prop · H1031d11 · 2013-09-18 00:00:00 — En myndighetsenkät skickades ut till 301 statliga myndigheter, varav 289 svarade. Enkätsvaren visar att myndigheterna gör framsteg inom vissa områden, men att utvecklingen inom andra områden har stannat av. Allt fler av myndigheternas webbplatser uppfyller internationella krav för tillgänglighet. Dessutom är det allt vanligare att funktionshindersfrågor förs in i myndigheternas jämställdhetsplan. Allt fler har åtgärdat tillgänglighetsbrister i sina lokaler. har myndigheterna speciellt satsat på åtgärder som förbättrar tillgängligheten för personer med nedsatt syn, och med kognitiva funktionsnedsättningar. En förbättring har även skett vad gäller att bygga upp rutiner för att kommunicera med medborgare och personal via förmedlingstjänster som Taltjänst, Teletal och Texttelefoni. Myndigheterna är också något bättre på att upprätta rutiner för att, vid behov, ta fram information i alternativa format, såsom på lättläst svenska, i Daisyformat, på teckenspråk och i storstil. Sammantaget visar enkätsvaren att 2013 uppfyller 27 myndigheter tio eller fler av tretton grundläggande kriterier för tillgänglighet och 50 myndigheter uppfyller 7–9 kriterier. Förbättrade möjligheter på arbetsmarknaden Regeringen har, under denna och föregående mandatperiod, gjort flera insatser för att förbättra situationen på arbetsmarknaden för personer med funktionsnedsättning. Exempelvis har det totala antalet subventionerade anställningar ökat samt det högsta beloppet för stöd till arbetshjälpmedel och för personligt biträde höjts. I budgetpropositionen föreslogs en utökning av antalet och en möjlighet att kombinera med utvecklingsanställning. Dessutom föreslog regeringen att personligt biträde, som alternativ till anordnarbidrag, ska kunna kombineras med utvecklings- och trygghetsanställning. Dessa förslag låg i linje med vad den (A2011:03) förordat. Regeringen lämnade ett uppdrag till Arbetsförmedlingen att utarbeta ett förslag till hur ett praktikantprogram i statliga myndigheter för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga kan utformas och genomföras. Genomförandet av programmet ska initialt ske stegvis utifrån tillgången på lämpliga arbetssökande och praktikplatser. Syftet med programmet är att deltagarna ska få erfarenhet av arbete inom statliga myndigheter, vilket kan förbättra deras möjligheter till ett framtida arbete, med eller utan lönesubvention. Praktikantprogrammet ska bedrivas under , fr.o.m. . Insatserna mot individen bör i normalfallet omfatta arbetspraktik på tre plus . Arbetsförmedlingen har redovisat till () hur arbetet med uppdraget har fortskridit. Fram till den tidpunkten har myndigheterna lämnat besked om att man avser ta emot sammanlagt ca 1 800 praktikanter inom ramen för programmet. (se vidare utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och Arbetsliv). Hjärnkoll prioriterar arbetsliv och psykisk ohälsa Handisam har regeringens uppdrag att, i nära samarbete med Nationell Samverkan för Psykisk Hälsa (NSPH), utforma och bedriva ett riksomfattande program för att öka kunskapen om och förändra negativa attityder till personer med psykisk sjukdom och psykisk funktionsnedsättning. Projektet, som fått namnet Hjärnkoll, pågår . har Hjärnkoll prioriterat frågan om arbetsliv och psykisk ohälsa. Fokus i denna del av uppdraget är att bygga upp samarbeten med strategiskt viktiga organisationer för utbildningsinsatser och opinionsbildning. En guide till medarbetare och fackligt förtroendevalda har utarbetats tillsammans med representanter från TCO, , , Kommuner och Landsting och . En delrapport har redovisats till regeringen som är en lägesbeskrivning av genomförandet för perioden till . Utvärderingen av insatserna har skett löpande och omfattar olika delar. En uppföljning och effektutvärdering av mål och förväntade resultat 2014 ska redovisas . Handisams andra lägesrapport visar en positiv utveckling inom vissa områden. Utvecklingen går dock, enligt Handisam, generellt för långsamt om målen för