prop · H003121 · 2013-03-21 00:00:00 — SKOLINSPEKTIONENS PRÖVNINGAR AV ANSÖKNINGAR FRÅN ENSKILDA SOM VILL BLI SKOLHUVUDMÄN Vilka områden i ansökningsblanketten rörde, enligt din minnesbild, kontakterna med huvudmännen? GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Vem tog huvudsakligen initiativ till kontakten? I vilken utsträckning upplever du att ni har tillräckliga möjligheter att svara på frågor från huvudmännen genom hela ansökningsprocessen? Upplever du att ni i handläggningen kan lägga så mycket tid som ni skulle vilja på varje enskild ansökan? SKOLINSPEKTIONENS PRÖVNINGAR AV ANSÖKNINGAR FRÅN ENSKILDA SOM VILL BLI SKOLHUVUDMÄN Om du svarat nej, sällan eller nej, aldrig vad skulle du vilja lägga ned mer tid på? Fördjupade utredningar, tid att läsa t.ex. förarbeten etc. Lägga mer tid på att granska ansökan, bolla ärendet med kollegor, granska inkommet svar samt skriva beslut dvs. skulle behöva lite mer tid Olika för olika ansökningar Man har ofta andra ärenden/arbetsuppgifter och det ges för lite tid att faktiskt handlägga enskilda ansökningar. Det ges för lite tid att läsa igenom tillsynsrapporter vid ansökningar som gäller utökningar eller nya med samma huvudman. Mer tid att läsa kvalitetsgranskningar som Skolinspektionen gjort som kan kopplas till våra frågor. Mer diskussion på enhetsnivån för att få en mer likvärdig bedömning. Stämma av bedömningar, frågor i gruppen Den pedagogiska biten. Diskutera bedömningen med kollegor. Den pedagogiska utredningen ev. Att resonera kring vad som är OK eller ej kring tex värdegrund eller andra mer komplexa frågor. Ha mer kontakt med huvudmän. Det är tiden som inte räcker till, vilket gör att jag inte känner mig helt klar. Dock skriver jag ej ett beslut som inte är välgrundat. Varje delmoment skulle behöva ha mer tid. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Vilken prioritet upplever du att nedanstående har bland er som arbetar med tillståndsprövning, när det gäller handläggningen av ansökningar? SKOLINSPEKTIONENS PRÖVNINGAR AV ANSÖKNINGAR FRÅN ENSKILDA SOM VILL BLI SKOLHUVUDMÄN Hur svårt eller lätt är det att göra följande? Hur viktigt/oviktigt är det att alla huvudmän får samma antal arbetsdagar på sig att svara på ett första kompletteringserbjudande? GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Anser du att huvudmännens möjligheter till komplettering av sina ansökningar är lagom i omfattning? Vilka möjligheter har du att utbyta erfarenheter med kolleger på andra enheter inom myndigheten? Får du tillräcklig kompetensutveckling för att utföra dina arbetsuppgifter med tillståndsprövning? SKOLINSPEKTIONENS PRÖVNINGAR AV ANSÖKNINGAR FRÅN ENSKILDA SOM VILL BLI SKOLHUVUDMÄN Vilka möjligheter har du i ert arbete med tillståndsprövning att ta tillvara relevanta forskningsresultat om skolan och elevers lärande? I vilken utsträckning har innebörden av den nya skollagen (2010:800) diskuterats bland er som på olika sätt arbetar med tillståndsprövning? GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Bilaga 2 Enkät till enskilda som ansökt om att starta skola 2010 och 2011 I denna bilaga redovisas den enkät som skickat ut via e-post till enskilda som ansökt om att godkännas som huvudman, samt resultaten från denna enkät Enkäten har genomförts bland samtliga enskilda som ansökt under ansökningsomgångarna 2010 och 2011. De är värt att notera att de som sökte tillstånd att starta skola under ansökningsomgång 2010 skickade in sina ansökningshandlingar då den gamla skollagen fortfarande gällde. Skolinspektionen tillämpade dock den nya skollagen i prövningen. En urvalsram över enskilda som ansökt eller 2011 konstruerades utifrån en lista över ansökningar, erhållen från Skolinspektionen. Den ursprungliga listan saknade kontaktuppgifter i form av e-postadresser. För varje ansökan fanns dock ett diarienummer, som refererade till en akt hos Skolinspektionen där kontaktuppgifter fanns. Aktuella diarienummer skickades till Skolinspektion, som ombesörjde att e-postadresser hämtades