prop · H1031d2 · 2013-09-18 00:00:00 — Det finns risk att den ekonomiska utvecklingen i blir en annan än vad som bedöms i denna proposition. Utöver risken för en annan ekonomisk utveckling finns det ett antal faktorer som är särskilt svåra att prognosticera, exempelvis sjukfrånvaron, migrationsflödena, utvecklingen av kostnaderna för ålderspensionen och EU- avgiften. Nedan beskrivs dessa områden närmare. Sjukfrånvaron har historiskt varierat mycket kraftigt, vilket gör att den är svår att prognosticera. Regeringen har oftast använt en prognosmetod som relativt mekaniskt anpassar prognosen till senast kända utfall. När t.ex. inflödet har ökat går det relativt väl att förutse vilken effekt det kommer att ha på de långsiktiga utgifterna. Däremot är det mycket svårare att förutse om inflödet kommer att öka eller inte . Detta har inneburit att det funnits en tendens att underskatta både ned- och uppgångar. Att försöka förutse när en vändning kommer innebär dock att det introduceras ett stort mått av osäkerhet i prognosen. Som ett exempel underskattades utgifterna för utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning med i regeringens första prognos (prop. 2009/10:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m. avsnitt 8.1.2). I nuvarande prognos har regeringen antagit att den höga tillväxttakten för nya sjukfall () som påvisats och inledningsvis 2013, kommer att fortsätta . Längre fram i prognosperioden baseras beräkningarna på ett nyinflöde i nivå med , men med en årlig uppräkningstakt i linje med befolkningsökningen. Utgiftsutvecklingen under utgiftsområde 8 Migration och utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet avgörs huvudsakligen av hur många som söker asyl i samt av antalet anhöriginvandrare. Prognoser över hur många som kommer att söka asyl är förknippade med en hög grad av osäkerhet. Antalet asylsökande kan variera kraftigt från till ett annat, och har varierat mellan 17 500 och 43 900 sökande . Variationen förklaras av omvärldsförändringar (situationen i ursprungsländer och i andra mottagarländer), samt förändringar av svensk politik och decenniet drivits av bl.a. kriser i och samt visumlättnader för västra . har den relativa ekonomiska utvecklingen i mottagarländerna också spelat en allt större roll, med den ekonomiska krisen i framstår som mer attraktivt än många andra europeiska länder. utmärker sig genom att det då kom ett stort antal asylsökande till och även 2013 bedöms antalet asylsökande bli högt. Enligt ett räkneexempel som har gjort kan en ökning av antalet asylsökande 2014 leda till ett ökat behov på på anslagen samt Ersättningar och boendekostnader under utgiftsområde 8 Migration, samt till ett ökat behov på för anslaget Kommunersättningar vid flyktingmottagande under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet, vilket motsvarar 1,1 miljarder kronor.150 Utgifterna under utgiftsområde 8 Migration samt utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet underskattades med respektive i regeringens första prognos (prop. 2009/10:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m. avsnitt 8.1.2). I denna proposition antas antalet nyanlända asylsökande bli 48 000 2014–2017. Utgiftsprognosen för ålderspensionssystemet vid sidan av stadsbudgeten är på medellång sikt behäftad med stor osäkerhet eftersom den till stor del styrs av den makroekonomiska utvecklingen och inkomstpensionssystemets finansiella ställning. befinner sig pensionssystemet i balansering, vilket innebär att pensionerna inte uppräknas i takt med inkomstindex utan följer balansindex (se avsnitt 9.2.2). Systemet med balansering har skapat stora svängningar i utgifterna mellan år, exempelvis ökar de kraftigt (4,). Ökningen har bidragit till en försvagning av pensionssystemets finanser, vilket leder till en sänkning av de utbetalda pensionerna 2014. 