funktionshinderspolitiken ska kunna uppfyllas till 2016. De strategiska myndigheterna har förbättrat sitt arbete med uppföljningen jämfört med föregående år, vilket är positivt. Dock behöver de överväga vilka åtgärder som ytterligare kan vidtas för att de av 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 myndigheterna uppsatta delmålen för insatserna ska kunna uppnås. Minst lika viktigt är att också kommuner och landsting utvecklar sina insatser. Det uppföljningssystem som Handisam, på regeringens uppdrag, bygger upp har utvecklats väl , och detta är en viktig förutsättning för att kunna läsa av framgångar och kunna identifiera återstående utmaningar i det funktionshinderspolitiska arbetet. Årets rapport innehåller betydligt fler uppgifter än myndigheternas rapporteringar. För att kunna få en samlad bild av läget såväl nationellt som på lokal nivå har nya metoder utvecklats för uppföljningen. Ett speciellt uppföljningssystem för kommuner och landsting har tagits fram. Data samlas nu även in löpande och systematiskt för att kunna följa utvecklingen av levnadsvillkoren inom en rad områden för kvinnor och män, flickor och pojkar. Särskilda brukarpaneler har bildats. Alla människors lika värde Det svenska samhället bygger på respekt för de mänskliga rättigheterna, där alla människors lika värde och enskilda människors frihet och värdighet står i centrum (regeringens skr. 2009/10:106). Politiken ska bidra effektivt till att skapa och upprätthålla respekten för de mänskliga rättigheterna. Regeringen ser arbetet med funktionshinderspolitiken i som en del av arbetet med att förverkliga intentionerna med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Funktionshinderspolitiken omfattar de sektorsövergripande insatser som syftar till att identifiera och undanröja hinder för full delaktighet i samhällslivet och jämlikhet i levnadsvillkor för kvinnor och män, flickor och pojkar med funktionsnedsättning samt insatser för att förebygga och bekämpa diskriminering av personer med funktionsnedsättning. Eftersom funktionshinderspolitiken är tvärsektoriell beskrivs huvuddelen av insatserna inom andra utgiftsområden än i utgiftsområde 9. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Regeringens strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken 2011–2016 syftar till att effektivisera arbetet med att genomföra politiken och förbättra uppföljningen av genomförda insatser. Inriktningen på arbetet ska vara att undanröja hinder för tillgänglighet och delaktighet i vardagen. Uppföljningen ska ge regeringen underlag att mer långsiktigt bedöma utvecklingen av funktionshinderspolitiken i förhållande till de nationella målen samt utvecklingen av levnadsförhållanden för personer med funktionsnedsättning. Uppföljningen ska också bilda underlag för regeringens rapportering om genomförandet av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Kunskapen om levnadsvillkoren för kvinnor och män, flickor och pojkar med funktionsnedsättning kommer att kunna utvecklas genom de strategiska myndigheternas arbete, men också genom statistikutveckling samt i dialog med funktionshindersorganisationerna och med personer med olika funktionsnedsättningar. Uppföljningen kompletteras genom öppna jämförelser av myndigheternas tillgänglighetsarbete, enligt förordningen 2001:526 om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av handikappolitiken, samt genom ett frivilligt uppföljningssystem för kommunerna. Inriktningen på det arbete som regeringen vill bedriva redovisas i strategin för genomförandet av funktionshinderspolitiken 2011–2016. En viktig del av strategin är att uppnå de inriktningsmål inom ett antal prioriterade områden som regeringen har identifierat. För att konkretisera arbetet mot dessa mål och för att bättre kunna mäta och följa resultaten har de strategiska myndigheterna i sin tur formulerat ett antal delmål inom sina respektive verksamhetsområden. Även om myndigheterna gjort vissa framsteg i sitt arbete framgår det av Handisams lägesrapport