prop · H1031d6 · 2013-09-18 00:00:00 — För gruppen klienter som verkställt minst minskade andelen med verkställighetsplaner som upprättats inom föreskriven tid något 2012 i förhållande till föregående år. Minskningen avser såväl anstalt som frivård. Den totala sysselsättningsgraden i anstalt låg på samma nivå som de föregående åren. I förhållande till 2011 minskade behandlingsprogrammens och arbetsdriftens andel av den strukturerade sysselsättningen medan klientutbildning och service ökade. Antalet påbörjade särskilda utslussningsåtgärder minskade med . Minskningen avsåg framförallt frigång som sjönk jämfört med föregående år. En förklaring till utvecklingen kan enligt Kriminalvården vara en ökad noggrannhet vid val av utslussningsåtgärd och en begränsad tillgång på efterfrågade behandlingsalternativ. Diagram 2.5 Antalet påbörjade särskilda utslussningsåtgärder –2012 Källa: Kriminalvårdens årsredovisning 2010-2012 Enligt visar omfattande kontroller att förekomsten av droger på anstalter och häkten fortsatt är mycket låg. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Ungdomar inom utgör en målgrupp med särskilda förutsättningar och behov. tog Kriminalvården fram en särskild handlingsplan för arbetet med ungdomar och en där vägledning ges för placering av unga. Vidare arbetade myndigheten med att utveckla ett särskilt behandlingsprogram för unga. I syfte att kvalitetssäkra verksamhet som är riktad till ungdomar påbörjade Kriminalvården dessutom ett arbete med att ta fram en vägledning för kontaktpersoner för ungdomar i Kriminalvårdens verksamhet. fortsatte antalet ungdomar som studerar under sin verkställighet i anstalt att öka. Totalt uppgick antalet studerande ungdomar i anstalt till 400 personer , vilket är en ökning jämfört med året innan. Såväl antalet ungdomar som deltog i utbildning i svenska för invandrare (sfi) som antalet som påbörjade arbetsmarknadsutbildningar ökade. minskade dock antalet ungdomar som påbörjade yrkesutbildning i Kriminalvårdens egen regi. När det gäller utslussningen av unga från anstalt låg andelen som blev föremål för särskilda utslussningsåtgärder fortsatt under genomsnittet för samtliga klienter. Tabell 2.13 Kostnadsutveckling –2012 Källa: Kriminalvårdens årsredovisning 2010–2012. Verksamhetsområdet omfattar verksamhet inom frivården, anstalter samt Kriminalvårdens transportverksamhet för såväl nationella som internationella transporter, inklusive den transportverksamhet som finansieras under utgiftsområde 8 Migration. Häktesverksamheten ingår som en del i verksamhetsområdet och lagföring. Efter en ökning av kostnaderna för verksamhetsområdet minskade kostnaderna 2012 till nivå på . Utvecklingen förklaras delvis av att engångskostnader kopplade till avveckling och retroaktiva hyror belastade budgeten 2011. Trots detta har lokalkostnaderna ökat med 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Kriminalvårdens åtstramningsåtgärder och effektiviseringar har bidragit till en budget i balans 2012 och en prognostiserad god ekonomisk utveckling. Regeringen har tillfört Kriminalvården betydande tillskott och förväntningarna på myndighetens resultat är höga. De områden regeringen pekat ut som prioriterade inom verksamhet är av särskild betydelse i detta avseende. Regeringen bedömer sammantaget att målen för verksamheten till övervägande del uppnåtts. Myndigheten har en fortsatt hög ambitionsnivå avseende innehållet i verkställigheten och bedriver ett säkerhetsarbete med gott resultat. Myndighetens åtgärder för att hålla nere kostnaderna har vidare tillsammans med en lägre beläggning lett fram till att förutsättningarna för att fortsätta utveckla innehållet i verksamheten är goda. Kriminalvården har haft fortsatt fokus på att förbättra förutsättningarna för en god intern styrning och kontroll, bland annat genom att inleda en övergripande översyn av myndigheten. Syftet är att öka myndighetens förmåga att utöva strategisk ledning och styrning samt höja kvaliteten och effektiviteten i verksamheten. Regeringen ser positivt