prop · H003188 · 2013-08-27 00:00:00 — Denna grupp har ofta särskilda behov, varför det har ansetts motiverat att ge dem ett mottagande och en introduktion som i vissa avseenden innebär en positiv särbehandling i jämförelse med andra invandrare. I förarbetena till etableringslagen (prop. 2009/10:60, s. 43 f.) uttalade regeringen att anhöriga till bl.a. invandrare som beviljats uppehållstillstånd på annan grund än som flykting eller annan skydds- behövande också kan ha ett initialt behov av insatser för sin etablering i det svenska samhället. De har också samma rätt som skyddsbehövande att delta i t.ex. svenska för invandrare (sfi). har de genom sin anknytningsperson vanligen tillgång till ett nätverk på ett annat sätt än skyddsbehövande och deras anhöriga. Behovet av stöd och särskilda etableringsinsatser är därför normalt inte lika stort för dessa nyanlända. Bland dem finns såväl arbetskraftsinvandrare som personer som har anknytning till personer som är infödda svenskar och till invandrare som bott länge i . Anhöriga till andra utlänningar än skyddsbehövande får alltså i stället vid behov stöd i sin etablering på samma villkor som gäller för invandrare som inte omfattas av etableringslagen och genom de generella insatser och stöd som erbjuds alla bosatta i . Exempel på sådant stöd är sfi, samhällsorientering, arbetsmarknadspolitiska program och, vid behov, försörjningsstöd och andra insatser genom . Regeringen anser mot denna bakgrund att stöd för etablering i arbets- och samhällslivet för anhöriga till flyktingar och skyddsbehövande som hunnit bli svenska medborgare bör ges genom generella insatser i stället för genom särskilda insatser enligt etableringslagen. Som flera remissinstanser har påpekat, bl.a. Kommuner och Landsting, Arbetsförmedlingen, Länsstyrelserna i , och , kan den föreslagna begränsningen medföra att anknytningspersoner medvetet väntar med att ansöka om svenskt medborgarskap för att deras anhöriga ska kunna få etableringsinsatser. kommun har lyft fram att även svenskt medborgarskap är ett steg i integrationen i det svenska samhället, som kan komma att åsidosättas på grund av förslaget. Regeringen gör dock bedömningen att risken är liten för att förslaget i någon större utsträckning skulle påverka anknytningspersonens benägenhet att ansöka om svenskt medborgarskap. anser att endast anhöriga till anknytningspersoner Prop. 2012/13:188 som vid beslutet om uppehållstillstånd är utlänningar bör omfattas av etableringslagen. Genom att låta beslutstillfället bli av- görande i stället för ansökningstillfället skulle risken för olika behandling av svenska medborgare undvikas. Regeringen är medveten om att förslaget innebär att även en nyanländ som får uppehållstillstånd på grund av anknytning till en svensk medborgare kan omfattas av etableringslagen, om anknytningspersonen har blivit svensk medborgare efter den anhöriges ansökan men före beslutet om uppehållstillstånd. Enligt regeringens mening talar dock förutsebarhetsskäl för att ansökningstillfället ska vara avgörande. Därmed undviks en situation där myndighetens handläggningstid för ansökan om uppehållstillstånd blir avgörande för om den anhörige omfattas av etableringslagen. Arbetsförmedlingen har framfört att avgör om en person omfattas av etableringslagen och att Arbetsförmedlingen inte är lämplig myndighet att utreda detta. Regeringen konstaterar att för- slaget inte innebär någon förändring i fråga om ansvaret mellan myndigheterna. Regeringen föreslår således att endast anhöriga som har beviljats uppehållstillstånd på grund av anknytning till en person som inte var svensk medborgare för den nyanländes ansökan om uppehållstillstånd ska omfattas av etableringslagen. 5.3Bestämmelsen om undantag från tvåårsgränsen tas bort Regeringens förslag: Bestämmelsen om undantag från tvåårsgränsen i lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare ska tas bort. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har särskilt kommen- Skälen för regeringens förslag: En ändring i lagen om etablerings- insatser för vissa nyanlända invandrare trädde i kraft , genom vilken målgruppen för etableringslagen utvidgades. sen anger att den tidsgräns inom vilken en nyanländ ska ha ansökt om uppehållstillstånd på grund av anknytning för att omfattas av etableringslagen inte gäller för nyanlända som har ansökt om uppehålls- tillstånd om anknytningspersonen först har tagits emot i en kommun efter . bar, i fråga om tillämpningen av bestämmelsen, en tidsbegränsad förlängning av tidsgränsen från upp till . som regeringen nu föreslår innebär att tidsgränsen förlängs från två till Ändringen föreslås träda i kraft . ansöker om uppehållstillstånd efter omfattas därmed av den nya bestämmelsen. I samband med att den föreslagna lagen träder i kraft bör därför bestämmelsen om undantag från tvåårs- gränsen i etableringslagen tas bort. 2012/13:188 6 Regeringens förslag: Lagändringen ska träda i kraft . För nyanlända som har ansökt om uppehållstillstånd före den ska 2 a § gälla i sin äldre lydelse. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: kommun anser att övergångs-bestämmel- sen är väl avvägd i förhållande till den tidsbegränsade bestämmelsen. Kammarrätten i anser att övergångs-bestämmelsen ger en tveksam effekt, eftersom det i vissa fall kommer att uppstå en oavsiktlig skillnad mellan den som ansöker om uppehållstillstånd före och den som ansöker om uppehållstillstånd från och med detta datum. Skälen för regeringens förslag: Den föreslagna lagändringen bör träda i kraft , vilket är . Lag- ändringen bör gälla för anhöriga som ansöker om uppehållstillstånd efter . Den nuvarande tidsbegränsade bestämmelsen omfattar nyanlända som har ansökt om uppehållstillstånd , om den person som den nyanlände har anknytning till togs emot i en kommun efter . Nyanlända som har ansökt om uppehållstillstånd före ikraftträdandet av den lagändring som föreslås kan ha en svensk medborgare som anknytningsperson. För att säkerställa att en nyanländ som har ansökt om uppehållstillstånd före ikraftträdandet inte utesluts från lagens målgrupp på grund av det före- slagna kravet på att anknytningspersonen inte ska vara svensk med- borgare vid ansökningstillfället, bör en övergångsbestämmelse införas som innebär att 2 a § ska gälla i sin äldre lydelse för nyanlända som har ansökt om uppehållstillstånd före . Som Kammar- rätten i har påpekat gäller inte sexårsfristen för en person som ansöker om uppehållstillstånd på grund av anknytning till en person som tagits emot i en kommun före . Eftersom inte heller den tidsbegränsade bestämmelsen gäller i detta fall, är tidsgränsen . Den nyanlände omfattas därmed inte av etableringslagen. Om den nyanlände i stället avvaktar med sin ansökan och ansöker kommer sexårsfristen att gälla. Regeringen konstaterar att den föreslagna sexårsfristen är mer förmånlig i fråga om tidsgränsen jämfört med vad som gäller enligt den tidsbegränsade bestämmelsen. För den som ansöker före kommer dock enligt övergångsbestämmelsen den tids- begränsade bestämmelsen eller, i vissa fall, tvåårsgränsen att gälla. Enligt regeringens bedömning motiverar inte denna effekt någon annan utform- ning av övergångsbestämmelsen än den föreslagna. 7.1Konsekvenser för kommuner och landsting Förslaget innebär att staten till större del tar ansvar för finansieringen av introduktionen för anhöriga till flyktingar och andra skyddsbehövande. Kommunerna får statlig ersättning för mottagande av nyanlända enligt förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. Genom förändringen omfattar ersättningen även anhöriga som ansöker om uppehållstillstånd senare än efter det att anknyt- ningspersonen först togs emot i en kommun. När fler anhöriga får rätt till etableringsersättning vid deltagande i etableringsinsatser, i stället för att vara hänvisade till att söka ekonomiskt bistånd, minskar kommunernas kostnader för försörjningsstöd. Dessa kostnader påverkas också på av att fler får möjlighet att delta i insatser som underlättar deras etablering på arbetsmarknaden. Förslaget innebär även att landstingens rätt till ersättning för vissa hälso- och sjukvårdskostnader enligt förord- ningen om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar utvidgas. Flera remissinstanser har påtalat olika konsekvenser av en ökad anhöriginvandring för kommuner och landsting. Vissa har till exempel pekat på behov av ytterligare åtgärder utöver förslaget, såsom att schablonersättningen till kommunerna bör höjas och att Migrations- verkets uppgiftsskyldighet bör utvidgas. Kommuner och Landsting anser att de statliga ersättningarna till kommunerna behöver ses över generellt. Förslaget innebär att fler nyanlända får möjlighet att delta i insatser som kan underlätta etableringen i arbets- och samhällslivet. Även anhöriga som ansöker om uppehållstillstånd