att fortsatt arbete behövs för att såväl inriktningssom delmål ska kunna nås 2016. Insatserna för att genomföra de nationella målen för funktionshinderspolitiken måste bedrivas långsiktigt, men effektiva åtgärder kan även behöva sättas in i ett kortare perspektiv. Regeringen kan också konstatera att utvecklingen går framåt på flera viktiga områden. En samlad organisation på det funktionshinderspolitiska området () är en ideell förening med staten och Kommuner och Landsting (SKL) som medlemmar. Institutet är ett nationellt resurscentrum inom hjälpmedelsområdet. Regeringen angav i budgetpropositionen att den har för avsikt att se över formerna för regeringens styrning av och inriktning på den verksamhet som HI bedriver (prop. 2012/13:1, s. 213). I en departementspromemoria (Ds 2013:40), som har remissbehandlats, har det gjorts en sådan översyn. I promemorian lämnas förslag till en samlad organisation på det funktionshinderpolitiska området. Bakgrunden till översynen och förslagen är bl.a. följande. har den huvudsakliga verksamhetsinriktningen och arbetssättet för HI, att ge stöd till huvudmännen inom hjälpmedelsområdet, förändrats påtagligt. Den tidigare omfattande provnings- och upphandlingsverksamheten av enskilda produkter och tjänster har i det närmaste upphört medan tyngdpunkten i verksamheten alltmer förskjutits mot teknik- och kunskapsutveckling i ett större funktionshinderspolitiskt perspektiv. Vidare har en ökande del av HI:s verksamhet präglats av uppdrag från regeringen, vilka finansierats i särskild ordning. Motsvarande har gällt för andra myndigheter som beslutat om uppdrag till HI. När uppdragen avslutats har också finansieringen upphört, vilket har påverkat institutets planering och dimensionering av resurser och verksamhet. Nuvarande styrning och organisation av HI begränsar också regeringens möjligheter att i förhållande till gällande regler om upphandling och statsstöd använda organisationens kunskap och kompetens på ett effektivt sätt. Dessa förändringar har medfört att både staten och Kommuner och Landsting anser att HI:s verksamhet behöver omprövas. Regeringen anser att det finns behov av att anpassa såväl styrning och organisationsform som verksamhetsinriktning till de nya förutsättningarna, men också att överväga behovet av kompetens och lämplig organisation av verksamheten. Det finns vidare skäl att överväga hur de resurser som anslås till HI:s verksamhet kan utnyttjas effektivare. Mot bakgrund av de förslag som lämnas i ovan nämnda departements- promemoria (Ds 2013:40) avser därför regeringen att genomföra följande förändringar. För att ge bättre förutsättningar för ett mer effektivt och kunskapsbaserat arbete kring ökad delaktighet och tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning avser regeringen att inordna de delar av HI som bedöms vara ett fortsatt statligt åtagande i Handisam. Under förutsättning att medlemmarna i den ideella föreningen , dvs. staten och Kommuner och Landsting, beslutar att upplösa HI, kommer Handisam ges i uppdrag att inordna berörda uppgifter i myndigheten, som därmed får ett ökat ansvarsområde. Handisam kommer därmed att byta namn till Myndigheten för delaktighet för att bättre spegla dess utökade verksamhet och det mer samlade uppdraget, det tvärsektoriella perspektivet samt uppgiften att stimulera och utveckla kunskapsbildningen. Namnbytet och inordnandet av de uppgifter som fortsatt bedöms vara statliga åtaganden i HI:s verksamhet beräknas ske . För de delar som inte utgör ett statligt åtagande har huvudmännen landsting och kommuner ett fortsatt ansvar. Dessa är också ansvariga för att inrätta samverkan och kunskapsutveckling, enskilt eller i samarbete, på det sätt de uppfattar ändamålsenligt. Hjälpmedelsverksamheten är en del av landstingens och kommunernas hälso- och sjukvårdsansvar. Därför är även hjälpmedel en integrerad del av arbetet hos de myndigheter som ansvarar för normering, kunskapsstyrning och utveckling samt tillsyn på dessa områden. Regeringen kommer som att noga