från akterna. Eftersom listan innehöll samtliga ansökningar, vilket medförde att en sökande kunde förekomma mer än en gång, påbörjades ett arbete med att fastställa hur många unika sökande det fanns. av att namn på sökande inte hade kodats på entydigt vis, varför det i vissa fall uppstod osäkerhet kring om två poster representerade en och samma sökande. Totalt identifierades 370 unika sökande, en siffra som alltså representerar en uppskattning av målpopulationens storlek. Denna siffra ligger förmodligen ganska nära det sanna värdet även om det kan finnas risk för undertäckning som uppkommit genom att två eller flera unika sökande tolkats som en enda. Det finns också en risk för överskattning av antalet, som uppkommer genom att en unik sökande på grund av olika namn tolkats som två eller flera sökande. För sökande som var replikerade i ramen, det vill säga hade lämnat in fler än en ansökan genomfördes ett slumpmässigt urval av ett diarienummer som skickades till Skolinspektionen för påförande av e-postadress. Avsikten var att enkäten skulle skickas till samtliga av målpopulationens sökande. Bortfall uppkom i några av undersökningens steg. Av 373 sökande som identifierats som unika, saknades e-postadresser i 31 fall. En komplikation uppstod då det kunde konstateras att 7 av kontaktpersonerna hade arbetat för fler än en sökande och att dessa förmodligen var konsulter. Sammantaget representerade dessa 21 sökande. I detta skede togs beslut om att dessa förmodade konsulter skulle ingå i undersökningen. Däremot föll de 21 sökanden bort eftersom e-postadresser saknades till dessa. SKOLINSPEKTIONENS PRÖVNINGAR AV ANSÖKNINGAR FRÅN ENSKILDA SOM VILL BLI SKOLHUVUDMÄN Enkäten skickades till 335 e-postadresser och totalt inkom 139 svar. Svarsfrekvensen är alltså . Därutöver förekommer ett visst partiellt borfall på enstaka frågor, bland annat på fråga 4 som rör hur många skolenheter man bedriver, som har ett högt partiellt bortfall. En trolig förklaring till detta är sannolikt att det fanns ett antal sökande som inte bedrev någon verksamhet då undersökningen gjordes och därför inte kunde svara på frågan. Enkätundersökningen har genomförts av Statistikkonsulterna . Nedan följer enkätens resultat. Hur många tillstånd har ni som huvudman sökt under 20102011? Vilket/vilka läsår avsåg ni starta skolverksamheten? (Fler än ett alternativ kan kryssas) GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Hur många skolenheter (skolor) bedriver ni som huvudman? Anser ni att frågorna i ansökningsblanketten generellt sett var lätta eller svåra att förstå? SKOLINSPEKTIONENS PRÖVNINGAR AV ANSÖKNINGAR FRÅN ENSKILDA SOM VILL BLI SKOLHUVUDMÄN Anser ni att frågorna i ansökningsblanketten generellt sett var relevanta eller irrelevanta för att kunna bedöma om en huvudman ska få tillstånd eller inte? Anser ni det lätt eller svårt att besvara följande frågeområden i ansökningsblanketten? GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Så som prövningsprocessen är utformad , anser ni att processen saknar någon viktig del? Att korta ner handläggningstiden och ge beslut tidigare Att pröva huvudmannens lämplighet att bedriva skolverksamhet Att besvara lokalfrågan i ett senare skede Att ha personlig kontakt med Skolinspektionen (exempelvis intervjuer) Att skilja på nystart av skola samt utökning av redan befintlig skolverksamhet Att ta i beaktande om den sökande redan bedriver skolverksamhet Att tydliggöra vilka krav som Skolinspektionen efterfrågar Att lägga mer vikt vid den pedagogiska delen Att ställa högre krav generellt 1Lämnade kommentarer på frågan anges nedan, dessa är indelade i områden. SKOLINSPEKTIONENS PRÖVNINGAR AV ANSÖKNINGAR FRÅN ENSKILDA SOM VILL BLI SKOLHUVUDMÄN Vilka områden i ansökningsblanketten upplever ni att Skolinspektionen lägger stor vikt vid när det gäller att pröva om huvudmannen ska få godkänt/avslag ? (fler än ett alternativ kan kryssas) Annat, nämligen: 2Lämnade kommentarer på frågan under frågan nedan, svaren är indelade i områden. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Vad anser ni är områden som borde få stor vikt när det gäller att pröva om huvudmannen ska få godkänt/avslag? (fler alternativ kan kryssas) Annat, nämligen: Särskilj nya sökanden från de som redan bedriver skolverksamhet Har ni blivit ombedda att komplettera ansökan/ansökningar som ni lämnat 20102011? 3Lämnade kommentarer på frågan anges under frågan, svaren är indelade i områden. SKOLINSPEKTIONENS PRÖVNINGAR AV ANSÖKNINGAR FRÅN ENSKILDA SOM VILL BLI SKOLHUVUDMÄN Anser ni att den tid ni fick till ert förfogande för kompletteringar överlag var tillräcklig? Anser ni att de kompletteringar Skolinspektionen begärt överlag varit motiverade? Har det under 20102011 hänt att ni blivit ombedda att komplettera någon ansökan ? Om ni fick komplettera ansökan , har det då under 20102011 förekommit att Skolinspektionen ställt nya frågor i senare kompletteringsbrev? GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Vilket av följande stämmer bäst in på er? Är Skolinspektionen, enligt er erfarenhet, tydliga eller otydliga när det gäller att motivera varför en ansökan är godkänd eller inte? Har det under 20102011 hänt att ni fått avslag på någon ansökan, där avslag helt eller delvis berott på uppgifter ni tidigare i processen blivit ombedda att komplettera? SKOLINSPEKTIONENS PRÖVNINGAR AV ANSÖKNINGAR FRÅN ENSKILDA SOM VILL BLI SKOLHUVUDMÄN På vilka sätt har ni tagit del av information om att söka tillstånd? (Fler än ett alternativ kan kryssas) Information från annan källa än Skolinspektionen, nämligen Om annan information från Skolinspektionen: Direkt kontakt med handläggare på Skolinspektionen Framgår av själva ansökningsblanketten Om information från annan källa än Skolinspektionen: Kontakt med andra som bedriver fristående skola Är den skriftliga informationen som Skolinspektionen tillhandahåller om vad som krävs för att starta skola tydlig eller otydlig? GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Är den skriftliga informationen som Skolinspektionen tillhandahåller om ansökningsförfarandet tydlig eller otydlig? Är den muntliga informationen (kurser, telefonsamtal, e-post) som Skolinspektionen tillhandahåller om vad som krävs för att starta skola tydlig eller otydlig? Är den muntliga informationen (kurser, telefonsamtal, e-post) som Skolinspektionen tillhandahåller om ansökningsförfarandet tydlig eller otydlig? SKOLINSPEKTIONENS PRÖVNINGAR AV ANSÖKNINGAR FRÅN ENSKILDA SOM VILL BLI SKOLHUVUDMÄN Om ni tänker på all den information man kan få från Skolinspektionen rörande att starta fristående skola, anser ni att den är tillräcklig eller otillräcklig? Om ni tänker på all den information man kan få från Skolinspektionen rörande att starta fristående skola, anser ni att den är relevant eller irrelevant? Är det enligt er uppfattning lätt eller svårt att få tillgång till personlig vägledning/hjälp via telefon/mejl från Skolinspektionen när det gäller frågor kring ansökan? GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Är Skolinspektionen, enligt er uppfattning, bra eller dåliga på att ge sådan personlig vägledning/hjälp när det gäller frågor kring ansökan? Upplevde ni kontakten med Skolinspektionen under hela ansökningsförfarandet som bra eller dålig? Har Skolinspektionen gjort uppföljningsbesök på er skola/era skolor eller senare? SKOLINSPEKTIONENS PRÖVNINGAR AV ANSÖKNINGAR FRÅN ENSKILDA SOM VILL BLI SKOLHUVUDMÄN Fick skolan/skolorna någon anmärkning vid uppföljningsbesöket/uppföljningsbesöken? Annat, nämligen: Tolkningar av detaljer i Skollagen GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Om ni har något annat ni vill kommentera angående tillståndsprövningsprocessen, ser vi gärna att ni lämnar dessa åsikter här.4 Lokalfrågan bör ses över Tydligare riktlinjer om vad som krävs för en godkänd elevprognos Kort tid att komplettera Bemötande av myndigheten m.m. Ofta byte av handläggare Frågor som rör olika aspekter av kommunernas inblandning i prövningen Etableringskontrollerna