senare än efter det att anknyt- ningspersonen första gången togs emot i en kommun omfattas av etableringslagen. Därmed kan de få rätt till insatser och etablerings- ersättning vid deltagande i insatser enligt en etableringsplan. Förslaget innebär vidare att fler anhöriga kan erbjudas hälsoundersökning som landstingen har rätt till ersättning för enligt förordningen om statlig ersättning för vissa utlänningar. Kommuner får statlig ersättning för mottagande av nyanlända enligt förordningen om statlig ersättning för vissa utlänningar. Genom förslaget gäller det även för de barn som ansöker om uppehållstillstånd senare än efter det att anknytningspersonen först togs emot i en kommun. Kommunen får därmed mer resurser för mottagandet av barnen. Förslaget innebär vidare att fler vuxna får ta del av etableringsinsatser som kan bidra till att påskynda deras etablering i både arbets- och Indirekt påverkar detta även situationen och möjligheterna 2012/13:188 för deras barn. Etableringsinsatserna bidrar till att underlätta de vuxnas etablering i arbetslivet, vilket minskar risken för ekonomisk utsatthet. Deltagande i etableringsinsatser bidrar också till att öka nyanländas kännedom om och förankring i det svenska samhället, vilket påverkar deras förutsättningar att ge sina barn stöd i t.ex. skolan. 7.4Konsekvenser för jämställdhet mellan kvinnor och män Förslaget förbättrar förutsättningarna för jämställdhet mellan kvinnor och män. Bland annat har utredningen om ökat arbetskraftsdeltagande bland nyanlända utrikes födda kvinnor och anhöriginvandrare (SOU 2012:69) visat att det tar betydligt för utrikes födda kvinnor att etablera sig på arbetsmarknaden jämfört med utrikes födda män. av anhöriginvandrarna är kvinnor. Förslaget innebär att fler anhörig- invandrare omfattas av lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare och kan erbjudas etableringsinsatser som bidrar till att under- lätta deras etablering i arbets- och samhällslivet. Eftersom kvinnor är i majoritet bland de nyanlända anhöriga, får förslaget störst effekt för dem. Det undantag som införs för anhöriga till svenska medborgare innebär visserligen att något färre anhöriga får etableringsinsatser än vad som skulle ha varit fallet om detta undantag inte infördes. Förslaget som helhet innebär dock en förbättring för nyanlända anhöriga, både för män och för kvinnor. De som deltar i etableringsinsatser får också rätt till etablerings-ersätt- ning. Ersättningen är individuell och påverkas inte av inkomsterna hos andra personer i hushållet. Det skapar starkare ekonomiska incitament för båda makarna i en familj att delta i etableringsinsatser och medför bättre förutsättningar för nyanlända kvinnor att etablera sig på arbets- marknaden. Av uppgifter från framgår att merparten av de anhöriga som har beviljats uppehållstillstånd på grund av anknytning till flyktingar och andra skyddsbehövande har ansökt inom den nuvarande tvåårsgränsen. Av dem som ansökt är i åldern . är i åldern , medan är i åldern eller äldre. Förhållandet mellan barn och unga respektive vuxna är det omvända för de anhöriga som ansökt om uppehållstillstånd . Av de nyanlända som ansökt om uppe- hållstillstånd är majoriteten s.k. nyetablerade förhållanden. Av dem som fått uppehållstillstånd har markant fler än tidigare ansökt senare än efter det att anknytningspersonen först togs emot i en kommun. Merparten av dessa är anhöriga från . En övervägande majoritet är barn och unga. Det förändrade rättsläget när det gäller beviskravet avseende identitet i ärenden om uppehållstillstånd på grund av anknytning har i hög grad påverkat anhöriga från . Antalet anhöriga som kommer att omfattas av förslaget till förlängd tidsgräns från två till beräknas i snitt motsvara omkring 700 personer . Av dessa bedöms vara i åldern och i åldern . Förslaget innebär inte någon förändring av ansvariga myndigheters uppdrag. Förslaget leder till att något fler anhöriga kommer att omfattas av etableringsuppdraget jämfört med , vilket bedöms få effekt framför allt för Arbetsförmedlingen. För övriga ansvariga myndigheter bedöms förslaget inte få några betydande ekonomiska konsekvenser. Förslagen om utvidgad målgrupp bedöms medföra ökade kostnader i statsbudgetens utgiftsområde 13 och 14. Regeringen beräknar kostnaden enligt tabellen nedan. har beslutat om tilldelning av medel enligt beräkningen (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:AU1, rskr. 2012/13:122). Avsatta medel avser både den tidsbegränsade och den föreslagna permanenta utvidgningen av målgruppen. 