följa utvecklingen på hjälpmedelsområdet. Berörda huvudmän och organisationer har erbjudits möjlighet att lämna synpunkter på ovanstående förändringar genom remittering av nu aktuell departementspromemoria. andra medlem, Kommuner och Landsting, tillstyrker i sitt remissyttrande att upplöses av sina medlemmar och att de delar som bedöms vara ett statligt åtagande inordnas i Handisam. Den övervägande majoriteten av de svarande ställer sig positiva till de föreslagna förändringarna, men flera remissinstanser pekar på behovet av ett förtydligande beträffande vilka uppgifter som är ett statligt åtagande och vilket ansvar som bör ligga på huvudmännen kommuner och landsting. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 De synpunkter som framförs i remissyttrandena kommer att utgöra ett viktigt underlag i den fortsatta processen med att skapa en samlad organisation på det funktionshinderspolitiska området (se även under avsnitt 6.7.1). har i sin granskning av offentliga aktörers samordning av stöden till barn och unga med funktionsnedsättning (RiR 2011:17) konstaterat att det trots vidtagna åtgärder kvarstår samordningsproblem. Regeringen arbetar aktivt med att fördjupa analysen av stödet och samordningen av insatser till barn och unga med funktionsnedsättning. återrapporterade sitt uppdrag att ge förslag på en försöksverksamhet med samordnare för barn och unga med funktionsnedsättning, att kartlägga hur landstingen arbetar med samordning inom ramen för insatsen rådgivning och annat personligt stöd enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, LSS, samt att ge förslag på hur information om insatser och stöd på bästa sätt görs tillgänglig för målgruppen (dnr. S2012/04967/FST). Av framgår att flera landsting arbetar med samordning av insatser på olika sätt. Med detta som utgångspunkt har regeringen inlett en dialog med SKL om hur en försöksverksamhet skulle kunna utformas. konstaterar vidare att det finns en osäkerhet bland landstingen om vad insatsen rådgivning och annat personligt stöd ska innehålla. Enligt förarbetena till LSS är samordning av insatser en form av stöd som bör rymmas inom ramen för råd och stöd. Regeringen har därför gett i uppdrag att ta fram en struktur för återrapportering av insatsen. Genom att landstingen beskriver sitt arbete med att erbjuda samordning av insatser kan insatsernas syfte och innehåll tydliggöras. Strukturen ska även skapa förutsättningar för en god uppföljning av hur medlen används med särskilt avseende på samordning av insatser. fick även i uppdrag att genomföra en förstudie kring metoder för ökad kvalitet på funktionshindersområdet. Metoder som rör samordning av insatser ingår i uppdraget. Utifrån resultatet av förstudien ska 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 lämna förslag på vilka metoder som i ett nästa steg bör ingå i en granskning avseende vetenskapligt stöd och effekter. Uppdraget ska redovisas och är en del i den överenskommelse om evidensbaserad praktik som regeringen och Kommuner och Landsting ingått (dnr S2012/8764/FST). rapportering visar även att föräldrar till barn med funktionsnedsättning har behov av samlad information om regelverk, ansvarsområden för olika verksamheter och stödinsatser. anser att det finns behov av en plats där nationell, regional och lokal information samlas på ett ställe och anser att är lämpligast som informationskanal. Inom ramen överenskommelse mellan regeringen och SKL för stöd till en evidensbaserad praktik för god kvalitet inom pågår en förstudie om utveckling av på . Förstudien ska resultera i konkreta, väl förankrade förslag på hur kan utvecklas. Barn med funktionsnedsättning anges som ett område att introducera och SKL ska enligt överenskommelsen beakta de förslag som presenterar avseende samordning för barn och unga med funktionsnedsättning. SKL ska genomföra förstudien i samverkan med brukarorganisationer och presentera resultatet . En ytterligare princip i regeringens strategi för att stärka barnets rättigheter är att föräldrar