genomförs för sent 4Lämnade kommentarer på frågan anges under frågan, svaren är indelade i områden. SKOLINSPEKTIONENS PRÖVNINGAR AV ANSÖKNINGAR FRÅN ENSKILDA SOM VILL BLI SKOLHUVUDMÄN GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET De ansökningar som kommer in från enskilda som ansöker om att godkännas som huvudmän dokumenteras i så kallade akter. Dessa akter består av ansökningar från enskilda som vill starta fristående skola, korrespondens mellan den sökande och Skolinspektionen, kommunens eller kommunernas yttrande över ansökan samt Skolinspektionens beslut. valde slumpmässigt ut (310 akter) av de totalt 778 ansökningarna års ansökningsomgång. Då två akter inte gick att återfinna har granskning omfattat 308 akter. Av dessa 308 har 89 akter fallit bort, vilket motsvarar av vårt urval. Bortfallet består av ärenden där den sökande dragit tillbaka sin ansökan (avskriven), ärenden som avvisats av Skolinspektionen på grund av att den inkommit , ansökningar som handlar om att godkännas som huvudman för en grund- eller gymnasiesärskola samt utbildningar som har riksintag.5 Syftet med aktstudien var att undersöka om handläggningen av ärenden utförs på ett likvärdigt sätt. har i aktgranskningen inte tittat på samtliga frågor och svar som ingår i Skolinspektionens ansökningsblankett. För att praktiskt och resursmässigt kunna genomföra aktgranskningen har vissa delar av akterna valts ut och granskats. Valet har gjorts utifrån hur frågorna i ansökningsblanketten är konstruerade och utifrån hur tydligt Skolinspektionens interna stödmaterial till respektive fråga är avseende vad ett svar ska innehålla. Vi har valt att granska frågor där Skolinspektionens stödmaterial, enligt vår bedömning, är tydligt. Detta för att kunna kontrollera handläggningen mot en tydlig norm. Aktgranskningsformuläret kontrollerades med företrädare för Skolinspektionen innan aktgranskningen genomfördes. Till hjälp under framtagandet av frågeformuläret samt under genomförandet av aktgranskningen har haft tillgång till Skolinspektionens interna handläggarstöd. Under aktgranskningen fick stöd från medarbetare och anställda på Skolinspektionen. 5Grund- och gymnasiesärskolor har inte ingått i granskning. Då ansökningar som omfattar riksintag har en annorlunda prövningsprocess, har inte granskat dessa ansökningar. SKOLINSPEKTIONENS PRÖVNINGAR AV ANSÖKNINGAR FRÅN ENSKILDA SOM VILL BLI SKOLHUVUDMÄN 2.Vilken skolform avser ansökan? 3.Vilken typ av huvudman är det? 4.Avser ansökan nystart eller utökning av redan befintlig verksamhet? 5.Vilken handläggare har handlagt ansökan? 6.Har ärendet bytt handläggare? Har den sökande styrkt sin rättsliga handlingsförmåga? GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Har den sökande behövt komplettera? 9.Har handläggaren rapporterat att han/hon haft ytterligare kontakt, utöver kompletteringsbrev, med den sökande angående kompletteringar? 10.Hur många punkter skulle den sökande komplettera med enligt det första kompletteringsbrevet? 11.Om den sökande behövt komplettera, med vad? SKOLINSPEKTIONENS PRÖVNINGAR AV ANSÖKNINGAR FRÅN ENSKILDA SOM VILL BLI SKOLHUVUDMÄN Har den sökande behövt komplettera ytterligare? 12.Har det tillkommit nya punkter i senare kompletteringsbrev? 13.Hur många arbetsdagar har den sökande fått på sig att komplettera vid det första kompletteringsbrevet? 14.Har första kompletteringsperioden infallit under semestertid? 15.Har den sökande skickat in komplettering? GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET 16.Hur många arbetsdagar har den sökande fått på sig att komplettera vid det första kompletteringsbrevet? 5 Den sökande har inte behövt komplettera alls 6 Den sökande har inte behövt komplettera en andra gång Vilket beslut har Skolinspektionen fattat avseende ansökan? SKOLINSPEKTIONENS PRÖVNINGAR AV ANSÖKNINGAR FRÅN ENSKILDA SOM VILL BLI SKOLHUVUDMÄN Har lägeskommunen yttrat sig? Hur ställde sig lägeskommunen till en etablering? 21.Har lägeskommunen lämnat en konsekvensanalys? 