150 Det är viktigt att understryka att myndighetens bedömning endast är att betrakta som räkneexempel, då utgifterna är beroende av en bred uppsättning antaganden. Till exempel påverkas utgifterna av praxis och sammansättningen bland sökande. Personer som beviljas uppehållstånd vistas generellt sett i mottagande än personer som får avslag och överklagar avvisnings- eller utvisningsbeslutet till domstol. Volatiliteten gör att utgifterna är svåra att prognosticera: t.ex. överskattades pensionsutgifterna med i regeringens första prognos (prop. 2009/10:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m. avsnitt 8.1.2). Även prognosen för avgift till Europeiska unionen är behäftad med viss osäkerhet. Avgiften är direkt avhängig de faktiska utgifterna på EU-budgeten och hur stor andel av denna som ska finansiera. EU:s årsbudget beslutas först eller december året före budgetåret. Dessutom tillkommer ändringsbudgetar som beslutas . andel påverkas bl.a. av hur tillväxt utvecklar sig i förhållande till övriga medlemsstater. Vidare påverkas avgiften av storleken och utvecklingen av mervärdesskattebas, samt av inkomster från tulluppbörden. Prognosen för avgiften 2012 överskattades med i regeringens första prognos (prop. 2009/10:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m. avsnitt 8.1.2). Mot slutet av prognosperioden beräknas antalet personer som försörjs genom sociala ersättningar och bidrag, s.k. helårsekvivalenter, minska.151 Minskningen beror på lägre volymer i de arbetsmarknadsrelaterade försörjningssystemen samt i sjuk- och aktivitetsersättningen. beräknas helårsekvivalenterna vara 57 000 färre än 2012. Om volymminskningen inte materialiseras i den takt som prognoserna förutspår kommer statens utgifter att öka. Exempelvis skulle utgifterna öka med ca 2017 jämfört med den aktuella prognosen om antalet personer som får ersättning skulle vara lika många 2017 som 2012.152 151 Helårspersoner i åldrarna 20–64 som försörjs genom sociala ersättningar och bidrag, såsom sjukpenning, sjuk- och aktivitetsersättning (tidigare kallat förtidspension), ersättning vid arbetslöshet och ekonomiskt bistånd. 152 Beräkningen är översiktlig och ska därför enbart ses som en indikation på hur mycket utgifterna skulle kunna öka vid en alternativ volymutveckling. 8.2Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med ekonomiska vårproposition ekonomiska vårproposition presenterade regeringen en beräkning av de takbegränsade utgifterna –2017. I tabell 8.8 redovisas den totala utgiftsförändringen – 2017 jämfört med beräkningen i vårpropositionen, fördelad på olika förklaringsfaktorer. Av tabellen framgår att prognosen för de takbegränsade utgifterna har reviderats upp med knappt 8 respektive 2014 och 2015 jämfört med bedömningen i vårpropositionen. har utgiftsprognosen reviderats upp med drygt 15 respektive . Den nya bedömningen påverkar budgeteringsmarginalen i motsatt riktning. Till följd av att vissa av förändringarna motiverar tekniska justeringar av utgiftstaket skiljer sig förändringen av budgeteringsmarginalen något från förändringen av de takbegränsade utgifterna (se vidare avsnitt 5.4). De förändringar som föranleds av nya reformer redovisas i avsnitt 8.2.1, medan förändringar till följd av andra faktorer redovisas i avsnitt 8.2.2. Tabell 8.8 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med bedömningen ekonomiska vårproposition Reviderad pris- och löne- -0,2 -2,8 -2,4 -1,3 -0,4 -0,9 -0,9 1 De tekniska förändringar som föranleder justering av utgiftstaket redovisas i avsnitt 5.4. Källa: Egna beräkningar. I tabell 8.9 redovisas förändringarna av utgiftsramarna –2017 i förhållande till beräkningarna i vårpropositionen. respektive utgiftsområde har ändrats till följd av inom vissa regelstyrda transfereringssystem och förslag om nya reformer, förändrade makro- ekonomiska förutsättningar, förändrade volymer Tabell 8.9 Förändring av utgiftsramar –2017 jämfört med ekonomiska vårproposition Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjukdom Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer Kultur, medier, trossamfund och 18Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen Anm.: Anslagen är fördelade till de utgiftsområden de tillhör i statens budget . 