ska få kunskap om barnets rättigheter och erbjudas stöd i sitt föräldraskap. Inom ramen för den nationella strategin för föräldrastöd pågår två projekt med föräldrastöd som riktar sig till föräldrar till barn med psykisk eller fysisk funktionsnedsättning. Uppdraget är ett komplement till det generella föräldrastödet. Det ena projektet ska jämföra det stöd som faktiskt ges med det stödbehov som uttrycks av familjerna och professionella. Det andra projektet ska kartlägga behovet av stöd hos barn med lindrig utvecklingsstörning och deras föräldrar samt utveckla och utvärdera riktat stöd till dem. Försöksverksamheten pågår och ska redovisas (se även avsnitt 7.5.9 Politik för sociala tjänster). Kunskapsstöd till föräldrar och anhöriga – NkA Regeringen har beviljat medel till Nationellt Anhöriga (NkA) för att skapa ett kunskaps- och anhörigstöd för föräldrar och anhöriga till personer, främst barn och unga, med en kombination av flera funktionsnedsättningar och omfattande medicinska behov. NkA arbetar med kunskapsmaterial i form av text, bild och film som förmedlas genom webben. Materialet produceras i samarbete med barn- och ungdomshabiliteringar, specialistenheter och föreningar. Arbetet följer aktuell forskning och utveckling och förmedlar det aktuella kunskapsläget i kunskapsöversikter. NkA har även byggt upp lärande nätverk för föräldrar. Arbetet pågår till . Barns rätt att uttrycka sina åsikter Barn med funktionsnedsättning har, liksom alla andra barn, rätt att få uttrycka sina åsikter i frågor som rör dem. Denna rättighet uttrycks såväl i konventionen om barnets rättigheter, , som i konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Rättigheten kommer dessutom till uttryck i regeringens strategi för att stärka barnets rättigheter i (prop. 2009/10:232). Barns rätt att komma till tals framgår också av centrala lagbestämmelser som rör barn, t.ex. anger både socialtjänstlagen och lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS) att när en insats eller åtgärd rör ett barn ska barnet få relevant information och ges möjlighet att framföra sina åsikter och att barnens åsikter ska tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad. Många barn med funktionsnedsättning behöver särskilt stöd i sin vardag, och har därför många kontakter med olika aktörer som barn- och ungdomshabiliteringen och syn- och hörselcentralen. Stödet kan också behöva samordnas med andra verksamheter såsom skolan, förskolan och . Barnen får dock alltför sällan själva uttrycka sina åsikter om stödet. Regeringen ser ett behov av att fler barn med funktionsnedsättning får möjlighet att uttrycka sina åsikter i dessa viktiga frågor som i allra högsta grad berör dem själva. Regeringen beslutade att ge Handisam i uppdrag att inhämta åsikter och erfarenheter från barn och unga med funktions- Uppdraget omfattar att undersöka hur barn och unga med funktionsnedsättning som lever med många myndighetskontakter upplever sin situation och det stöd de får. Åsikter och erfarenheter ska inhämtas från såväl flickor som pojkar med olika funktionsnedsättningar. Det behov av stöd som kan krävas för att vissa barn med funktionsnedsättning ska kunna komma till tals ska särskilt beaktas. Regeringen beslutade att ge i uppdrag att vidareutveckla metoder för att långsiktigt och inom ramen för sina prioriterade områden lyssna på barn med olika typer av funktionsnedsättningar. Metodutvecklingen ska särskilt avse det behov av stöd som kan krävas för att barn med funktionsnedsättningar som medför kommunikationssvårigheter ska kunna komma till tals. Båda uppdragen ska redovisas . Barn och unga med ekonomisk ersättning för personlig assistans Regeringen har uppdragit åt att bedöma hur barns möjligheter till självständighet, delaktighet och utveckling påverkas av att de får ekonomisk ersättning för personlig assistans. Uppdraget har ett tydligt barnrättsperspektiv och barn ska ha möjlighet att framföra sina åsikter. ska vid behov föreslå åtgärder som kan motverka eventuella problem som