer i offentlig sektor. Erfarenheterna tas till vara men det kan vara svårt att få en uppfattning om i vilken utsträckning det sker. Majoriteten av de projekt som 2012 återfinns i denna kategori handlar om nya metoder och arbetssätt. Erfarenheter som i flera fall, efter projektens slut, används i olika former av utbildningar så som studie- cirklar och högskoleutbildningar. Utbildning för gode män till ensam- kommande asylsökande barn som drivits av Röda Korset, och som fortsätter i organisationens regi och Elevråds Centralorgani- sations projekt, Inflytande i skolan, vars handbok om elevinflytande nu används på rektorsutbildningen är exempel på detta. Ett annat exempel är föreningen rätt i samhället som med projektet , ungdomar i särskolan som lever med hedersrelaterade normer och värderingar, lyft fram ett relativt ouppmärksammat problem. Projektet har genomfört en kunskapsinventering om och med ungdomar, främst flickor, som går i gymnasiesärskolan och lever med hedersrelaterade normer och vär- deringar. Resultatet är en metodhandbok som, efter projektets slut, efter- frågas och används av särskolan och skolhälsovården. I denna kategori finns projekt där verksamheten lever vidare. Den finansieras av organisationen själv alternativt helt eller delvis av kom- mun, landsting eller via statliga medel. Ett exempel är stiftelsen projekt om musikterapi som resurs för svårt sjuka barn under behandling. Verksamheten lever nu vidare på en avdelning på där både vuxna och barn erbjuds musikterapi. Ett annat projekt där verksamheten lever vidare efter projekttidens slut är Föreningen projekt , en mötesplats för hbtq-tjejer i , främst flickor och transpersoner som också bedriver jourverksamhet med råd och stödsamtal. Verksamheten finansieras nu av resursnämnden i . Av de sammanlagt 36 projekten inom denna kategori finansieras 28 av offentlig sektor som använder metoden, köper in tjänster eller ger eko- nomiskt bidrag. Åtta av projekten säljer tjänster av olika slag till kommunen och fyra har övergått i offentlig verksamhet. Ett sådant projekt är Rådgivning som arbetat med rådgivning kring heder i länet och har drivits av Mångfaldscentrum i i samverkan med . Efter projekttidens slut ingår verk- samheten i kommunens s.k. Trygghetscentrum. I andra avslutade projekt fortsätter organisationen det arbete som påbörjats. Så som pojk- och killjour på nätet som genomförts av för Jäm- 2012/13:172 ställdhet som tagit fram en webbjour för unga män. Jouren drivs nu vidare med volontärer i den egna organisationens regi. De verksamheter som bedrivs handlar i huvudsak om olika metoder som tagits fram men också om information och stöd. Närmre hälften av projekten riktar sig till personer med funktionsnedsättning. Flera projekt samverkade redan på ett tidigt stadium med offentlig sektor. Tabell 20 Projektens överlevnad. Uppföljningen av redovisade projekt visar att av projektens verksamhet lever vidare i någon form och att det i huvudsak finns tre bidragande faktorer till i vilken mån en organisation lyckas genomföra sitt projekt så att erfarenheter och kunskaper tas till vara: -Projektförankring, både inom den egna organisationen och externt, är en viktig förutsättning för att erfarenheterna ska kunna leva vidare. Förankring är viktig både på lednings- och verksamhetsnivå i såväl den egna organisationen som hos aktörer man ska samarbeta med eller som kan vara tänkbara finansiärer . Inte minst viktigt är att den tänkta målgruppen för projektet är med och påverkar utformningen av verksamheten. -Dokumentation är en annan avgörande faktor för att kunna ta till vara erfarenheter och kunskaper. Att dokumentera och sätta ord på sitt arbete är värdefullt både för att utveckla den egna verksamheten och för att sprida erfarenheterna vidare. -Tiden är ytterligare en betydelsefull faktor. Att engagera och förankra en projektidé för att genomföra den tar tid. har Arvsfondsdelegationen kategoriserat nästan 800 