prop · H1031d20 · 2013-09-18 00:00:00 — Inom ramen för Statens musikverks uppdrag att i samverkan med , och berörda aktörer främja jämställdhet inom musiklivet, fördelades till nio projekt . Ansökningar om kvinnligt ledarskap premierades, liksom barns och ungas rätt till jämställd undervisning, kvinnliga nätverk och tillgängliggörandet av repertoar med kvinnliga upphovsmän. Projekten skulle syfta till långsiktiga förändringar. Uppdraget löper 2011–2014 och omfattar totalt . För att skapa en dialog med barn och unga bildades Statens musikverks ungdomsråd. Antalet gymnasieelever som besökt Musik- och har ökat jämfört med . Antalet grupper och besökare under har ökat sedan 2011 och andelen besökare under ökade från . Musik- och har 2012 formulerat ett kvalitetsmål för att säkra delaktighet för personer med funktionsnedsättning, vilket har uppnåtts. Arbetet för tillgänglighet har fortgått vid myndighetens webbplats och programverksamhet. Över 11 000 fulltextdokument har digitaliserats och drygt 75 000 katalogkort har skannats och gjorts sökbara. har fördelat ca till scenkonstinstitutioner i de fem län som då inte ingick i kultursamverkansmodellen (, , , och ). I övriga län har landstingen fördelat statliga bidrag till scenkonstinstitutionerna inom ramen för kultursamverkansmodellen, se avsnitt 4.4.3. är alla län utom med i modellen. har som mål att av bidragsgivningen (exklusive bidragsgivningen inom kultursamverkansmodellen) ska riktas till verksamheter som rör barn och unga. Andelen har ökat som utbyggnaden av kultursamverkanmodellen pågått, vilket framgår av tabell 5.7 nedan. Tabell 5.7 Andel barn och unga i bidragsgivning 2010–2012 Andel barn och unga (procent) Samtliga scenkonstinstitutioner ska ha en handlingsplan för ökad tillgänglighet , vilket framgår av bidragsbeslut. Den uppföljning som gjort 2012 av kulturinstitutionerna visar att redan har en handlingsplan och att ytterligare dryga arbetar på att ta fram sådana. har redan inventerat eller ämnar inventera enkelt avhjälpta hinder. Fler än hälften anger att de enkelt avhjälpta hindren fullständigt eller till stor del är åtgärdade. Nära hälften uppger att de helt eller 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 delvis har webbsidor som uppfyller internationell standard vad gäller tillgänglighet. Många av scenkonstinstitutionerna har betydande internationella utbyten och verksamheter. De verksamhets- och utvecklingsbidrag som fördelar kan även rymma institutionernas internationella verksamheter och engagemang. I särskilda fall kan institutionerna beviljas andra statliga bidrag för internationellt arbete. Inom ramen för EU:s kulturprogram har fem svenska aktörer beviljats medel som medorganisatör, bl.a. och Länsmusiken i . Det statliga stödet till den fria scenkonsten förstärktes med , varav avsåg musikområdet. Det statliga stödet uppgick därmed till . Den fria scenkonsten drog 2012 en publik på drygt en miljon besökare, se tabell 5.10. Av tabell 5.8 nedan framgår hur det statliga verksamhetsstödet fördelats av på olika verksamheter –2012. Tabell 5.8 Verksamhetsbidrag till den fria scenkonsten 2010–2012 Vissa aktörer av kulturpolitiskt Arrangörs- och turnéstöd dans Av tabellen ovan framgår att stödet till den fria scenkonsten har ökat . Stödet till dansrespektive musikarrangörer, fonogram och tonsättarsamverkan har ökat mest procentuellt sett. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har även projektmedel fördelats på totalt ca till det fria scenkonstområdet. På det fria teaterområdet tar landsting och kommuner ett relativt jämbördigt ekonomiskt ansvar i nivå med statens. På dans- och musikområdet är landstingens och kommuners ekonomiska engagemang däremot mycket mindre än statens. Tabell 5.9 Den fria scenkonstens finansiering 2011 Statlig bidragsandel av det till den statliga bidragsandelens relation till gruppernas totala finansiering, framgår att musikgrupperna generar högst andel egna intäkter medan dansområdet genererar lägst andel egna intäkter. Det statliga stödet till dansområdet utgör av den totala finansieringen, vilket innebär att de statliga resurserna är särskilt viktiga för dansområdets utveckling. En stor del av dansgrupperna har sin hemvist i storstäderna men ger turnéer i hela landet. arbetar för att stärka den professionella dansens infrastruktur i hela landet. har bl.a. ett ökat antal utvecklingsbidrag beviljats till dansområdet, se avsnitt 4 Kulturområdesövergripande verksamhet. För att främja dansens