framkommer. Bakgrunden till uppdraget är att det iakttagits fall där assistansersättning helt eller delvis fått ersätta andra åtgärder som ett barn behöver. Det är ovanligt, men i noterade fall har det varit allvarligt. Uppdraget ska redovisas . Arbete för personer med funktionsnedsättning En central del i arbetet mot de funktionshinderspolitiska målen är att personer med funktionsnedsättning ska ges jämlika möjligheter att delta och bidra på arbetsmarknaden. Personer med en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga tillhör arbetskraften i betydligt mindre utsträckning än andra. Insatser på detta område är således en fortsatt prioriterad fråga för regeringen. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 I budgetpropositionen föreslog regeringen, i linje med delbetänkande Sänkta trösklar – högt i tak (SOU 2012:31) ökade resurser för särskilt introduktions- och uppföljningsstöd () och ökade informationsinsatser. I denna budgetproposition förslås att medlen för ökas . Regeringen har remitterat betänkande Arbetshjälpmedel och försäkringsskydd för arbete på lika villkor (SOU 2012:92). Det är särskilt angeläget att unga med en funktionsnedsättning får insatser för att komma i arbete. För att fler ska ges möjligheten att lämna sysselsättningsfasen föreslås därför en satsning på utvecklingsanställningar vid (se vidare Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad). Att främja meningsfull sysselsättning och underlätta deltagande på arbetsmarknaden för personer med psykisk funktionsnedsättning ingår som en viktig del i regeringens handlingsplan för riktade insatser inom området psykisk hälsa (PRIO-planen). Regeringen har lämnat ett uppdrag till Arbetsförmedlingen att stegvis implementera ett praktikprogram för personer med funktionsnedsättning inom de statliga myndigheterna utifrån tillgången på lämpliga arbetssökande och platser. Arbetsförmedlingen överlämnade en rapport om utvecklingen av uppdraget. Fram till den tidpunkten har myndigheterna lämnat besked om man avser ta emot sammantaget ca 1 800 praktikanter. Programmet ska pågå –2015. Fritids- och rekreationsverksamhet, som riktar sig särskilt till och på olika sätt är anpassad till personer med funktionsnedsättning, fyller alltjämt en viktig roll genom att erbjuda personer med funktionsnedsättning och deras anhöriga tillfälle till rekreation, vila och avkoppling. Regeringen vill även fortsättningsvis lämna ekonomiskt bidrag för sådana ändamål genom en förordning om statsbidrag. Statsbidrag bör dock utgå för sådan verksamhet som allmänt riktar sig till personer som till följd av en funktionsnedsättning har så omfattande behov av särskilda tillgänglighetsinsatser att de inte kan ta del av allmänna anläggningars utbud. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Regeringen har därför infört nya bestämmelser i förordningen (2012:316) om statsbidrag för viss verksamhet på funktionshindersområdet. Hållbara utvecklingsmål inom funktionshinderspolitiken genomförs i FN i ett Högnivåmöte om funktionshinder och utvecklingspolitik. Temat på konferensen är En integrerande utvecklingsagenda för personer med funktionsnedsättning. Bakgrunden till Högnivåmötet är att tidsperioden för nuvarande globala utvecklingsmål, de s.k. millenniemålen, går ut . FN har vid en konferens i beslutat att nya s.k. Hållbara utvecklingsmål ska tas fram och att detta ska genomföras koordinerat med översynen av millenniemålen. Högnivåmötet ska resultera i en handlingsinriktad rapport om hur funktionshinder kan integreras i utvecklingssamarbetet. Rapporten ska kunna ligga till grund för det fortsatta arbetet med nya hållbarhetsmål för perioden . 6.7Förslag till lag om upphävande av lagen (1998:1214) om överlämnande av vissa förvaltningsuppgifter till , ideell förening 6.7.1Ärendet och dess beredning Regeringen angav i budgetpropositionen att den har för avsikt att se över formerna för regeringens styrning av och inriktning på den verksamhet som den ideella föreningen () bedriver (prop. 2012/13:1, s. 213).