på att Kriminalvården ökar ansträngningarna på detta område. Under föregående år har en rymning genomförts från en anstalt i en av de högre säkerhetsklasserna. Antalet rymningar från anstalter i den lägsta säkerhetsnivån har varit fortsatt lågt. En redovisad ökning av antalet allvarliga händelser som innefattat hot och våld bedöms bland annat bero på en ökad rapporteringsbenägenhet. Det är mot bakgrund av tidigare erfarenheter av allvarliga händelser i verksamheten viktigt att Kriminalvården fortsatt följer utvecklingen av antalet rapporterade allvarliga händelser i syfte att vidta relevanta åtgärder för att förebygga att sådana situationer uppkommer. Det är också av vikt att Kriminalvården tar till vara den kunskap som finns på området samt utvecklar och säkerställer rutiner som förebygger att allvarliga situationer kan uppkomma. Personalens kunskap om klienterna och kontakten i den dagliga arbetssituat- ionen är av avgörande betydelse för hur Kriminalvården ska klara sitt uppdrag. Det är vidare av väsentlig betydelse att personalen i alla delar av verksamheten har tillräcklig utbildning för sitt uppdrag och en trygg och säker arbetsmiljö. Kriminella nätverk och aktiviteter inom anstalterna utgör inte bara ett hot mot enskilda individer och grupper utan kan också vara ett angrepp mot rättssystemet som helhet. En viktig del i Kriminalvårdens uppdrag är att bidra med kunskap och erfarenhet i arbetet med att säkerställa en effektiv och uthållig verksamhet för att bekämpa den grova organiserade brottsligheten. Flexibilitet och beredskap för variationer i klienttillströmningen Regeringen ser positivt på att Kriminalvården fortsatt vidtar åtgärder i syfte att öka flexibiliteten och effektiviteten i användningen av anstaltsbeståndet. Kriminalvårdens anstalts- och häktesbestånd ska utformas så att verksamheten bedrivs kostnadseffektivt i fråga om säkerhet och beläggning samt främjar ett effektivt samarbete med rättsväsendets övriga myndigheter. Klienttillströmningen varierar erfarenhetsmässigt . Kriminalvården måste därför, inom befintlig ram, kunna hantera förändringar i klienttillströmningen både . Trenden att något färre av dem som har avtjänat ett fängelsestraff återfaller i brott är positiv. återfaller dock runt hälften av dem som har avtjänat ett fängelsestraff enligt Brottsförebyggande rådets statistik. Regeringen anser att den positiva trenden med något färre återfall måste förstärkas. Kriminalvården har tillsammans med andra delar av samhället en central roll i detta arbete. Regeringen har genom reformer på en rad viktiga områden skapat förutsättningar för ett effektivt återfallsförebyggande arbete. Genom den nya fängelse- och häkteslagstiftning som trädde i kraft fullföljdes de senaste årens reformarbete som syftat till att ge Kriminalvården bättre förutsättningar att förebygga återfall i brott genom att anpassa innehållet i verkställigheten till den intagnes förutsättningar och behov. Tiden i anstalt eller under övervakning ska vara inriktad på åtgärder som ökar de dömdas förutsättningar att leva ett liv utan kriminalitet och droger efter verkställigheten. Kriminalvården måste därför säkerställa att det redan vid verkställighetens början upprättas en individuellt utformad verkställighetsplan av hög kvalitet för varje klient. Det är grundläggande för att få till stånd en väl planerad och meningsfull verkställighet samt därmed även öka förutsättningarna för frigivningsförberedelser genom till exempel särskilda utslussningsåtgärder. För den klientgrupp som verkställer kortare fängelsestraff är det särskilt viktigt att verkställighetsplaneringen inleds skyndsamt för att möjliggöra ett återfallsförebyggande arbete i samverkan med andra aktörer. Det är mot denna bakgrund angeläget att Kriminalvården kommer till rätta med de problem som fortfarande kvarstår med att upprätta verkställighetsplaner i rätt tid och med rätt kvalitet. Regeringen vill understryka betydelsen av att Kriminalvården fortlöpande vidtar åtgärder för att öka andelen intagna som