slut- redovisade projekt, se tabell 21. Arvsfondsdelegationens projekt ur ett jämställdhetsperspektiv Kansliets arbete med frågor om jämställdhet avser att synliggöra om och på vilket sätt arvsfondens projekt utmanar maktstrukturer i ett inter- Arbetet med jämställdhet sker på tre nivåer, i kansliets inre arbete, i den aktiva handläggningen och i uppföljnings- och Olika utredningar har påtalat att endast ett fåtal Skr. 2012/13:172 organisationer inom det civila samhället bedriver ett aktivt jämställd- Arvsfonden uppmärksammar genusperspektivet i såväl handläggning av ärenden som i de utvärderingar som initieras. För att synliggöra könsmaktsordningen i de projekt som beviljas medel följer arvsfonden upp mäns och kvinnors olika roller i projekten. Fonden följer också upp de projekt som riktar sig enbart till män respektive kvinnor för att få kunskap om vilka frågeställningar som det civila samhällets organisa- tioner uppmärksammar alternativt inte uppmärksammar ur ett genus- perspektiv. Studier av det civila samhällets organisationer har visat att män oftare deltar på högre nivå i organisationerna än kvinnor som i högre utsträckning än män återfinns på positioner med begränsad makt men med stort ansvar. I de projekt som slutredovisats har drygt hälften av projektledarna varit kvinnor. Det finns ingen större skillnad i fråga om vilken typ av organisation och vilka typer av verksamheter som män och kvinnor är projektledare för. Här skiljer sig arvsfondsprojekten från studier som visar att kvinnor oftare än män är engagerade inom omsorg, solidaritet och kultur. Av de projekt som Arvsfondsdelegationen beviljade medel bedriver ett en verksamhet som riktar sig enbart till män. Projektet för alla, som drivs av föreningen , har startat killgrupper och utbildningar för ensamkommande flyktingungdomar och ska till- sammans med dem ta fram en metod för att ge stöd och hjälp att komma in i det svenska samhället. Trettioen projekt riktar sig till enbart flickor och unga kvinnor. Av dessa drivs åtta av kvinnoorganisationer. Nio projekt vänder sig till unga kvinnor med invandrarbakgrund. Tre av dessa handlar om hedersrelaterat våld och fem har som syfte att bryta utanförskap och väcka engagemang i samhällsfrågor. Bland projekten finns exempelvis projektet som drivs av Coompanion . Syftet med projektet är att unga kvinnor med kognitiva eller fysiska funktionsnedsättningar ska få en meningsfull sysselsättning genom en alternativ daglig verksamhet eller anställning som kooperatör i ett socialt företag. Målet är att arbeta fram en plattform som binder samman utbildning (inom särvux, sär- gymnasiet och folkbildningen) med konkreta arbetsuppgifter i en second- handbutik för att stärka det kvinnliga entreprenörskapet bland mål- gruppen så möjligheten till alternativa anställningar ökar. Föreningen och kultur för kvinnor i samhällets projekt del Sur/Bilder från södern är ett annat exempel. Projektet vänder sig till unga kvinnor med invandrarbakgrund och använder film och andra kulturella uttryck som verktyg för personlig utveckling och som underlag i diskussioner om mänskliga rättigheter. Deltagarna ska också göra egna filmer och lära sig metoder för filmskapande. samt FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna kommer att användas som faktamaterial. Flera av de idrottsföreningar som fått stöd vill i sina projekt öppna upp för att engagera flickor i exempelvis innebandy, skate och tyngdlyftning. 