prop · H1031d2 · 2013-09-18 00:00:00 — -0,9 -0,6 -0,1 -3,6 -4,2 -5,4 -5,2 1Löpande priser, procentuell förändring. 2Kalenderkorrigerat, anställda. 3Enligt nationalräkenskapernas definition. 4Arbetslöshet 15–. 5Procent av arbetskraften. 8Avser skiktgräns för statlig inkomstskatt. Källor: , och egna beräkningar. Tabell 7.12 Aktuell prognos jämfört med ekonomiska vårproposition samt statens budget Jämförelse med ekonomiska vårproposition -2,4 -13,3 -13,1 -13,5 -14,1 -0,6 -14,6 -15,7 -15,9 -16,5 -1,4 -0,2 -0,5 -2,9 -3,2 -3,3 -3,7 -198,2 -7,4 -204,9 -1,8 -0,7 -2,1 -14,6 -16,6 -17,8 -19,3 -1,8 -2,6 -0,8 -1,0 -30,7 -29,9 -0,8 -0,8 -0,6 -0,4 -0,4 -29,8 -0,3 -31,1 -0,1 -0,1 -0,2 -0,1 -0,1 -19,1 -4,4 Skatt på kapital, hushåll -5,1 -13,9 -10,4 -0,3 -0,1 -0,6 -0,1 -0,2 -1,2 -0,3 -0,6 -0,8 -0,8 -0,2 Skatt på konsumtion och insatsvaror -8,7 -17,4 -1,8 -6,0 -3,7 -2,8 -3,2 -4,0 -4,2 -12,1 -1,8 -5,6 -3,9 -3,4 -3,6 -3,3 -0,1 -0,1 -0,2 -0,1 -0,1 -0,2 -0,2 -0,1 Skatt på vin m.m. -1,4 -0,4 -1,4 -1,9 -0,3 -0,6 -0,4 -0,4 -1,1 Övriga skatter på energi och miljö -0,5 -1,4 -0,1 -0,6 -1,1 -0,4 -0,3 -0,4 -0,4 -0,3 -0,6 -0,7 -0,2 -0,3 -0,3 -0,3 -0,4 -0,1 Restförda skatter och övriga skatter -0,3 -0,4 -0,1 -0,2 -0,2 -0,2 -6,3 -1,4 -6,3 -0,4 -0,1 -0,2 -0,2 -0,2 -17,4 -22,7 -7,9 -6,3 -8,4 -9,3 -6,9 -6,8 -0,2 -0,3 -0,3 -0,3 -0,4 -16,8 -22,1 -7,6 -6,0 -8,1 -9,0 Avgår, kommunala inkomstskatter -578,4 -10,4 -602,6 -2,6 Avgår, avgifter till ålderspensionssystemet -201,5 -2,6 -207,4 -29,9 -24,4 -10,8 -10,9 -14,2 -16,3 Källor: , och egna beräkningar. Intäkterna från fastighetsskatt och fastighetsavgift har reviderats ned med 0,1–0,2013 och 2014, men reviderats upp med motsvarande belopp –2017 jämfört med prognosen i vårpropositionen. Nedrevideringen beror på att inkomstbasbeloppet har reviderats ned. Upprevideringen –2017 beror på att huspriserna väntas stiga mer än vad som tidigare bedömts. Skatt på konsumtion och insatsvaror Intäkterna från mervärdesskatten har reviderats ned med mellan 3,3 och 2013–2017 jämfört med bedömningen i vårpropositionen, vilket beror på att både hushållens konsumtion och företagens investeringar i löpande priser bedöms öka i mindre omfattning. För punktskatteintäkterna sker sammantaget mycket små revideringar jämfört med prognosen i vårpropositionen. Regeringens förslag till förändringar i regleringen av punktskatter inom energi och alkohol beräknas leda till i högre skatteintäkter . –2017 förutses dock en dämpad utveckling, dels till följd av utfallet , dels till följd av det nya makroekonomiska läget, vilka sammantaget har påverkat prognosen nedåt. Jämfört med bedömningen i vårpropositionen har prognosen för intäkter av övriga inkomster minskat med (se tabell 7.13), främst till följd av en förskjutning i utbetalningar från den Europeiska jordbruksfonden och . Prognosen för övriga inkomster har ökat med , medan de beräknade inkomsterna –2017 har minskat med . Revideringarna förklaras främst av en minskad prognos på inkomster av statens aktier och effekten av en slopad arbetslöshetsavgift. Tabell 7.13 Övriga inkomster, aktuell prognos jämfört med ekonomiska vårproposition -4,8 -3,4 -2,5 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,5 -0,9 -0,8 -1,3 -1,4 -1,8 -0,1 m.m. i anslutning till -0,3 -0,8 -0,8 -1,1 -2,3 -1,3 -6,6 -5,3 -5,6 Källa: Egna beräkningar. 7.3.2Uppföljning av statens budget Intäkterna från skatt på arbete bedöms uppgå till 2012, vilket är högre än beräkningen i budgeten . Revideringen beror framför allt på det förbättrade konjunkturläget med fler arbetade timmar. Antalet arbetade timmar ökade 2012 , i stället för som antogs i de beräkningar som låg till grund för budgeten. De högre intäkterna motverkas till viss del av att skattereduktionerna är högre än i statens budget . Detta beror i sin tur på en högre sammanlagd skattereduktion för HUS-avdrag (ROT- och RUT-tjänster), vilket leder till lägre skatteintäkter. bedöms intäkterna från skatt på arbete uppgå till , vilket är lägre än i budgeten . Intäkterna