blir föremål för frigivningsförberedelser. Det är positivt att Kriminalvården ökat kontrollen av vårdgivare och säkerställer att det sker en noggrann utredning inför val av lämpliga utslussningsalternativ. Det är däremot inte tillfredställande att användningen av utslussningsåtgärder minskar . Regeringen anser att det är angeläget att kvalificerade metoder används för att mäta resultatet av de insatser som genomförs. Goda och effektiva arbets- och behandlingsmetoder måste få spridning i organisationen. Kriminalvården har på regeringens uppdrag tagit fram en plan för hur tillämpad forskning och utveckling av betydelse för det återfallsförebyggande arbetet kan omsättas i praktisk verksamhet. Det är viktigt att detta arbete integreras i den ordinarie styrningen och ledningen av myndigheten. Tidigare års resultat visar att regeringens satsning på verksamheter inom riktade till våldsamma män, inom ramen för handlingsplanen för att bekämpa mäns våld mot kvinnor m.m., har haft en tydlig påverkan på insatser som riktats mot denna grupp. Regeringens uppdrag till Kriminalvården om en kraftfull och långvarig satsning för att ytterligare stärka de återfallsförebyggande insatser som riktas mot gruppen våldsamma män inom ramen för Kriminalvårdens olika verksamheter ställer höga krav på myndighetens fortsatta arbete inom det återfallsförebyggande området. Kriminalvården har redovisat att såväl deltagande i behandlingsprogram som i arbetsdrift minskat under föregående år medan klientutbildning och service ökat. Regeringen vill understryka vikten av att den sysselsättning de dömda erbjuds under verkställigheten är anpassad till 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 den enskildes behov av återfallsförebyggande åtgärder. En ordnad sysselsättning under verkställigheten är väsentlig i arbetet med att återanpassa och slussa ut de intagna till ett liv i frihet. Ar- betslinjen ska omfatta alla intagna såväl i anstalt som efter frigivningen. Det är i detta sammanhang viktigt att Kriminalvården tillsammans med Arbetsförmedlingen och andra aktörer på arbetsmarknaden genom fortsatt utvecklad samverkan vidtar åtgärder för att skapa förutsättningar för meningsfull sysselsättning under verkställigheten. Det är i det sammanhanget mycket positivt att Kriminalvården och Arbetsförmedlingen utvecklar sitt samarbete och att detta numera även omfattar frivårdens verksamhet. En stor del av dem som tas in i anstalt eller påbörjar verkställighet av frivårdspåföljd är narkotikamissbrukare. Att förekomsten av droger i anstalt, enligt Kriminalvårdens bedömning är fortsatt låg, är en framgång i myndighetens förebyggande arbete. Det är dock av väsentlig betydelse att Kriminalvården fortsätter arbetet med att förhindra förekomsten av narkotika i anstalt och att bekämpa narkotikamissbruket. Klientens verkställighetstid utgör ramen för Kriminalvårdens möjlighet att initiera insatser som är anpassade till klienternas behov. Ansvaret för det återfallsförebyggande arbetet kan därför inte ensidigt vara Kriminalvårdens. Kommuner, landsting, Arbetsförmedlingen, privata aktörer med flera måste i samverkan med Kriminalvården ansvara för att insatser initieras och fullföljs under och efter verkställigheten. Samverkan mellan Kriminalvården och andra myndigheter, organisationer i den ideella sektorn, näringsliv och andra aktörer i det omgivande samhället såväl regionalt som kommunalt är en förutsättning för ett framgångsrikt återfallsförebyggande arbete. kommer ett antal unga personer i kontakt med Kriminalvården. Det är av avgörande betydelse att verksamheten kan tillgodose de krav på innehåll i verkställigheten och samverkan med relevanta samarbetspartners som kan vara av betydelse för ett återfallsförebyggande arbete med gott resultat för denna grupp. Det är mot den bakgrunden tillfredställande att Kriminalvården vidtagit ett flertal åtgärder i syfte att kvalitetssäkra arbetet med ungdomar över hela landet. Regeringens särskilda satsning på unga dömda ställer fortsatt 