2012/13:172 6.2.2 Arvsfondsdelegationen anlitar särskilda utvärderare för projektutvär- deringar. Projektens dokumentation, enkäter och/eller telefonintervjuer samt projektbesök och intervjuer används som underlag för dessa utvär- deringar. Fem utvärderingar som omfattar sammanlagt 237 projekt har avslutats . I det följande redovisas kortfattat de viktigaste slutsatserna i respektive utvärdering. När staten ska förnya civilsamhället arvsfondens bidrag till föreningslivet Genom att följa åtta projekt från initiering och uppstart till genomförande och avslut samt till vad som händer efter avslutade projektmedel har forskarna i denna studie velat ta reda på hur erfarenheterna från projekten tillämpas i organisationernas verksamheter. Studien visar att de spår ett arvsfondsprojekt lämnar i den organisation som är huvudman för projek- tet är högst varierande. I en del fall har projektet lett till förändringar av föreningarnas arbetssätt och till att man öppnade upp nya möjligheter för organisationen att verka genom nya samarbetspartner samt att man blivit synlig för nya grupper av deltagare. Det framstår som att den främsta effekten på målgruppen är att deltagarna upplever att de fått stärkt självkänsla, nya kontakter, viktiga referenser och att dörrar till nya engagemang öppnades. Hur det går för projekten efter projekttidens slut verkar i hög grad bero på vilket slags samarbetspartner man har valt, och vilken typ av långsiktig finansiering man siktat på. De projekt som hade ett väl fungerande samarbete med det offentliga var oftast de som efter projekttiden över- gick till att finansieras av det offentliga. Det verkar även svårt att förlita sig på en långsiktig kommersiell finansiering av verksamheten. Inga skillnader tycks här finnas mellan gamla och nya organisationer. Från homo till hbtq beviljade arvsfonden bidrag till 43 projekt som kan rubriceras som avsedda att utveckla hbtq-perspektiv inom ideella organisationer eller utveckla hbtq-föreningars interna och/eller utåtrik- tade verksamhet. De har ägt rum i en brytningstid där målgruppen har fått en bättre ställning i majoritetssamhället genom de lagändringar som genomförts och ökad icke-stigmatiserande synlighet och ändrade diskurser kring kön, sexualitet och identitet Dessa ändrade villkor har påverkat förutsättningarna för projekten och deras resultat. Studien visar att projekten själva på olika sätt har bidragit i den processen. Genom sina material, utbildningar, trygga platser, deltagande i den offentliga de- batten, granskningar och kulturprodukter har projekten påverkat allt ifrån individers livsvillkor och tankesätt till att förändra normer kring kön, sexualitet och identitet i mainstreamsamhället. Det finns spår på flera nivåer i de utvärderade projekten: ett stort antal metodmaterial, arbets- sätt, idéer, verksamheter som fritidsgården Egalia, mötesplatsen eller RFSL Ungdoms utbildningsverksamhet som vidareutvecklat projektverksamheterna med ny finansiering. Män och maskulinitet i rörelse kris, utveckling och förändring Arvsfonden fördelade bidrag till 44 projekt som haft pojkar och unga män som målgrupp. Ett syfte med studien var att få en bild av att vara ung man i där två teman lyfts fram. Det första är Ung manlighet som något problematiskt. Bland dessa projekt ser vi hur unga män beskrivs befinna sig i en riskfylld situation i samhället. Pojkar och unga män behöver kompenseras för frånvarande pappa, brister i den egna förmågan att ta ansvar för sin sexualitet och undvika ett våldsamt beteende. Det andra temat är Stärka självbilden. Dessa projekt vänder sig till pojkar och unga män utifrån en specifik problematik, exempelvis olika funktionsnedsättningar, men också utifrån specifika livssituationer där det finns behov av att lära sig samtala och förstå det egna jaget. Forskarna menar att det i många projekt saknas en diskussion om unga mäns livsvillkor, och hur dessa påverkar ungdomars förståelse av manlighet. Det som i stället sker är en psykologisering av de ungas livssituation, där projekten inte bara påtalar brister i deltagarnas liv utan också gör ungdomarna själva ansvariga för dessa brister. Att ge barn och unga i utsatta situationer makt och inflytande en utmaning för hela samhället, utvärdering av arvsfondens satsning Fördel Barn! Syftet med satsningen Fördel Barn! var att barn och barns företrädare tillsammans ska utveckla nya metoder och verktyg som främjar barns delaktighet och