spridning lämnades även statligt stöd med till Dansnät , som har turnerat 15 svenska och internationella produktioner i 22 svenska städer. har och haft i uppdrag att efter samråd med kartlägga och analysera arrangörsverksamheten på musikområdet. Uppdraget redovisades (dnr Ku2013/560). Två av tre besökare vid teaterföreställningarna är , nära hälften av danspubliken är . Även musikpubliken är ung, nära varannan är . Den fria scenkonsten, särskilt teatern och dansen, drar även en stor andel ung publik under . bidragsgivningen till den fria scenkonsten når därmed i stor utsträckning barn och unga. Tabell 5.10 Antal besökare och andel barn och unga 2012 - upp till 18 år - upp till 25 år Andel statligt bidrag till Utvecklingen 2012 när det gäller jämställdheten inom den fria scenkonsten går i rätt riktning men varierar mellan konstuttrycken, vilket framgår av tabell 5.11. Inom dansområdet är bidragsmottagande koreografer till övervägande del, , kvinnor. Inom musikområdet är förhållandet det omvända. Av de fria grupperna som får stöd har män i konstnärlig ledning och av stödet till tonsättare går till män. mål är att av bidragsmedlen ska gå till det underrepresenterade könet. Detta mål uppnås vad gäller bidragsgivningen till internationell mobilitet och samarbetsprojekt. Tabell 5.11 Andel medverkande kvinnor i verksamheter som beviljats bidrag 2010–2012 Enligt enkätundersökning av de fria gruppernas tillgänglighetsarbete 2012 (dnr Ku2013/692) framgår att av de svarande har inventerat eller genomför inventering av enkelt avhjälpta hinder. Var femte grupp har redan åtgärdat problemen fullt ut och har till stor del gjort detta. Arbetet med tillgängliga webbsidor går något långsammare. Cirka var fjärde grupp uppger att de har tillgängliga eller delvis tillgängliga webbsidor som uppfyller internationell standard. Enligt delmål för tillgänglighetsarbetet bör enkelt avhjälpta hinder vara åtgärdade och tillgängliga webbsidor finnas på plats . , av internationella bidragsgivning, riktades 2012 till den fria scenkonsten. Stödet lämnas till bl.a. turnéer, internationella gästspel och för olika samarbetsprojekt. framhåller att det finns ett ökat intresse i kulturlivet för insatser som främjar internationalisering och att behovet av samordning därmed ökar. Scenkonstallianserna, dvs. Teater-, Dans- och Musikalliansen, hade vid utgången av 2012 totalt 296 scenkonstnärer anställda. Statens bidrag till Scenkonstallianserna framgår av tabell 5.12 nedan. Tabell 5.12 Scenkonstallianserna 2012 Statligt bidrag (mnkr) genomförde kulturutskott en utvärdering (2011/12:RFR10) av alliansverksamheterna som visar att verksamheterna överlag fungerar väl. Dock konstateras bland annat att anställningskriteriernas utformning gör att den genomsnittliga åldern bland de alliansanställda är förhållandevis hög. har haft utrymme för cirka 10 nyanställningar . Ett tiotal av anställda lämnade av olika anledningar sina anställningar. Några gick i pension, några fick tillsvidareanställning på landets teatrar och för ytterligare några löpte anställningstiden ut. Musikalliansen kunde nyanställa 12 musiker. Inga nya anställningar planeras . har Dansalliansen sagt upp vissa yngre dansare. Antalet anställda uppgick vid utgången av 2012 till 51 dansare, att jämföra med 60 dansare 2011. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Både och Kungliga Dramatiska teatern AB har väl uppfyllt sina uppdrag som nationalscener och erbjuder en varierad repertoar med såväl klassiska som nyskrivna verk. De bedriver inte minst ett aktivt arbete för att med ny teknik nå en bredare publik runt om i landet. Regeringen gav i riktlinjebeslutet /, och uppdrag om utökat samarbete. Parterna redovisade ett antal planerade samarbetsområden, t.ex. repertoarträning i anda och ett gemensamt projekt för konstnärligt utveckling för utvalda koreografer. Regeringen bedömer dock att resultatredovisningarna samt de uppföljande möten som haft med parterna inte har gett en tillräckligt tydlig bild av institutionernas arbete med uppdraget om ett utökat samarbete. Regeringen avser att följa utvecklingen noggrant framöver. Se vidare Politikens inriktning avsnitt 3.2. Stiftelsen har på ett gediget sätt fortsatt arbetet för förnyelse och utveckling av teaterns verksamhet. Regeringen avser att följa arbetet med att tillgängliggöra teatern för en bredare målgrupp och för att nå de uppsatta målen för teaterns verksamhet. har genomfört en omorganisation för att samla biblioteks- och