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 höga krav på att myndigheten vidtar åtgärder som är ägnade att förstärka det återfallsförebyggande arbetet för unga under verkställigheten. Det är inte tillfredställande att andelen unga som blir föremål för utslussningsåtgärder är fortsatt lägre än för andra klientgrupper. Det är i detta sammanhang av grundläggande betydelse att unga dömda snabbt får en plan för sin verkställighet. Målen för verksamheten är att skadeverkningarna av brott ska minska samt att den bedrivs på ett effektivt och rättssäkert sätt med hög kvalitet. är den myndighet inom området som har en särskild uppgift att vara ett informations- och för brottsofferfrågor. Övriga myndigheter inom rättsväsendet som bidrar till måluppfyllelsen genom brottsofferrelaterade verksamheter är polisen, och Domstolar. För att kunna bedöma måluppfyllelsen på området behöver hänsyn tas dels till resultat avseende handläggning av brottsskadeärenden m.m., dels till annan information. Bland annat behövs kunskap om de åtgärder som myndigheterna vidtagit för att förbättra informationen till och bemötandet av brottsoffer. Inledningsvis berörs rättsväsendets allmänna arbete, därefter berörs arbete specifikt. Det finns inte några resultatindikatorer för rättsväsendets allmänna arbete med brottsoffer varför det inte går att uttala sig om måluppfyllelsen i detta avsnitt. Eftersom det trots allt pågår ett omfattande arbete på området presenteras detta här. Vad gäller arbete finns resultatindikatorer att bedöma måluppfyllelsen mot. Rättsväsendet ska tillsammans med övriga samhället ge stöd åt dem som drabbas av brottslighet. Många av de anställda inom rättsväsendets myndigheter kommer på ett eller annat sätt i kontakt med personer som har drabbats av Myndigheterna och dess personal behöver därför kunna bemöta brottsoffren på ett professionellt sätt, ge dem relevant information och hjälpa dem att få kontakt med andra aktörer i samhället, till exempel ideella stödorganisationer. Detta gäller särskilt de myndigheter vars personal kommer i kontakt med brottsoffer. På flera av myndigheterna har också personalen genomgått utbildning i bemötandefrågor. Många initiativ har tagits både från regeringens och rättsväsendets sida för att vidareutveckla och förbättra stödet till dem som drabbas av brottslighet. Regeringen överväger också ytterligare åtgärder inom området. Rättsväsendets myndigheter har på flera olika sätt förbättrat informationen till brottsoffer. Po- lisen har till exempel lyft fram brottsofferperspektivet tydligare i sina utbildningar samt tagit fram en handbok som tydliggör vilken information polisen är skyldig att ge brottsoffer och rutiner för hur detta ska ske. Det är också numera obligatoriskt för polisen att i samband med att en brottsanmälan görs dokumentera att information har lämnats om vilka möjligheter brottsoffren har att få kontakt med brottsofferstödjande verksamhet utanför polisen. De informationssatsningar som har genomfört har breddat och fördjupat kunskaperna om brottsoffers rättigheter både hos professionella aktörer och ideellt verksamma. har myndigheten särskilt satsat på information om brottsskadeersättning till barn. De föreläsningar, utbildningar och studiebesök myndigheten medverkat vid har direkt nått nära 5 000 personer, främst aktiva inom verksamheter där personalen ofta kommer i kontakt med brottsoffer I flera fall har myndigheten samverkat med andra myndigheter eller ideella organisationer när det gäller utbildningsinsatser. Vissa utbildningar som myndigheten erbjudit har varit en del i samverkan eller regeringsuppdrag rörande brottsofferfrågor. Vidare har informationen på flera av myndigheternas webbplatser när det gäller brottsofferfrågor setts över och förbättrats. har i uppdrag att vidareutveckla och genomföra ett utbildningsprogram för bättre bemötande av sexualbrottsoffer i samband med polisanmälan, förundersökning och rättegång. Programmet riktas till personal vid bland annat , Domstolar och advokater. Inom polisen har särskilda riktlinjer