har reviderats ned till följd av att den makroekonomiska utvecklingen bedöms bli svagare jämfört med de beräkningar som låg till grund för budgeten. Skatt på kapital, hushåll Intäkterna från hushållens skatt på kapitalinkomster bedöms bli lägre jämfört med budgeten . Det beror huvudsakligen på att skattereduktionen för hushållens ränteutgifter bedöms bli högre än förväntat. beräknas intäkterna från skatt på hushållens kapitalinkomster uppgå till , vilket är högre än i statens budget . Det beror i första hand på att skattereduktionen för hushållens ränteutgifter bedöms bli lägre än förväntat. bedöms intäkterna från skatt på företagsvinster uppgå till , vilket är mindre än vad som beräknades i budgeten . Näringslivets produktionsvolym har reviderats ned, som lönerna i industrisektorn har utvecklats starkare än vad som antogs i statens budget . Båda dessa faktorer har bidragit till att företagens vinster utvecklats svagare än vad som antogs i statens budget . Intäkterna från skatt på företagsvinster bedöms bli , vilket är lägre än vad som bedömdes i statens budget . Revideringen är en följd av att konjunkturen utvecklats svagare än förväntat. Intäkterna från avkastningsskatten 2012 bedöms bli högre än bedömningen i statens budget . bedöms intäkterna från avkastningsskatten uppgå till , vilket är lägre än vad som bedömdes i budgeten . Intäkterna från stämpelskatten 2012 blev lägre än vad som bedömdes i statens budget till följd av att fastighetspriserna dämpades mer än väntat. Prognosen för intäkterna från stämpelskatt i denna proposition är högre än prognosen i statens budget , vilket beror på att fastighetspriserna förefaller öka kraftigare än väntat. Skatt på konsumtion och insatsvaror blev intäkterna från mervärdesskatten lägre än vad som beräknades i statens budget . bedöms intäkterna från mervärdesskatten bli lägre än vad som beräknades i statens budget . Båda dessa nedrevideringar beror på att hushållens konsumtion och företagens investeringar i löpande priser har utvecklats svagare än väntat. uppgick intäkterna för punktskatter till . Avvikelsen i förhållande till statens budget uppgick till , vilket huvudsakligen förklaras av konjunkturinbromsningen 2012. Det svaga konjunkturläget bidrog till en lägre användning av bensin och därmed lägre intäkter från energi- och koldioxidskatt. Konjunkturinbromsningen bidrog till en svagare importtillväxt och därmed lägre skatteintäkter från import. Däremot har intäkterna från skatt på alkohol ökat med jämfört med beräkning i statens budget 2012. Intäkterna för punktskatter bedöms 2013 uppgå till , vilket är lägre än statens budget . Revideringen förklaras av det dämpade konjunkturläget 2012, vilket har påverkat utgångspunkten . Till följd av detta har intäkterna för energi, import och vägtrafik reviderats ned i förhållande till statens budget . Däremot har intäkterna från skatt på alkhol ökat med i förhållande till bedömningen i statens budget . Utfallet för övriga inkomster blev lägre 2012 än vad som beräknades i budgeten . Det lägre utfallet beror till stor del på att det beräkningstekniska antagandet om försäljning av statlig egendom låg nästan högre än det faktiska utfallet på inkomster av försåld egendom. Tabell 7.14 Övriga inkomster, aktuell prognos jämfört med statens budget Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Bidrag m.m. från EU Avräkningar m.m. i anslutning -74,9 -70,0 -76,9 -75,0 Utgifter som ges som -0,1 -5,1 Källor: och egna beräkningar. Prognosen för intäkterna 2013 har minskat med jämfört med bedömningen i budgeten . Minskningarna är spridda mellan de olika inkomsttyperna, men en större del förklaras av ändringar i prognosen för inkomster av statens aktier under inkomsttyp 2000. 7.4Lagstiftning som ligger till grund för beräkningen av statens övriga inkomster I avsnitt 6 lämnar regeringen förslag till den skattelagstiftning som påverkar beräkningen av statens inkomst. I detta avsnitt lämnar regeringen förslag till annan lagstiftning som påverkar samma beräkning. 