22.Finns det någon uppenbar skillnad mellan kommunens konsekvensanalys och kommunens yttrande? Har Skolinspektionen bett kommunen om kompletterande uppgifter? Finns statistik på elevunderlag/utveckling i kommunen från kommunen? GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET 25.Kan en etablering av en skola, enligt kommunen, medföra en risk för nedläggning av skola? 26.Kan en etablering av en skola, enligt Skolinspektionen, medföra en risk för nedläggning av skola? 28.Finns det, enligt Skolinspektionen, något kommunalt alternativ på rimligt avstånd? SKOLINSPEKTIONENS PRÖVNINGAR AV ANSÖKNINGAR FRÅN ENSKILDA SOM VILL BLI SKOLHUVUDMÄN Får etableringen, enligt Skolinspektionen, ekonomiska konsekvenser för kommunens skolor? 31.Blir det, enligt kommunen, pedagogiska konsekvenser/organisatoriska konsekvenser av en etablering? Blir det, enligt Skolinspektionen, pedagogiska konsekvenser/organisatoriska konsekvenser av en etablering? JaNejRiksrevisionen kan inte uppskattaFinns ingen konsekvensanalys GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Har lägeskommunen yttrat sig? Hur ställde sig lägeskommunen till en etablering av skolan? Om grannkommunerna har yttrat sig, hur har de sett på etableringen av skolan? 40.Finns det någon uppenbar skillnad mellan kommunens konsekvensanalys och kommunens yttrande? SKOLINSPEKTIONENS PRÖVNINGAR AV ANSÖKNINGAR FRÅN ENSKILDA SOM VILL BLI SKOLHUVUDMÄN Finns statistik på elevunderlag i kommunen från kommunen? Finns statistik på sökande till aktuell utbildning från kommunen? 43.Kan en etablering, enligt kommunen, medföra en risk för nedläggning av utbildning? 44.Kan en etablering, enligt Skolinspektionen, medföra en risk för nedläggning av utbildning? Får etableringen, enligt kommunen, ekonomiska konsekvenser för kommunens skolor? GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Får etableringen, enligt Skolinspektionen, ekonomiska konsekvenser för kommunens skolor? 47.Blir det, enligt kommunen, pedagogiska konsekvenser/organisatoriska konsekvenser av en etablering? Blir det, enligt Skolinspektionen, pedagogiska konsekvenser/organisatoriska konsekvenser av en etablering? 50.Lokalbeskrivningen om inte alla delar finns, har huvudmannen behövt komplettera? SKOLINSPEKTIONENS PRÖVNINGAR AV ANSÖKNINGAR FRÅN ENSKILDA SOM VILL BLI SKOLHUVUDMÄN Har Skolinspektionen bett kommunen om kompletterande uppgifter? Hur har den sökande visat att det finns ett intresse för skolan? 53.Intresseundersökningen Om undersökningen inte uppfyller alla krav, har den sökande behövt komplettera? 4Inget intresse för skolan har kunnat visas eller intresse för skolan har visats på annat sätt 54.Om den sökande har budgeterat lågt för lärare, har den sökande behövt komplettera? 55.Har Skolinspektionen kontaktat den angivna lokaluthyraren? GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET 56.Arbetsplatsförlagt lärande uppfyller den sökande kraven? Om inte har den sökande behövt komplettera? 1 Alla delar finns inte och de har inte behövt komplettera 2 Alla delar finns inte och de har behövt komplettera 3 Alla delar finns 4 Ej relevant p.g.a. studieförberedande SKOLINSPEKTIONENS PRÖVNINGAR AV ANSÖKNINGAR FRÅN ENSKILDA SOM VILL BLI SKOLHUVUDMÄN GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Bilaga 4 Fördjupad aktgranskning Inom ramen för granskningen har genomfört en fördjupad aktgranskning för att närmare kunna granska hur Skolinspektionen arbetar med vissa av frågorna i ansökningsblanketten. Utifrån de 308 akter som ingick i den totala aktgranskningen gjordes ett strategiskt urval av 35 akter. Dessa 35 akter innehåller exempel på intressanta aspekter av handläggningen. Syftet har varit att studera hanteringen av dessa frågor på ett mer djupgående sätt och få en större förståelse för hur Skolinspektionens handläggare hanterar de mer omfattande områdena i ansökningsblanketten. Den fördjupade aktgranskningen har därför fokuserat på ett antal av de frågorna öppna frågorna i ansökningsblanketten på vilka de svarande förväntas lämna