tagits fram för ett mer enhetligt, strukturerat och professionellt brottsofferarbete. Riktlinjerna, som främst vänder sig till ledningen vid respektive polismyndighet, klargör ansvaret inom polismyndigheten gällande brottsofferarbetet. För personal som kommer i kontakt med brottsoffer finns också en handbok som ger stöd i frågor som bemötande, information, dokumentation och uppföljning. har tagit fram en handbok om bemötande av brottsoffer. Syftet med handboken är att ge åklagarna vägledning och skapa enhetlighet i bemötandet av brottsoffer. För att förbättra åklagarnas handläggning av enskilda anspråk och öka förutsättningarna för en enhetlig handläggning har bedrivit ett omfattande utvecklingsarbete och tagit fram en promemoria om de skadeståndsregler som rör åklagarverksamheten. I promemorian redovisas bland annat åklagarens skyldighet att bistå brottsoffer genom att föra talan om enskilt anspråk och åklagarens roll i förhållande till målsägandebiträdet. gav regeringen i uppdrag att utarbeta strategier för Domstolars arbete med bemötande av parter och andra personer som kommer i kontakt med domstolarna. Innehållet i strategierna skulle utformas av domstolarna. arbetar Domstolar med att genomföra strategierna. Flera domstolar har till exempel genomfört brukarundersökningar och möten har ägt rum med professionella aktörer som ett led i detta arbete. uppgift är att främja brottsoffers rättigheter, behov och intressen samt vara ett informations- och för brottsofferfrågor. I den övergripande rollen att uppmärksamma och synliggöra brottsofferfrågor ingår även att initiera samverkan kring och sprida information om brottsofferfrågor. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 2.14 Kostnadsutveckling –2012 Källa: årsredovisning 2010–2012. Verksamhetsområdet omfattar både verksamhet och de transfereringar som utgörs av kostnader för brottsskadeersättning under anslaget 1:11 Ersättning för skador på grund av brott. Även Brottsofferfonden ingår i verksamhetsområdet. Brottsofferfondens medel är dock inte uppförda på statens budget utan finansieras huvudsakligen av lagöverträdare, som betalar en särskild avgift till fonden. har kostnaderna, inklusive transfereringar för verksamheten, i löpande priser minskat med och uppgick till (se avsnitt 2.6.10 för information om orsaker till kostnadsminskningen). För att bedöma måluppfyllelsen när det gäller verksamhet används följande indikatorer: antalet brottsskadeansökningar som inkommer till och avgörs av , den genomsnittliga handläggningstiden av ett brottsskadeärende, andelen bifall i förhållande till antalet avgjorda omprövningar av brottsskadeärenden, inkomna medel av regressverksamheten, antalet aktiva regressärenden , hur Brottsofferfondens medel har använts, hur har verkat för att öka kunskapen om brottsoffer i berörda delar av samhället samt bidragit till att förbättra förutsättningarna för samverkan i brottsofferfrågor mellan olika samhällsaktörer. Antalet ansökningar om brottsskadeersättning minskade med 2012 jämfört med . Minskningen avser såväl ersättning för personskador som för sak- och rena förmögenhetsskador. Antalet avgjorda ärenden minskade . utbetalades i brottsskadeersättning, vilket är en minskning i förhållande till föregående år. Främst beror det på att antalet avgjorda ärenden har minskat. I likhet med 2011 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 har ärenden med skador och kränkningar av så allvarligt slag att de har berättigat till riktigt höga ersättningar inte varit lika frekventa som . Andelen sökande som har fått del av ersättningen från annat håll, främst från försäkringsbolag, har också ökat. Omloppstiden för ett ärende att registreras, beredas, avgöras och expedieras var , vilket innebär en förlängd handläggningstid jämfört med föregående år. Orsaken uppges vara svårigheter för myndigheten att vid korta ledigheter såsom föräldraledighet fylla uppkomna vakanser och därmed bibehålla kapaciteten. Diagram 2.6 Inkomna och avgjorda ärenden Källa: årsredovisningar. inkom 