arkivverksamheten och uppnå budgetbalans. Det är angeläget att myndigheten nu kan fortsätta att etablera sin roll i musiklivet samt ge en god service. Renoveringen av Musik- och ger möjligheter att öka samlingarnas tillgänglighet. Statens kulturråds statliga bidragsgivning till scenkonstområdet främjar scenkonstens utveckling i hela landet och även den ökande internationaliseringen. Stödet till scenkonstallianserna bidrar till att stärka scenkonstnärers sociala och ekonomiska trygghet, vilket är en viktig förutsättning för scenkonstområdet. Genom kultursamverkansmodellen fördelar landstingen statens stöd till regionala scenkonstaktörer i länen. Därmed har landstingen en stor frihet, men också ett stort ansvar för att främja scenkonstens utveckling. Regeringen följer noga uppföljningen och utvärderingen av modellen, se avsnitt 4.4.3. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Det finns fortsatta behov av utveckling och av att integrera frågor som rör bl.a. barn och unga, jämställdhet och tillgänglighet för personer med funktionsnedsättningar. Regeringen kommer att noga följa denna utveckling. 5.5.12:1 Bidrag till Operan, , , , och 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 978 903 tkr prisnivå. 3Motsvarar 978 904 tkr prisnivå. 4Motsvarar 978 905 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till , Kungliga Dramatiska teatern AB, (ideell förening), Stiftelsen , Stiftelsen och . Tabell 5.14 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 2:1 Bidrag till Operan, , , , och Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av en generell neddragning. tillförs för sitt fortsatta utvecklingsarbete med att bredda repertoarutbudet, bredda publiken och verka för kulturen som nationellt och internationellt besöksmål. Anslaget minskas med till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet. Tabell 5.15 Sammanställning över medelstilldelningen 2013–2014 till Operan, , , , och Regeringen beräknar att bidraget till Operan ökar med till följd av pris- och löneomräkning. Sammantaget uppgår bidraget till Operan till . Regeringen beräknar att bidraget till ökar med till följd av pris- och löneomräkning. Sammantaget uppgår bidraget till till . Regeringen beräknar att bidraget till ökar med till följd av pris- och löneomräkning. Sammantaget uppgår bidraget till till . Regeringen beräknar att bidraget till ökar med till följd av pris- och löneomräkning. Sammantaget uppgår bidraget till till . Regeringen beräknar att bidraget till ökar med till följd av pris- och löneomräkning och för teaterns fortsatta utvecklingsarbete. Sammantaget uppgår bidraget till till . Regeringen beräknar att bidraget till ökar med till följd av pris- och löneomräkning. Sammantaget uppgår bidraget till till . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:1 Bidrag till Operan, , , , och . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 5.5.22:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till det fria kulturlivet, arrangörer, fonogramverksamhet och vissa andra aktörer av kulturpolitiskt intresse inom teater, dans och musik. Anslaget får även användas för utgifter för administration och genomförande av verksamheten. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015 och 2016. Skälen för regeringens förslag: Inom anslaget beviljas bidrag till den fria scenkonsten samt fonogramstöd. För att skapa goda planeringsförutsättningar för de fria grupperna bör beslut om bidrag kunna fattas som medför utfästelser om utgifter . Anslaget används huvudsakligen för bidragsgivning till fria scenkonstgrupper. Dessa grupper är oftast små och har små ekonomiska resurser. Statens andel av deras offentliga finansiering är betydande och en viktig förutsättning för dem att finna övrig finansiering. Grupperna bedriver stor turnéverksamhet, både i och i utlandet, vilket medför behov av goda planeringsförutsättningar. För att en större andel av grupperna ska kunna få besked om stöd i förväg och på så vis få bättre framförhållning när det gäller 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 planering, bl.a. för samproduktioner samt nationell och internationell verksamhet, bör bemyndiganderamen utökas med till totalt . Detta möjliggör en flexiblare bidragsgivning som främjar det fria kulturlivets planeringsförutsättningar. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015 och 2016. Tabell 5.17 Beställningsbemyndigande för anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans-, och musikändamål Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 5.18 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Anslaget minskas till följd av en generell neddragning. Anslaget ökar med till följd av en tidsbegränsad minskning av anslaget i budgetpropositionen . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:2 Bidrag till vissa teater-, dans-, och musikändamål . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 110 242 tkr prisnivå. 3Motsvarar 110 242 tkr prisnivå. 4Motsvarar 110 242 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Statens musikverks förvaltningsutgifter och för utgifter för statsbidrag till musiklivet. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Anslaget får även användas för utgifter som uppkommer till följd av att Stiftelsen avvecklas, så som pensionskostnader som regleras retroaktivt. Tabell 5.20 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 2:3 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt genomförs i statsförvaltningen. tillförs för utgifter som sammanhänger med renovering av Musik- och teatermuseum, i enlighet med budgetpropositionen . Anslaget minskas med till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:3 . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 6 Litteraturen, läsandet och språket Avsnittet omfattar Statens kulturråds och Kungl. bidragsgivning och verksamhet som rör bibliotek, litteratur och kultur- Vidare omfattas Myndigheten för tillgängliga medier, och folkminnen och nyhetsinformation och litteratur (). Tabell 6.1 Utgiftsutveckling inom Litteraturen, läsandet och språket, utgiftsområde 17 Litteraturen, läsandet och språket 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter 3:2 Myndigheten för tillgängliga medier 3:3 Bidrag till nyhetsinformation Summa Litteraturen, läsandet och språket 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Resultatredovisningen görs med utgångspunkt i målen för den nationella kulturpolitiken som beslutat (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145), se avsnitt 4.3. Bedömningen av resultatet inom litteraturen, läsandet och språket utgår från bl.a.: –fördelade bidrag till biblioteksverksamhet samt övriga biblioteksfrämjande insatser, –fördelade bidrag till litteratur, kulturtidskrifter och läsfrämjande insatser samt produktion och utlåning av talböcker och punktskriftsböcker, –insatser inom språkområdet med utgångspunkt i språklagen (2009:600), –insatser för anpassad litteratur och nyhetsinformation. Bedömningen av resultatet utgår vidare från insatser avseende jämställdhet, mångfald, barn och unga samt från insatser för att främja kvalitet och för att förnya och utveckla verksamheten. har ett samverkans- och utvecklingsansvar för det allmänna biblioteksväsendet som bl.a. innebär att utöva nationell överblick, att främja samverkan, att fördela bidrag och att samla in statistik. För detta arbete disponerar Kungl. Regeringen har föreslagit att samverkans- och utvecklingsansvaret för det allmänna biblioteksväsendet ska regleras i den nya bibliotekslagen (prop. 2012/13:147). har , i samarbete med länsbiblioteken, följt upp hur folk- och länsbibliotekens planer för verksamheterna har utformats och hur de används. arbetet presenteras i rapporterna Bibliotekens planer 2012 och Barnen i planerna 2012. Resultaten visar att bibliotekslagens (1996:1596) bestämmelse om att anta planer för biblioteksverksamheterna inte följs av alla kommuner och att samverkan mellan olika kommunala bibliotekstyper inte alltid fungerar som det var tänkt när bestämmelsen kom till. har tillströmningen av folkbibliotek som vill delta i den nationella bibliotekskatalogen Libris ökat. har träffat överenskommelser med 15 bibliotek och lika många är på väg att gå med. har fördelats som verksamhetsbidrag till informations- och lånecentralerna, och Internationella . har utrett frågan om hur , Internationella och landets tre lånecentraler bör organiseras. bedömning ska lånecentralsfunktionen finnas kvar på och lånecentralen i medan lånecentralerna i och upphör. Internationella fortsätter som tidigare att hantera lån och depositioner som rör mångspråkig litteratur. utvärdering får Internationella och och lånecentral en resursmässig förstärkning genom en omfördelning av de medel som Kungl. disponerar för ändamålet inom utgiftsområde 17. Statligt stöd till regional biblioteksverksamhet ingår i kultursamverkansmodellen. Totalt fördelade landstingen ca i statliga medel till biblioteksverksamhet. Till de sex