inflytande i enlighet med . Uppfölj- ningen av projekten visar att satsningen spelat en betydelsefull roll i arbetet med att förbättra situationen för barn och unga som lever i utsatta situationer. Satsningen har uppskattningsvis nått 31 000 barn och 7 400 vuxna. Samverkan mellan olika aktörer såsom skola, socialtjänst, barnavårds-, mödravårds- och familjecentraler och intresseföreningar har varit en viktig framgångsfaktor. En annan viktig förutsättning för att insatserna ska nå barn och unga har varit att vinna tillit och förtroende hos föräldrar och andra vuxna. Studien visar att de vuxna som arbetat i projekten upp- lever att insatserna och verksamheterna har utvecklat barnen både känslomässigt och intellektuellt och gett dem en meningsfull fritid. Barnens självförtroende och handlingsförmåga har ökat. De har vågat ta större utrymme, ansvar och oftare eget initiativ. Utvärdering av arvsfondens satsning på ungdomar och demokrati 20092012 Arvsfondens satsning Vi Deltar! riktar sig till unga som upplever ett socialt och/eller ekonomiskt, och därmed demokratiskt, utanförskap. Viktiga målgrupper för satsningen är unga som vanligtvis inte är före- ningsaktiva eller deltar i den demokratiska processen. Projekten handlar i huvudsak om unga med utländsk bakgrund där utanförskapsområdet är i fokus. Unga med funktionsnedsättning är en annan grupp som behöver stärka sitt deltagande för att få tillgänglighet till majoritetssamhället, både fysiskt och psykiskt. Projekten använder olika metoder för att öka ungas resursstyrka. Vissa använder kulturen, konsten och medierna som verktyg, medan andra arbetar mer traditionellt med seminarier och 2012/13:172 workshops. Svårigheten att nå ut till flickor med invandrarbakgrund är något som flera projekt i studien påtalar som ett hinder för verksamheten. har fyra nya utvärderingar påbörjats. Två tematiska utvär- deringar, arbete och unga samt funktionsnedsättning och arbete och en utvärdering av aktuella Malmö-projekt som omfattar 117 projekt. Vidare kommer en forskare att följa den lokalstödssatsning som startade . Målgruppen för utvärderingarna är främst myndigheter och organi- sationer som är verksamma inom det aktuella området. har Arvsfondsdelegationen hållit fem seminarier där ca 560 personer från , , myndigheter och organisationer del- tagit. Två av seminarierna har hållits vid Mänskliga rättighetsdagarna i och ett seminarium har genomförts tillsammans med Sektor 3. Vid lanseringen av varje utvärderingsseminarium har information skickats ut till ca 400 personer. Därutöver har forskarna själva använt och spridit resultaten inom sina verksamhetsområden. Andra myndigheter har i sina utredningar tagit del av och spridit erfarenheterna från arvsfondens projekt och utvärderingar. Bland utred- ningar som uppmärksammat fondens verksamhet kan nämnas Utred- ningen om ett effektivare arbete mot främlingsfientlighet och liknande intolerans och på arbets- marknaden har något att lära? På finns information om pågående utvärderingar och forskarnas utvärderingsrapporter för nedladdning. 7Regeringens bedömning av Arvsfondsdelegationens verksamhet och utveckling Regeringens bedömning: Arvsfondsdelegationen fördelade till projekt efter ansökan till Arvsfonds- delegationen. Det är den näst största summa som fördelats inom ramen för verksamheten i Allmänna arvsfondens historia och mer än . Driftskostnaderna har kontinuerligt ökat medan andelen driftskostnader i förhållande till beslutade projektmedel har varit relativt stabil. Det beror på att volymen beslutade projektmedel har ökat i ungefär samma procentuella takt som driftskostnaderna. Kostnaderna per beslutad ansökan har ökat vilket beror på att antalet in- kommande ansökningar minskat. Det i sin tur beror på att de två särskilda satsningarna avslutats. Fler handläggare och färre ansökningar har lett till att mer tid har kunnat läggas på varje ansökan varför Skr. 2012/13:172 styckekostnader per ärende