253 ansökningar om brottsskadeersättning avseende barn som har bevittnat brott. Antalet sådana ansökningar har ökat med jämfört med föregående år. Antalet beviljade ansökningar ligger kvar på fjolårets nivå, . Totalt betalades ut till sökande i denna ärendekategori. Tabell 2.15 Utbetald brottsskadeersättning fördelat på brottstyper Våldtäkt inkl. grov våld- (7 900) Våldtäkt inkl. grov våld- (7 235) till mord/dråp riktat mot (2 761) (24 204) till mord/dråp riktat mot (4 313) Våld i nära relationer mot kvinna inkl. grov (13 081) (1 351) (12 557) (4 804) Barn som har bevittnat ( 1 395) Källa: årsredovisning 2012. Intäkterna från regressverksamheten uppgick till , en minskning med jämfört med . Regressverksamhetens resultat påverkas i relativt stor utsträckning av det allmänna konjunkturläget, varför nedgången sannolikt kan förklaras av detsamma. Vid utgången av 2012 fanns drygt 32 000 aktiva regressärenden. Av de betalningsskyldiga var män. Diagram 2.7 Utbetald brottsskadeersättning och intäkter av regress Intäkter regress, män Intäkter regress, kvinnor Källa: årsredovisning 2012. uppgick Brottsofferfondens intäkter till , vilket var en minskning med jämfört med föregående år. fördelades från fonden till olika brottsofferinriktade projekt och verksamheter. Omkring två tredjedelar av dessa medel beviljades till ideella organisationer i form av verksamhetsstöd, till exempel vittnesstödsverksamhet och för ut- bildnings-, informations- och utvecklingsprojekt. Merparten av bidragen till de ideella organisationerna avsåg stöd till brottsofferjourer. Vidare beviljades knappt en tredjedel av fondens medel till viktimologiska forskningsprojekt inom olika ämnen och inriktningar. I övrigt beviljades av medlen till projekt som genomförs i offentlig regi och en procent av medlen till projekt i privat regi. har genomfört ett regeringsuppdrag avseende systematisering och presentation av resultat, från de forskningsprojekt och större utvecklingsprojekt som fonden finansierat, i en projektkatalog. Projektkatalogen finns tillgänglig på webbplats. tillhandahåller ett lättförståeligt tryckt informationsmaterial på många språk. Materialet sprids genom samarbete med rättsväsendets myndigheter, samt hälso- och sjukvården liksom ideella organisationer. Myndigheten arbetar kontinuerligt med att förbättra det skriftliga informationsmaterialet, som även finns tillgängligt på myndighetens 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 lanserade en helt ny webbplats , som bland annat erbjuder tydliga målgruppsingångar för att förenkla informationsinhämtning. För att förbättra informationen för målgruppen barn och unga har regeringen gett i uppdrag att, i samverkan med , ta fram eller anpassa information om skydd och stöd direkt riktad till barn och unga som brottsoffer. Uppdraget ska slutredovisas . har arrangerat flera större utbildningstillfällen under verksamhetsåret, till exempel i samband med . Myndigheten deltar även i grund- och vidareutbildning för bland annat personal inom rättsväsendet. Målgruppen vid större utbildningstillfällen är oftast yrkesverksamma inom rättsväsendet, och ideella organisationer. Myndigheten deltar i visst internationellt arbete. I detta arbete finns möjlighet att påverka den internationella utvecklingen på brottsofferområdet och att inhämta kunskaper från andra länder. Det internationella arbetet bedrevs till övervägande del genom partnerskap i tre pågående EU-projekt. I övrigt har myndigheten deltagit i internationella konferenser och expertmöten. bedriver inom samtliga tre verksamhetsgrenar ändamålsenlig verksamhet med övervägande goda resultat. Handläggningen av brottsskadeärenden sker på ett rättssäkert sätt och med hög kvalitet. Den genomsnittliga handläggningstiden av brottsskadeärenden har dock ökat jämfört med föregående år. Även ärendebalansen har ökat. Det är av stor vikt att myndigheten säkerställer kontinuitet vad gäller kompetens och kapacitet i handläggningen även vid vakanser. Regeringen avser att noga följa denna utveckling.