1 Inklusive tekniska förändringar. De tekniska förändringar som föranleder justering av utgiftstaket redovisas i avsnitt 5.4. Källa: Egna beräkningar. 8.2.1Nya föreslagna och aviserade reformer –2017 För varje utgiftsområde sammanfattas i detta avsnitt anslagseffekterna av de reformer som regeringen föreslår och aviserar – 2017 (se tabell 8.10). Anslagseffekterna redovisas i förhållande till den beräkning som låg till grund ekonomiska vårproposition. Av- snittet omfattar inte de anslagseffekter som orsakas av pris- och löneomräkning, övriga makroekonomiska förändringar eller ändrade volymer i transfereringssystemen (se avsnitt 8.2.2). Vidare innehåller avsnittet inte någon redovisning av de förslag som regeringen lämnar i propositionen Höständringssbudget (prop. 2013/14:2). Budgeteffekterna av förslagen i den senare propositionen framgår dock av tabell 8.10. De reformer som föreslås i denna proposition medför en ökning av anslagsmedlen med 2014. –2017 beräknas ökningen till , respektive . Till detta kommer anslagsförändringar på som innebär en teknisk justering av utgiftstaket. Motsvarande belopp –2017 är 1,8; 1,6 respektive . Anslagsökningarna uppgår 2014 till sammanlagt och anslagsminskningarna till . Regeringen prioriterar i denna proposition på budgetens utgiftssida: –stödja tillväxt och varaktigt öka sysselsättningen, –satsa på kunskap och stärkt konkurrenskraft, –stärka välfärd och sammanhållning, samt –skydda miljö och klimat. Under respektive utgiftsområde redovisas huvudsakligen föreslagna eller aviserade reformer med en större anslagspåverkan (se vidare tabell 8.10). I normalfallet förutsätts att de redovisade anslagsförändringarna motsvaras av lika stora utgiftsförändringar. För närmare beskrivningar av reformerna hänvisas till respektive utgiftsområdesbilaga. hålls allmänna val till riksdag, kommun- och . I syfte att genomföra insatser för ett högt valdeltagande föreslår regeringen att anslaget Allmänna val och demokrati ökas med 2014. Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Anslaget Bidragsfastigheter används för underhållskostnader och löpande driftsunderskott för de bidragsfastigheter som förvaltas av . Med bidragsfastigheter avses de fastigheter som saknar förutsättningar att ge ett långsiktigt ekonomiskt överskott. Dessa innefattar de kungliga slotten, herrgårds- och fästningsmiljöer, ruiner, kloster, Vasaminnen samt två världsarv. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2014. Ök- ningen finansieras genom att betalar in en del av sitt balanserade resultat till staten. Tillskottet ska användas för vissa fastigheter vars underhåll är eftersatt. I syfte att säkerställa möjligheter att övervaka finansmarknaden och bidra till finansiell stabilitet föreslår regeringen att anslaget ökas med 2014. beräknar regeringen att anslaget ökas med , 2016 och 2017 med respektive år. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2014 till följd av visst underskott. Regeringen föreslår att anslaget Kriminalvården minskas med 2014 som finansiering till ovan nämnda förslag. Minskningen bedöms inte nämnvärt påverka myndighetens verksamhet. Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap Det krävs ytterligare arbete innan den nya insatsorganisationen kan sägas vara helt på plats. förutsättning för ett kostnadseffektivt och flexibelt personalförsörjningssystem för insatsorganisationen är en högre andel tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS/T). Regeringen föreslår därför att anslaget Förbandsverksamhet och beredskap tillförs medel motsvarande 2014. Anslaget beräknas ökas med 2015, 2016 och för att underlätta genomförandet av omställningen. Satsningen reserveras för förbandsverksamhet och bör inriktas mot att stärka genomförandet av insatsorganisationen och därmed öka försvarets förmåga. Framför allt ska åtgärder för att rekrytera, utbilda och behålla tjänstgörande personal prioriteras. Regeringen bedömer att antalet asylsökande kommer att öka i jämförelse med vad som tidigare beräknats. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2014. Regeringen beräknar att anslaget ökas med 2015, 2016, och med 2017. Genom att tilldela ökade medel begränsas handläggningstiderna för asylärenden, vilket möjliggör minskade anslag för ersättningar och bostadskostnader för asylsökande jämfört med nuvarande dimensionering. Regeringen föreslår därför att anslaget Ersättningar och bostadskostnader minskas med 2014. Regeringen beräknar att anslaget minskas med 2015, 2016, och med 2017. I regeringens proposition Kommunalt mottagande av ensamkommande barn (prop. 2012/13:162) föreslås att lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. ändras så att får utvidgade möjligheter att anvisa asylsökande ensamkommande barn till en kommun som inte har en överenskommelse med om mottagande av ensamkommande barn. Lagändringen förväntas påverka bostadskostnader för ensamkommande barn, då reformen möjliggör utökad användning av schabloniserad ersättning. Regeringen föreslår därför att anslaget Ersättningar och bostadskostnader minskas med 2014. Regeringen beräknar att anslaget minskas med 2015–2017. För att förhindra att delar av etableringstiden då individen har rätt till etableringsinsatser och etableringsersättning har förbrukats när individen blir kommunmottagen, bör etableringsplanens start flyttas fram för personer boende i anläggningsboende. Etableringsplanen bör starta i anslutning till att personen blir kommunmottagen eller senast efter mottagandet, i stället för från att uppehållstillstånd beviljats som gäller . Ändringen innebär att personen får dagersättning enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. så länge han eller hon är inskriven i mottagande. Regeringen föreslår därför att anslaget Ersättningar och bostadskostnader ökas med 2014. beräknas utgifterna öka med samma belopp och 2016 och 2017 beräknas de öka med 108 respektive . En ny fond inom asyl-, integrations- och migrationsområdet inrättas för perioden – 2020 inom ramen för EU:s fleråriga budgetram. Fonden föreslås stödja åtgärder som avser asyl, laglig migration och integration av tredjelandsmedborgare samt insatser för återsändande. Re- geringen beräknar därför att anslaget Från EU- budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar ökas med 2015, 2016 och 2017. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg I syfte att förbättra vården för personer med långvarig eller kronisk sjukdom föreslår regeringen att anslaget Bidrag till folkhälsa och sjukvård ökas med 2014. beräknas anslaget ökas med och med . I syfte att säkerställa en långsiktig kostnadskontroll och fortsatt god tillgång till kostnadseffektiva läkemedel har och kommit överens om att utveckla den svenska takprismodellen för äldre läkemedel samt att ska utveckla den värdebaserade prissättningen. Regeringen avser att återkomma när det gäller hur den utvecklade takprismodellen ska regleras. Mot denna bakgrund gör regeringen bedömningen att anslaget Bidrag för läkemedelsförmånerna ska minskas med 2014. –2017 beräknas anslaget minskas med , respektive . anser regeringen att det behövs åtgärder som dels syftar till att främja god tillgång till kostnadseffektiva läkemedel, dels till att stimulera forskning och innovation. Med anledning av detta föreslår regeringen ett tillskott på 2014, varav en stor del går till anslaget . beräknas satsningen innebära ett tillskott på och och , varav en stor del går till anslaget Bi- drag till folkhälsa och sjukvård. Resurstillskottets syfte är bl.a. att stärka arbetet mot antibiotikaresistens och att utveckla läkemedelsstatistiken. I propositionen Hälso- och sjukvård till personer som vistas i utan tillstånd (prop. 2012/13:109) föreslog regeringen att personer som vistas i utan tillstånd ska ges samma tillgång till subventionerad sjukvård som asylsökande. Lagförslagen trädde i kraft . I enlighet