ökat men även till att bifallsfrekvensen för inkomna ansökningar är den högsta . Arvsfonds- delegationens driftskostnader är rimliga i förhållande till de medel som delegationen beslutar om. Regeringen har erfarit att Kammarkollegiet ska genomföra en genom- gång av verksamheten ur ett effektivitetsperspektiv . Regeringen ser mycket positivt på detta initiativ då det är angeläget att Arvsfondsdelegationen fortsätter arbetet med att säkerställa att verk- samheten bedrivs kostnadseffektivt. Volymen projektmedel som riktar sig till målgruppen personer med funktionsnedsättning har minskat något. Det beror framförallt på att antalet ansökningar från funktionshindersorganisationer minskat. ingens förhoppning är att den satsning som genomförs under 20132016 kommer att ändra på det förhållandet. Volymen beslutade medel för barnprojekt uppgick till , vilket är den högsta nivån . Regeringen understryker att det är angeläget att man även fortsättningsvis strävar efter att upprätthålla en hög medelstill- delning till målgruppen. beviljades i lokalstöd. Det är den i särklass högsta nivån någonsin och en ökning jämfört med året innan. Regeringen anser att stödet har fördelats på ett väl genomfört sätt i enlighet med fondens ändamål och inom ramen för de av regeringen prioriterade områdena. Särskilt positivt ser regeringen på den kraftiga ökningen av lokalstöd eftersom det är en stödform som utnyttjas mest av små lokala föreningar på mindre orter. Antalet inkomna ansökningar om projektmedel minskade . Regeringen ser förvisso positivt på de informations- och kommunikationsåtgärder som vidtagits , för att öka allmän- hetens tillgänglighet till och kännedom om Allmänna arvsfonden. Men mot bakgrund av de senaste årens utveckling är det angeläget att arvs- fonden överväger ytterligare systematiserade och effektiva informations- och kommunikationsåtgärder. Särskilt positivt ser regeringen på det utvecklingsarbete som pågår när det gäller arvsfondens webbplatser. Regeringen ser med tillfredsställelse på att utfallet för de särskilda satsningarna har överstigit de belopp som sattes upp som mål för sats- ningarna, och att satsningarnas kvalitativa målsättningar uppnåtts. Regeringen anser att det är angeläget att arvsfonden fortlöpande utvecklar och förbättrar de metoder och verktyg som används i upp- följnings- och utvärderingssyfte. Skälen för regeringens bedömning har Arvsfondsdelegationens totala förvaltnings- och administrationskostnader successivt ökat. ökade kostnaderna från till . Det är framför allt kostnaderna för förvaltning och administration som ökat, . Driftskostnaderna har kontinuerligt ökat medan andelen driftskostnader i förhållande till beslutade projektmedel har varit 2012/13:172 relativt stabil. Det beror på att volymen beslutade projektmedel har ökat i ungefär samma procentuella takt som driftskostnaderna. Inflödet av de medel som görs disponibla för Arvsfondsdelegationen ökade kraftigt 20092011 för att återgå till den tidigare nivån. För att hantera en ökande volym projektmedel, utan att sänka kvaliteten på verksamheten, har kansliet tillförts resurser för handläggning och kommunikationsinsatser. Dessa resursförstärk- ningar förklarar till stor del nivåhöjningen av beslutade medel. Drifts- kostnaderna har i förhållande till beslutade projektmedel hållits . Kostnaderna per beslutad ansökan har ökat . Det hänger samman med att antalet inkommande ansökningar minskat, vilket i sin tur hänger samman med att de två satsningarna Fördel barn! och Vi Deltar! Ett ökat antal handläggare och ett minskat antal ansökningar har lett till att handläggarna kunnat lägga ner mer tid på varje ansökan. Det har lett till ökade styckekostnader per ärende men även till att bifallsfrekvensen för inkomna ansökningar är den högsta . Ytterligare en orsak till ökade styckekostnader per ärende är den ökade komplexiteten hos projekten. Arvsfondsprojekten har i genomsnitt blivit större . var det genomsnittliga