2012/13:188 7.6 Förslaget bedöms inte ha några eller endast försumbara konsekvenser för företagande eller små företags förutsättningar, domstolarna och miljön. Förslaget behandlas i avsnitt 5. Av paragrafen framgår vilka nyanlända som har beviljats uppehålls- tillstånd på grund av anknytning som omfattas av lagens målgrupp. I första stycket 2 föreskrivs en tidsgräns inom vilken en anhörig ska ha ansökt om uppehållstillstånd för att omfattas av etableringslagen. Den nyanlände ska ha ansökt från det att anknytningspersonen först togs emot i en kommun. I förarbetena till 2 § i propositionen till etableringslagen (prop. 2009/10:60, s. 150) anges vad som avses med sistnämnda tidpunkt. Ändringen innebär en förlängning av den tidigare tvåårsgränsen. I andra stycket föreskrivs en ny begränsning av vilka anhöriga som omfattas av lagen. Begränsningen innebär att en nyanländ som ansöker om uppehållstillstånd på grund av anknytning till en svensk medborgare inte omfattas av lagen. Avgörande är om anknytningspersonen var svensk medborgare vid tillfället då den anhörige ansökte om uppehålls- tillstånd i . Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Lagändringen träder i kraft . För nyanlända som har ansökt om uppehållstillstånd på grund av anknytning före gäller dock 2 a § i sin äldre lydelse. Den nya sexårsgränsen gäller således för en nyanländ som har gett in en ansökan om uppehållstillstånd eller senare vilken lett till att uppehållstillstånd har beviljats. En nyanländ som har ansökt om uppehållstillstånd före detta datum kommer däremot att omfattas av den nu upphävda bestämmelsen om undantag från tvåårsgränsen eller, i förekommande fall, den tidigare gällande tvåårsgränsen. Sammanfattning av promemorian Permanent utvidgad målgrupp för etableringslagen (Ds 2013:5) För att omfattas av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare ska en anhörig ha ansökt om uppehållstillstånd från det att den utlänning som den nyanlände har anknytning till först togs emot i en kommun. På grund av ett förändrat rättsläge när det gäller beviskravet avseende identitet i ärenden om uppehållstillstånd på grund av anknytning, gjordes en ändring i etableringslagen som trädde i kraft . Bestämmelsen innebär ett undantag från tvåårsgränsen för vissa anhöriga som ansöker om uppehållstillstånd på grund av anknytning inom vissa tidsgränser. I promemorian anges att tvåårsgränsen visat sig vara alltför snäv och att det finns ett behov av en permanent utvidgning av etableringslagens målgrupp. En förlängning av tidsgränsen från till föreslås därför. Motsvarande förändring av tidsgränsen föreslås i förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. Det anges även att det bör säkerställas att den utvidgade målgruppen får rätt till hemutrustningslån på samma villkor som andra nyanlända och deras anhöriga. I promemorian anges vidare att den föreslagna förlängningen av tids- gränsen innebär att anknytningspersonen kan ha hunnit bli svensk medborgare när dennes anhöriga ansöker om uppehållstillstånd i . Svenska medborgare bör behandlas lika, oavsett grunden för det svenska medborgarskapet. Det bör även gälla i förhållande till deras anhöriga som ansöker om uppehållstillstånd i . Mot denna bakgrund föreslås att en anhörig som har beviljats uppehållstillstånd på grund av anknytning till en person som var svensk medborgare vid ansökningstillfället inte ska omfattas av etableringslagen, och inte heller av målgruppen för förord- ningen om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar och förord- ningen om lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar. Det föreslås att den tidsbegränsade utvidgningen av etableringslagens målgrupp tas bort. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Promemorians förslag innebär även att en övergångsbestämmelse införs som föreskriver att för nyanlända som har ansökt om uppehålls- tillstånd före gäller 2 a § etableringslagen i dess äldre lydelse. Förslag till lag om ändring i lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare Härigenom föreskrivs att 2 a § lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare ska ha följande lydelse. Lydelse enligt SFS 2012:1000 Lagen gäller också en nyanländ som har fyllt 20 men inte och som har 1.beviljats ett uppehållstillstånd som kan ligga till grund för folk- bokföring på grund av anknytning till en person som har beviljats uppehållstillstånd med stöd av någon av de bestämmelser som anges i 2 §, och 2.ansökt om uppehållstillstånd från det att den person som den nyanlände har anknytning till först togs emot i en kommun. Den angivna fristen i första stycket 2 gäller inte om den ny- anlände har ansökt om uppehålls- tillstånd och den person som den nyanlände har anknytning till togs emot i en kommun efter . Lagen gäller också en nyanländ som har fyllt 20 men inte och som har 1.beviljats ett uppehållstillstånd som kan ligga till grund för folk- bokföring på grund av anknytning till en person som har beviljats uppehållstillstånd med stöd av någon av de bestämmelser som anges i 2 § men som inte var svensk medborgare vid ansök- ningstillfället, och 2.ansökt om uppehållstillstånd från det att den person som den nyanlände har anknytning till först togs emot i en kommun. 1.Denna lag träder i kraft . 2.För nyanlända som har ansökt om uppehållstillstånd före gäller 2 a § i dess äldre lydelse. Remissyttranden har avgetts av följande remissinstanser: Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , , Försäkrings- kassan, , , Inspektionen för social- försäkringen, i , i län, i län, i , Läns- styrelsen i , i , Stats- kontoret, , Arbetsförmedlingen, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , läns landsting, läns landsting, Kommuner och Landsting, Samarbetsorganet för etniska organisationer i (SIOS). kommun, , , , Rädda barnen och Svenska röda korset har beretts tillfälle att yttra sig, men har avstått från det. Lagen gäller också en nyanländ som har fyllt 20 men inte och som har1. beviljats ett uppehållstillstånd som kan ligga till grund för folk- bokföring på grund av anknytning till en person soma) har beviljats uppehålls- tillstånd med stöd av någon av de bestämmelser som anges i 2 §, och b) inte var svensk medborgare för den nyanländes ansökan om uppehållstillstånd,och2. ansökt om uppehållstillstånd från det att den person som den nyanlände har anknytning till först togs emot i en kommun. Förslag till lag om ändring i lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare Härigenom föreskrivs att 2 a § lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare ska ha följande lydelse. 2 a §1 Lagen gäller också en nyanländ som har fyllt 20 men inte och som har 1. beviljats ett uppehållstillstånd som kan ligga till grund för folk- bokföring på grund av anknytning till en person som har beviljats uppehållstillstånd med stöd av någon av de bestämmelser som anges i 2 §, och 2. ansökt om uppehållstillstånd från det att den person som den nyanlände har anknytning till först togs emot i en kommun. Den angivna fristen i första stycket 2 gäller inte om den ny- anlände har ansökt om uppehålls- tillstånd och den person som den nyanlände har anknytning till först togs emot i en kommun efter . Denna lag träder i kraft . För nyanlända som har ansökt om uppehållstillstånd före gäller 2 a § i sin äldre lydelse. 1 Senaste lydelse 2012:1000. Ändringen innebär bl.a. att andra stycket upphävs. 2012/13:188 Lagrådets yttrande Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitieråden och samt justitierådet Per Virdesten. Permanent utvidgad målgrupp för etableringslagen Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat att inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Förslaget har inför Lagrådet föredragits av rättssakkunniga , biträdd av ämnessakkunniga . Förslaget föranleder följande yttrande av Lagrådet: Paragrafen skulle bli tydligare och mer lättläst om den formulerades på följande sätt. Lagen gäller också en nyanländ som har fyllt 20 men inte och som har 1.beviljats ett uppehållstillstånd som kan ligga till grund för folk- bokföring på grund av anknytning till en person som har beviljats uppe- hållstillstånd med stöd av någon av de bestämmelser som anges i 2 §, och 2.ansökt om uppehållstillstånd från det att den person som den nyanlände har anknytning till först togs emot i en kommun. Första stycket gäller inte om den person som den nyanlände har anknytning till var svensk medborgare för den nyanländes ansökan om uppehållstillstånd. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , Adelsohn , , , , , , , , , Hatt, Ek, , , Regeringen beslutar proposition 2012/13:188 Permanent utvidgad målgrupp för etableringslagen.