med den kommunala finansieringsprincipen bör kommunsektorn kompenseras för de kostnader som förslaget medför. Av denna anledning föreslår regeringen att anslaget Bidrag till folkhälsa och sjukvård minskas med 2014 och att anslaget Kommunalekonomisk utjämning under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner ökas med motsvarande belopp. –2017 beräknas anslaget Bidrag till folkhälsa och sjukvård minskas med och anslaget Kommunalekonomisk utjämning under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner ökas med motsvarande belopp. I propositionen Patientrörlighet i EU – förslag till ny lagstiftning (prop. 2012/13:150) föreslog regeringen att landstingen och kommunerna övertar kostnadsansvaret för vissa ersättningar för gränsöverskridande vård. Lagförslagen träder i kraft . I enlighet med den kommunala finansieringsprincipen bör kommunsektorn kompenseras för de kostnader som förslaget medför. Regeringen föreslår därför att anslaget Sjukvård i internationella förhållanden minskas med 2014 och att anslaget Kommunalekonomisk utjämning under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner ökas med motsvarande belopp. –2017 beräknas anslaget Sjukvård i internationella förhållanden minskas med , respektive och anslaget Kommunalekonomisk utjämning under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner ökas med motsvarande belopp. En ny myndighet – – ska inrättas . Den verksamhet som det statliga bolaget bedriver gentemot apoteksaktörerna kommer fortsättningsvis att bedrivas av den nya myndigheten. Myndigheten ska få ett förvaltningsanslag framför allt för sådan verksamhet som bolaget driver med medel från statens budget. Mot denna bakgrund föreslås anslaget Bidrag till folkhälsa och sjukvård minskas med 2014 och det nya anslaget , som föreslås föras upp på budgeten 2014, ökas med motsvarande belopp. Samma belopp beräknas –2017. En ny myndighet – – ska inrättas . Myndigheten tar över de verksamheter som utförs av och samt vissa verksamheter vid . I samband med detta avvecklas och . Dessa myndigheters anslagsmedel, motsvarande , föreslås föras till det nya anslaget , vilket föreslås föras upp på budgeten 2014. Samma belopp beräknas –2017. Regeringen föreslår därmed också att anslagen och inte tas upp på budgeten . Kostnaden för att anpassa bilar för personer med funktionsnedsättning har ökat. För att kunna bevilja bilstöd i den omfattning som väntas efterfrågas 2014 behöver ytterligare medel tillföras anslaget Bilstöd till personer med funktionsnedsättning. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2014. I propositionen Jobbstimulans inom det ekonomiska biståndet (prop. 2012/13:94) föreslog regeringen ändringar i socialtjänstlagen (2001:453) i syfte att bl. a. stärka möjligheterna för personer med ekonomiskt bistånd att försörja sig själva genom arbete. Lagförslagen trädde i kraft . I enlighet med den kommunala finansieringsprincipen bör kommunsektorn kompenseras för de kostnader som förslagen Regeringen föreslår därför att anslaget Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. minskas med 2014 och att anslaget Kommunalekonomisk utjämning under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner ökas med motsvarande belopp. –2017 beräknas anslaget Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. minskas med , som anslaget Kommunalekonomisk utjämning under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner beräknas ökas med motsvarande belopp respektive år. Regeringen har beslutat att räkna upp schablonbeloppet för assistansersättningen med års belopp. Uppräkningen är lägre än vad som tidigare prognosticerats. Re- geringen föreslår därför att anslaget Kostnader för statlig assistansersättning minskas med . Till följd av detta beräknas anslaget minskas med 2015, med 2016 och med 2017. I syfte att förbättra möjligheterna för barn i ekonomiskt utsatta hushåll till att delta i fritidsaktiviteter avser regeringen att införa en fritidspeng. Regeringen föreslår därför att anslaget Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. ökas med 2014. Anslaget beräknas ökas med . Reformen finansieras genom att anslaget Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken minskas med 2014. Anslaget beräknas minskas med 2015 och med . Regeringen föreslår en förstärkning av av den samlade ANDT-strategin –2015. Till följd av detta beräknas anslaget Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak, samt spel ökas med 2015, som anslaget Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken beräknas minskas med 2015. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Arbetsgivaren spelar en mycket viktig roll i att möjliggöra för en enskild anställd att återgå i arbete efter sjukfrånvaro. För att fler enskilda ska få bättre möjlighet till stöd anser regeringen att det finns behov av att stödja arbetsgivare att ta sitt rehabiliteringsansvar i syfte att underlätta återgång i arbete. Tyvärr har företagshälsovårdssatsningen inte blivit det stöd till arbetsgivare som var avsikten. En anledning kan vara att satsningen inte har gått direkt till arbetsgivarna, vilket kan ha bidragit till att avsatta medel inte använts. För att förbättra stödet till arbetsgivare avser regeringen att ersätta nuvarande bidrag till företagshälsovården med ett bidrag direkt till arbetsgivare så att den anställdes arbetsförmåga tidigt kan tillvaratas på arbetsplatsen och på så sätt öka möjligheterna till att tidigt återgå i arbete. Med anledning av detta förslag föreslås att anslaget Bidrag för sjukskrivningsprocessen minskas med 2014. Anslaget beräknas till följd av förslagen minskas med 2015 samt med 2016 och 2017. har en ansträngd ekonomi, bl.a. till följd av ett ökat inflöde av ärenden inom ohälsoområdet, föräldraförmånerna och aktivitetsstödet. I syfte att undvika negativa verksamhetskonsekvenser i form av bl.a. försämrad tillgänglighet, längre handläggningstider, sänkta kontrollnivåer och minskat förtroende, föreslår regeringen att anslaget ökas med 2014. Anslaget beräknas ökas med 2015 och med . Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn För att stärka ekonomin för de barnfamiljer som har lägst ekonomisk standard föreslår regeringen en höjning av det särskilda bidraget i bostadsbidraget. Höjningen innebär att det särskilda bidraget höjs med till för ett barn, med till för två barn och med till för tre eller flera barn. Regeringen föreslår därför att anslaget Bostadsbidrag ökas med 2014. Anslaget beräknas ökas med 2015, 2016 och med 2017. Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet enades regeringspartierna och de gröna om att se över vissa bestämmelser i utlänningslagen (2005:716) i syfte att ytterligare lyfta fram barnrättsperspektivet och principen om barnets bästa. Regeringen avser att återkomma till med en proposition . De anslag som berörs är Kommunersättningar vid flyktingmottagande, Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare, Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare samt Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Förslagen innebär 2014 en sammanlagd utgiftsökning om på de ovan nämnda anslagen under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. –2017 beräknas anslagen ökas med 65, 119 respektive . Regeringen föreslår en komplettering av den prestationsbaserade ersättning till kommuner som sluter överenskommelser om flyktingmottagande som aviserades i budgetpropositionen . Förslaget innebär att anslaget Kommunersättningar vid flyktingmottagande ökas med 2014. –2017 beräknas anslaget ökas med 44, 35 respektive . Som en följd av förslaget att under utgiftsområde 8 Migration avsätta medel för att flytta fram etableringsplanens start för dem som bor i anläggningsboende föreslås anslaget Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare minskas med 2014. beräknas anslaget minskas med samma belopp. beräknas anslaget ökas med 8 respektive . Anslaget Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare föreslås minskas med 2014.