utförliga svar. har gjort en kvalitativ analys av materialet. De frågor valt ut för att granska närmare är: Kompletteringsförfarandet Arbetsplatsförlagt lärande Lokaler Elever i behov av särskilt stöd Systematiskt kvalitetsarbete Värdegrundsfrågor Kränkande behandling har i granskningen utgått från Skolinspektionens interna stöd och de interna anvisningar som handläggarna på enheten för tillståndsprövning använder i sin handläggning av ärenden. har studerat det svar som sökanden lämnat på de specifika frågorna i blanketten, eventuella kompletteringar som Skolinspektionen bett om, eventuell övrig korrespondens mellan sökanden och handläggaren angående den specifika frågan samt Skolinspektionens beslut i ärendet. SKOLINSPEKTIONENS PRÖVNINGAR AV ANSÖKNINGAR FRÅN ENSKILDA SOM VILL BLI SKOLHUVUDMÄN GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? 2011:2 Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor 2011:3 Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor 2011:4 IT inom statsförvaltningen har myndigheterna på ett rimligt sätt prövat frågan om outsourcing bidrar till ökad effektivitet? 2011:5 Statliga IT-projekt som överskrider budget 2011:6 Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? 2011:7 Trafikverkens produktivitet hur mycket infrastruktur för pengarna? 2011:8 Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter 2011:9 Myndigheternas insatser för finansiell stabilitet Lärdomar i ljuset av utvecklingen i 20052007 2011:10 Biodrivmedel för bättre klimat Hur används skattebefrielsen? 2011:11 Tydlighet och transparens i budgetpropositionen ? Redovisningen av finans- och sysselsättningspolitiska ramverk 2011:12 Statens stöd till studieförbunden En granskning av försvarets internationella materielsamarbeten 2011:14 Svenska bidrag till internationella insatser 2011:15 Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser 2011:16 Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning förutsägbara, ändamålsenliga och effektiva? 2011:17 Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning Ett (o)lösligt problem? 2011:18 Brottsutsatt Myndigheternas hantering av ekonomisk kompensation på grund av brott 2011:19 Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? 2011:20 Vad blev det av de misstänkta bidragsbrotten? 2011:21 Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning 2011:22 och järnvägen längs hur har det blivit och vad har det kostat? SKOLINSPEKTIONENS PRÖVNINGAR AV ANSÖKNINGAR FRÅN ENSKILDA SOM VILL BLI SKOLHUVUDMÄN 2011:23 Lika betyg, lika kunskap? En uppföljning av statens styrning mot en likvärdig betygssättning i 2011:24 Statliga myndigheters tjänsteexport 2011:25 It-stödet i rättskedjan 2011:26 Stabilitetsfonden Gör den skäl för namnet? 2011:27 Att hantera brottmål effektivt En utmaning för regeringen och rättsväsendet 2011:28 Medfinansiering av statlig infrastruktur 2011:29 Miljökrav i offentlig upphandling är styrningen mot klimatmålet effektiv? 2011:30 Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket. Regeringens redovisning i budgetpropositionen 2012 2012:1 Klimatrelaterade skatter Vem betalar? 2012:2 Svensk klimatforskning Vad kostar den och vad har den gett? 2012:3 DO och diskrimineringsfrågorna 2012:4 Att styra självständiga lärosäten 2012:5 Besparingar i försvarets materielförsörjning. 2012:6 Regelförenkling för företag regeringen är fortfarande långt från målet 2012:7 Infrastrukturplanering på väg mot klimatmålen? 2012:9 Effektivitetsmätning som metod för att jämföra arbetsförmedlingskontor 2012:10 Statens försäljningar av apotek 2012:11 Den nordiska stridsgruppen Nordic Battlegroup 2011 2012:12 Tandvårdsreformen 2008 når den alla? 2012:13 Skattekontroll av företag urval, volymutveckling och uppföljning 2012:14 upphandling av vägar och järnvägar leder den till hög produktivitet? 2012:15 Staten på spelmarknaden når man målen? 2012:16 Vem tar ansvar? Statens tillsyn av information på SKOLINSPEKTIONENS PRÖVNINGAR AV ANSÖKNINGAR FRÅN ENSKILDA SOM VILL BLI SKOLHUVUDMÄN