7.4.1Ändringar i lagen om arbetslöshetskassor avseende arbetslöshetsavgiften 7.4.1.1 Ärendet och dess beredning Inom har departementspromemorian Vissa lagförslag med anledning av trepartssamtalen (Ds 2013:20) utarbetats. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 11 avsnitt 1. Promemorian innehöll bl.a. förslag om avskaffande av arbetslöshetsavgiften. Promemorians lagförslag i denna del finns i bilaga 11 avsnitt 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 11 avsnitt 3. randena och en remissammanställning finns tillgängliga i (dnr A2013/1135/A). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 11 avsnitt 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 11 avsnitt 5. Regeringen har följt Lagrådets förslag. Förslaget behandlas i avsnitt 7.4.1.4. 7.4.1.2 Avskaffande av arbetslöshetsavgiften Regeringens förslag: Arbetslöshetsavgiften ska avskaffas. Bestämmelsen om arbetslöshetsavgift i lagen om arbetslöshetskassor ska därför tas bort. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Merparten av de remissinstanser som har yttrat sig över förslagen är positiva till eller har inga invändningar mot att avskaffa arbetslöshetsavgiften, bland dem , , utvärdering, Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, Arbetslöshetskassornas samorganisation, Svenskt Nä- ringsliv, (), Akademikers () och i (LO). Flera av remissinstanserna är också positiva till eller har inga invändningar mot det alternativa förslaget att reducera arbetslöshetsavgiften. Några av dessa, bl.a. Arbetslöshets- kassornas samorganisation och TCO, anser dock i första hand att arbetslöshetsavgiften bör avskaffas. LO och Facket för Service och Kommunikation avstyrker uttryckligen förslaget om att reducera avgiften. Vissa remissinstanser har uttryckt kritik mot att villkora ett avskaffande av arbetslöshetsavgiften med utomstående faktorer. avstyrker båda förslagen. Övriga remissinstanser har inga synpunkter eller har avstått från att yttra sig över förslaget. Skälen för regeringens förslag Arbetslöshetskassorna bidrar till finansieringen av arbetslöshetsförsäkringen genom att för betala en finansieringsavgift och en arbetslöshetsavgift till staten. Finansieringsavgiften är kopplad till den genomsnittligt utbetalade dagpenningen enligt inkomstbortfallsförsäkringen i respektive arbetslöshetskassa. Arbetslöshetsavgiften är kopplad till den arbetslöshetsersättning som respektive arbetslöshetskassa betalar ut enligt inkomstbortfallsförsäkringen. Båda avgifterna betalas av medlemmarna i arbetslöshetskassan via medlemsavgiften. Förutom dessa två avgifter består medlemsavgiften även av en avgift för att täcka arbetslöshetskassornas kostnader för att administrera försäkringen. Administrations- och finansieringsavgiften betalas av samtliga medlemmar, medan arbetslöshetsavgiften endast betalas av medlemmar som inte är arbetslösa i den mening som avses i 41 a § lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor. Arbetslöshetsavgiften motsvarar av den arbetslöshetsersättning som respektive arbetslöshetskassa har betalat ut under månaden enligt inkomstbortfallsförsäkringen. Från arbetslöshetsavgiften görs ett avdrag om för varje medlem som inte räknas som arbetslös under den månad som arbetslöshetsavgiften avser. Arbetslöshetsavgiften är alltid lägst och får högst vara för varje medlem som inte räknas som arbetslös. Vidare får finansierings- och arbetslöshetsavgifterna som arbetslöshetskassan betalar till staten tillsammans högst motsvara vad arbetslöshetskassan har betalat ut i dagpenning enligt inkomstbortfallsförsäkringen den månad avgifterna avser. Behov av att stimulera anslutningen till arbetslöshetsförsäkringen Arbetslöshetsavgiften föregicks av den förhöjda finansieringsavgiften som infördes . Införandet av den förhöjda finansieringsavgiften motiverades med att arbetslöshetsförsäkringen behövde bli mer försäkringsmässig. Regeringen ansåg att det måste finnas en koppling mellan utbetalad arbetslöshetsersättning