projektet och var samma siffra . Det beror på att det numera inte är ovanligt att arvsfonden är dominerande eller ensam finansiär och att det är allt vanligare att projekten har en eller flera samarbetspartner. Regeringen bedömer att Arvsfondsdelegationens driftskostnader är rimliga i förhållande till de medel som delegationen beslutar om. Det är emellertid angeläget att Arvsfondsdelegationen fortsätter arbetet med att säkerställa att verksamheten bedrivs kostnadseffektivt. fördelade Arvsfondsdelegationen den näst största summan i Allmänna arvsfondens historia , varav fördelades genom löpande handläggning av organisationernas egna initiativ. Arvsfonden är en mycket viktig finansiär för målgruppen personer med funktionsnedsättning. Volymen projektmedel som riktar sig till mål- gruppen personer med funktionsnedsättning har emellertid minskat jäm- fört . Det beror framförallt på att antalet ansökningar från funktionshindersorganisationer minskat. Regeringens förhoppning är att den satsning som genomförs under 20132016 kommer att ändra på det förhållandet. Arvsfondens betydelse för ungdomar har ökat markant . Finansieringen har gått från en nivå på 2004 till . Volymen beslutade medel för barn- projekt uppgick till , vilket är den högsta nivån . Regeringen, som i de senaste årens skrivelser angett att det är önskvärt att medelstilldelningen till denna målgrupp ökar, ser givetvis detta som mycket positivt. Regeringen understryker att det är angeläget att man även fortsättningsvis strävar efter att upprätthålla en hög medelstilldelning till målgruppen. Mängden beslutade lokalstöd har ökat stadigt då nivån var . beviljades i lokalstöd. Det är den i särklass högsta nivån någonsin och en ökning jämfört med året innan. Regeringen anser att stödet har fördelats på ett väl genomfört sätt i enlighet med fondens ändamål och inom ramen för de av regeringen prioriterade områdena. Särskilt positivt ser regeringen på den kraftiga ökningen av lokalstöd eftersom det är en stödform som utnyttjas mest av små lokala föreningar på mindre orter. Bifallsfrekvensen har ökat . Ökningarna har varit relativt små, mellan , men de talar för en positiv trend vad gäller ansökningarnas kvalitet. Regeringen anser att det är angeläget att denna utveckling fortsätter. Däremot minskade antalet inkomna ansökningar om projektmedel . Minskningen var från 1 240 till 1 175 ansökningar. Regeringen ser förvisso positivt på de informations- och kommunikationsåtgärder som vidtagits för att öka allmän- hetens kännedom om Allmänna arvsfonden. Men mot bakgrund av de senaste årens utveckling är det angeläget att arvsfonden överväger ytterligare informations- och kommunikationsåtgärder. Särskilt positivt ser regeringen på det utvecklingsarbete som pågår när det gäller arvsfondens webbplatser. För att möta det ökande användandet av smartphones och läsplattor är en responsiv webbplats nödvändig. Den nya webbplatsen kommer att underlätta ansökningsförfarandet för den som söker medel ur fonden liksom handläggningen av ansökningarna för kansliet. beslutade Arvsfondsdelegationen att avsätta till en särskild demokrati- och värdegrundssatsning för unga, Vi deltar! och till en satsning på barns delaktighet och inflytande, Fördel barn! Regeringen ser med tillfredsställelse på att utfallet för de båda sats- ningarna har överstigit de belopp som sattes upp som mål för sats- ningarna och att satsningarnas kvalitativa målsättningar uppnåtts. Enligt lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden ska Arvsfonds- delegationen ha en samlad strategi för uppföljning och utvärdering av beviljade stöd. Arvsfondsdelegationen gav 2011 en sådan strategi till regeringen. Regeringen anser att det är angeläget att arvsfonden fort- löpande utvecklar och förbättrar de metoder och verktyg som används i uppföljnings- och utvärderingssyfte. I skrivelsen 2011 efterlyste regeringen uppföljning vad gäller det strategiska jämställdhetsarbetet.