län som inte ingår i kultursamverkansmodellen fördelades av . Se vidare avsnitt 4.4.2 Kultursamverkansmodellen. Myndigheten för tillgängliga medier Myndigheten för tillgängliga medier, tidigare Talboks- och , har till uppgift att i samverkan med landets bibliotek tillgodose de behov av litteratur som personer med synskada och annan läsnedsättning har. Myndighetens samlade produktion och förvärv av talböcker uppgick till 3 218 titlar för biblioteksservice och 1 422 titlar för studielitteratur, totalt 4 640 titlar vilket är av den årliga bokutgivningen enligt statistik från , se tabell 6.2. Samtliga titlar som produceras eller förvärvas görs tillgängliga för nedladdning. ökade antalet nedladdningar till 434 760. Tabell 6.2 Prestationer talböcker 2010–2012 Antal producerade och förvärvade Antal förmedlande bibliotek och studerande som är registrerade vid Myndigheten för tillgängliga Antal låntagare som lånar fysiskt från Myndigheten för tillgängliga Antal enskilda låntagare som laddar ned från Myndigheten för Källa: Myndigheten för tillgängliga medier Myndighetens produktion och förvärv av punktskriftsböcker minskade 2012 till 646 titlar. Beståndet av taktila bilderböcker för barn ökade till 74 titlar. Ut- vecklingen på punktskriftsområdet redovisas i tabell 6.3. har förbättringar gjorts i produktionssystemet för att kunna hantera fler titlar i den automatiska produktionsprocessen. Resultatet är att av punktskriftstitlarna för det allmänna har kunnat framställas internt till en lägre kostnad och med förkortad produktionstid. Tabell 6.3 Prestationer punktskriftsböcker 2010–2012 Antal producerade och förvärvade – varav för barn Bestånd av taktila bilderböcker Källa: Myndigheten för tillgängliga medier Biblioteken gör litteratur och information tillgänglig för alla. Detta möjliggör kunskapsförmedling och fri åsiktsbildning såväl som kulturella upplevelser. På detta sätt bidrar biblioteken till det demokratiska samhällets utveckling. Denna utgångspunkt är tydlig i det förslag till ny bibliotekslag (prop. 2012/13:147) som regeringen lämnat till (se avsnitt 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 En avgörande fråga framöver, som också tydliggörs i förslaget till ny bibliotekslag, är bibliotekens uppdrag att särskilt uppmärksamma barns och ungas språkutveckling och läslust. De undersökningar som genomförts visar att den gällande lagens bestämmelser om att anta planer för biblioteksverksamheterna inte följs av alla kommuner och att samverkan mellan olika kommunala bibliotekstyper inte alltid fungerar tillfredställande. I den nya bibliotekslagen utökas, enligt förslaget, kravet på samverkan inom det allmänna biblioteksväsendet och kommunernas ansvar för biblioteksplaner kvarstår. Den tekniska utvecklingen har förändrat läsningens villkor och gjort att e-böcker blivit mer efterfrågade på landets bibliotek. Denna utveckling bör främjas för att biblioteken ska kunna följa med sin tid och nå fler. I detta arbete har främst bibliotekens huvudmän, men även Kungl. , en viktig roll. När det gäller att tillgängliggöra litteratur för personer med funktionsnedsättning har användningen av tillgängliga medier förändrats . Smarta telefoner och surfplattor får en allt större betydelse. Det fortsatta utvecklingsarbetet som genomförs av Myndigheten för tillgängliga medier, till exempel av tjänsten egen nedladdning och mobilapplikationer för talboksläsning, är betydelsefullt för möjligheterna att nå barn och unga med tillgängliga medier. 6.4.2Litteratur, läsfrämjande och kulturtidskrifter fördelar flera bidrag som syftar till att dels stödja utgivning och distribution av litteratur och kulturtidskrifter, dels främja läsning och litteraturförmedling, särskilt bland barn och unga. avsätter regeringen för stöd till litteratur och läsfrämjande. Av tabell 6.4 nedan framgår att den största delen går till stöd för produktion av litteratur och kulturtidskrifter. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 6.4 Bidrag till litteratur, kulturtidskrifter och läsfrämjande 2010–2012 (beviljade medel) Läsfrämjandebidrag (tkr) Litterära evenemang (tkr) Inköpsstöd till folk- och skolbibliotek (tkr) översättningsstöd) (tkr) Kulturtidskrifter (stöd till produktion, utveckling och tidskriftsverkstäder) (tkr) Alla tiders klassiker (tkr) Övrigt (planerad utgivning, författarverkstäder m.m.) (tkr) TOTALT (tkr) fördelades i litteraturstöd. står de mindre förlagen för en betydande del av utgivningen av översatt skönlitteratur.