och avgifternas storlek. Detta uppnåddes genom att den statliga subventionsgraden minskades och att försäkringstagarna fick bära en större del av kostnaderna för arbetslösheten. Regeringens uppfattning var att en högre grad av egenfinansiering bl.a. skulle skapa förutsättningar för en samhällsekonomiskt rimlig löneökningstakt. För att ytterligare stärka de drivkrafter som den förhöjda finansieringsavgiften ledde till ersattes den förhöjda finansieringsavgiften med arbetslöshetsavgiften . Den högre graden av medlemsfinansiering genom den förhöjda finansieringsavgiften och senare arbetslöshetsavgiften bidrog emellertid till en minskad anslutningsgrad. Såsom några remissinstanser har påtalat är en hög anslutningsgrad väsentlig för att upprätthålla legitimiteten och försäkringsmässigheten i arbetslöshetsförsäkringen. Det är också viktigt att fler personer omfattas av ett försäkringsskydd vid arbetslöshet. Regeringen anser därför att det finns behov av att se över arbetslöshetsavgiften för att stimulera anslutningen till arbetslöshetsförsäkringen. Avskaffande eller reducering av arbetslöshetsavgiften? och LO har framhållit att arbetslöshetsavgiften inte har haft avsedd effekt på lönebildningen. Regeringen bedömer att ett av skälen till att arbetslöshetsavgiften har fått begränsat genomslag på lönebildningen är att arbetslöshetskassornas verksamhetsområden och arbetsmarknadens avtalsområden inte fullt ut överensstämmer. Arbetslösheten inom ett avtalsområde påverkar därför arbetslöshetsavgiften respektive medlemsavgiften i begränsad omfattning. Därför utgör arbetslöshetsavgiften ett svagare incitament i lönebildningen än den hade gjort om verksamhetsområden och avtalsområden hade stämt överens fullständigt. Arbetslöshetskassornas samorganisation har vidare framhållit att om avgiften reduceras i stället för avskaffas så kommer den förväntade positiva effekten på med- lemsutvecklingen till viss del utebli som administrationskostnaderna för arbetslöshetsavgiften inte kommer minska. Såsom Statskontoret och framfört, skulle emellertid ett avskaffande av arbetslöshetsavgiften få betydande statsfinansiella konsekvenser. Ett avskaffande av arbetslöshetsavgiften innebär att både arbetslösa och sysselsatta medlemmar kommer att betala samma avgift. Att gå från arbetslöshet till arbete skulle därmed inte vara förknippat med en högre avgift till arbetslöshetskassan. Den negativa marginaleffekt som arbetslöshetsavgiften eventuellt medför skulle därför upphöra. Det kan ha positiva effekter på sysselsättningen. Dessutom kan det antas att ett avskaffande skulle stimulera anslutningen till arbetslöshetsförsäkringen i större utsträckning än en reducering. Sammantaget finns det, trots de ekonomiska konsekvenserna, starka skäl för att avskaffa arbetslöshetsavgiften. Regeringen anser därför att arbetslöshetsavgiften bör avskaffas. 7.4.1.3Följdändringar i lagen om arbetslöshetskassor Regeringens förslag: Till följd av avskaffandet av arbetslöshetsavgiften ska vissa följdändringar göras i lagen om arbetslöshetskassor. Bestämmelserna om det sammanlagda uttaget av avgifter och om när en arbetslöshetsavgift senast får ändras ska tas bort. Vidare ska regeringen inte längre ha möjlighet att meddela föreskrifter om betalningen av arbetslöshetsavgiften. Bestämmelserna om medlemsavgifter för att täcka kostnader för arbetslöshetsavgift ska tas bort. uppgiftsskyldighet ska upphöra och följdändringar ska göras för den kompletterande arbetslöshetskassan. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: framhåller att det innebär en förenkling för kunder med aktivitetsstöd och utvecklingsersättning om uppgiftsskyldigheten till arbetslöshetskassorna tas bort samt att risken för fel i handläggningen minskar eftersom uppgiftslämnande till viss del görs manuellt. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen anser att finansieringsavgiften inte ska få ändras efter inrapporteringsmånaden, om anledningen till ändringen är att de uppgifter som har legat till grund för beräkningen av avgiften har ändrats. Inga andra remissinstanser yttrar sig särskilt över förslagen. Skälen för regeringens förslag: Ett avskaffande av arbetslöshetsavgiften föranleder vissa följdändringar i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor. Bestämmelsen i 48 b § lagen om arbetslöshetskassor som begränsar det sammanlagda uttaget av avgifter kommer inte längre fylla någon funktion och bör därför tas bort. Vidare bör bestämmelsen i 48 c § lagen om arbetslöshetskassor, som anger att en finansierings- eller arbetslöshetsavgift inte får ändras från utgången av den kalendermånad som avgiften avser, justeras så att den i fortsättningen endast gäller finansieringsavgiften. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen anser att bestämmelsen även ska justeras på så sätt att finansieringsavgiften inte får ändras efter inrapporteringsmånaden. Konsekvenserna av ett sådant förslag är emellertid inte tillräckligt utredda. Regeringen föreslår mot den bakgrunden ingen justering av den tid inom vilken finansieringsavgiften senast får ändras. Det kan dock finnas anledning att i ett annat sammanhang återkomma till frågan. Regeringens bemyndigande i 49 § lagen om arbetslöshetskassor bör ändras så att det endast gäller finansieringsavgiften. Vidare bör bestämmelsen i 41 § lagen om arbetslöshetskassor, som reglerar medlemsavgifter, ändras så att en arbetslöshetskassa inte kan ta ut en avgift för att täcka kostnader för arbetslöshetsavgift. Mot den bakgrunden saknas det skäl att ha kvar definitionen av arbetslös, varför bestämmelsen i 41 a § lagen om arbetslöshetskassor bör utgå. uppgiftsskyldighet enligt 94 f § lagen om arbetslöshetskassor bör upphöra eftersom arbetslöshetskassorna inte kommer att ha behov av dessa uppgifter. Vidare bör det göras följdändringar för den kompletterande arbetslöshetskassan genom att hänvisningarna i 87 § tredje stycket justeras. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för arbetslöshetsavgift som av- ser tid före . uppgiftsskyldighet ska fortsätta att gälla för uppgifter som avser tid före . Promemorians förslag: Överensstämmer inte med regeringens förslag. I promemorian föreslås att lagändringarna ska träda i kraft men tillämpas för tid fr.o.m. . Remissinstanserna: framhåller att en ändring av uppgiftsskyldigheten innebär en kostnad för att avveckla en funktion i kommande it-system och att det därför är angeläget att myndigheten får besked om ett avskaffande av arbetslöshetsavgiften. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen anser att det behövs en övergångsbestämmelse till lagförslaget så att bestämmelsen som begränsar möjligheten att i efterhand ändra arbetslöshetsavgiften fortfarande gäller för arbetslöshetsavgift som avser tid före . LO förordar att lagändringen träder i kraft . Övriga remissinstanser har inte berört förslaget. Skälen för regeringens förslag: Lagändringarna bör enligt regeringen träda i kraft . I lagrådsremissen föreslås att lagändringarna ska träda i kraft , men tillämpas för tid fr.o.m. . Lagrådet har framhållit att tiden mellan det att en författning kommer ut från trycket och den träder i kraft i normalfallet bör vara minst och endast i speciella undantagsfall . Lagrådet anser att det är viktigt att dessa tidsfrister upprätthålls, men anser också att det är viktigt att en lag inte tillämpas retroaktivt om det inte finns starka skäl för det. Enligt Lagrådets mening bör tiden för ikraftträdandet av de aktuella lagändringarna flyttas fram om inte lagförslagen – med ikraftträdande – kan föreläggas i sådan tid att ovan angivna tidsfrister kan respekteras. Regeringen bedömer att lagförslagen kan föreläggas i sådan tid att lagändringarna, även med beaktande av ovan angivna tidsfrister, kan träda i kraft . Ett ikraftträdande bedöms också ge arbetslöshetskassorna och tillräckligt med tid för anpassningar. Lagändringarna bör därför träda i kraft . Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen har påtalat att det finns behov av en övergångsbe- Regeringen anser att äldre föreskrifter bör fortsätta att gälla för arbetslöshetsavgift som avser tid före . Vidare bör uppgiftsskyldighet fortsätta att gälla för uppgifter som avser tid före . Övergångsbestämmelser med denna innebörd bör därför införas. Att avskaffa arbetslöshetsavgiften innebär att statens intäkter från arbetslöshetskassorna endast utgörs av finansieringsavgifter. Enligt regeringens prognos bedöms statens intäkter minska med , med , med och med . Ett avskaffande av arbetslöshetsavgiften antas bidra till att fler väljer att bli medlemmar i en arbetslöshetskassa, vilket innebär ökade intäkter till staten via finansieringsavgiften. Det är emellertid svårt att bedöma storleken på denna effekt. Om medlemsantalet ökar med ca 200 000 personer, som lite förenklat antas vara proportionerligt fördelade mellan arbetslöshetskassorna, bedöms intäkterna från finansieringsavgiften öka med . Fler medlemmar innebär även att fler personer kommer ha rätt till ersättning enligt inkomstbortfallsförsäkringen, vilket kan antas leda till högre utgifter för arbetslöshetsersättning. Arbetslöshetsavgifternas andel av utgifterna Statens intäkter från arbetslöshetsavgiften och finansieringsavgiften utgjorde av utgifterna för arbetslöshetsersättningen . Med enbart finansieringsavgiften skulle medlemmarna ha finansierat av dessa utgifter. Graden av egenfinansiering kommer dock att variera med utgifterna eftersom finansieringsavgiften, till skillnad från arbetslöshetsavgiften, inte är relaterad till utbetalda medel. Ett avskaffande av arbetslöshetsavgiften leder till att sysselsatta medlemmar i flertalet av arbetslöshetskassorna får en sänkning av medlemsavgiften och att det inte längre kommer vara någon skillnad i avgift mellan sysselsatta och arbetslösa. En annan effekt är att skillnaderna i medlemsavgift mellan olika arbetslöshetskassor kommer att minska betydligt. De kvarstående skillnaderna kommer främst att bestå av varierande administrativa kostnader och skillnader i finansieringsavgift till följd av att den genomsnittliga inkomstrelaterade dagpenningen varierar något mellan arbetslöshetskassorna. Den genomsnittliga medlemsavgiften är ca och sysselsatt medlem, men varierar mellan för Finans- och försäkringsbranschens arbetslöshetskassa och för Hotell- och restauranganställdas arbetslöshetskassa. Vid ett avskaffande av arbetslöshetsavgiften skulle den genomsnittliga avgiften vara ca och variera mellan ca 85 och med nuvarande avgiftsbelopp. Den genomsnittliga avgiftsminskningen skulle i detta fall uppgå till ca och sysselsatt medlem. För de tio arbetslöshetskassor som med nuvarande struktur har de högsta medlemsavgifterna motsvarar minskningen i genomsnitt ca och för den arbetslöshetskassa med högst avgift, Hotell- och restauranganställdas, . är det enbart sju arbetslöshetskassor som inte betalar någon arbetslöshetsavgift och vars medlemmar därmed inte skulle påverkas direkt vid ett avskaffande av arbetslöshetsavgiften. Ett avskaffande av arbetslöshetsavgiften bedöms inte medföra ytterligare kostnader för vare sig arbetslöshetskassorna eller Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen. Förslaget innebär tvärtom att de administrativa kostnaderna sannolikt kommer att minska för arbetslöshetskassorna eftersom de inte längre behöver skilja på arbetslösa och sysselsatta medlemmar i detta avseende. Jämställdhetskonsekvenserna av att avskaffa arbetslöshetsavgiften bedöms sammantaget vara små. När den förhöjda finansieringsavgiften, som sedermera ersattes av arbetslöshetsavgiften, infördes minskade antalet medlemmar i arbetslöshetskassorna i samma utsträckning bland kvinnor och män. Könsfördelningen är jämn sett till det totala antalet anslutna, men relativt ojämnt fördelad mellan olika branscher och arbetslöshetskassor. Eftersom arbetslöshetsavgiften i hög grad varierar mellan arbetslöshetskas- sorna, kan den genomsnittliga förändringen i medlemsavgiften därmed vara olika stor för kvinnor och män.