prop · H00380 · 2013-03-15 00:00:00 — 2012/13:80 om leveranser av paket med utgångspunkt i den grönbok som presenterades (se faktapromemoria 2012/13:FPM48). Regeringen har fortsatt arbetat med att identifiera och undanröja hinder och stärka förtroendet för gränsöverskridande e-handel. lanserade en e-handelsguide med samlad information om nationella regler och e-handelstrender i . Den gränsöverskridande e-handeln främjas bl.a. genom bättre fungerande lösningar för e-signaturer, e-fakturering och mer utvecklade betalnings- lösningar. På EU-nivå har regeringen i flera fora arbetat för att uppmärk- samma den digitala inre marknadens tillväxtpotential och vikten av att främja e-handeln, bl.a. inom ramen för inremarknadsakterna, vid kontakter med kommissionen och rådet samt i Europeiska rådets slut- satser. Rådsslutsatser antogs vid konkurrenskraftsrådets möte . Regeringen har överlagt och samrått med näringsutskottet respektive . Standardisering underlättar handel över gränserna, skapar marknads- acceptans av innovationer och bidrar till konkurrenskraft och tillväxt. Standardisering är en grundpelare för att den inre marknaden ska fungera så att varor och tjänster fritt kan handlas över gränserna. Kommissionen presenterade ett standardiseringspaket med en ny policy för standardisering och ett förslag till förordning. Förhand- lingar kring förslaget till ny förordning om standardisering fördes i rådsarbetsgrupp och Coreper. En överenskommelse med Europa- parlamentet nåddes, röstade för förslaget till förordning och antogs förordningen i rådet. och rådets förordning om europeisk standardise- ring träder i kraft . Förordningen utgör ett ramverk för hur EU kan använda standardisering till stöd för lagstiftning och policy för både varor och tjänster och kommer att ersätta standardiseringsdelen av direktivet 98/34/EG (se faktapromemoria 2010/11:FPM131). Standar- diseringspaketet är en del av inremarknadsakten SMA I och standardise- ring lyfts fram som ett viktigt instrument för konkurrenskraft och tillväxt också i EU 2020-strategin. Kommissionen anordnade en offentlig konsultation om framtiden för EU:s bolagsrätt som besvarade. Utifrån resultatet av konsultationen presenterade kommissionen en handlings- plan på bolagsrättens område. Planen syftar bl.a. till att öka bolagens öppenhet och uppmuntra ett långsiktigt ägarengagemang. Kommissionen förutskickar bl.a. ändringar i EU:s redovisningsdirektiv och direktivet om aktieägares rättigheter. lämnade kommissionen ett förslag till direktiv om en Skr. 2012/13:80 jämnare könsfördelning bland styrelseledamöter i stora börsnoterade företag (se faktapromemoria 2012/13:FPM33). I förslaget finns regler om tillsättning av styrelseledamöter i bolag där färre än av styrel- seledamöterna tillhör det underrepresenterade könet. Bolagen ska vid tillsättningen tillämpa i förväg fastställda kriterier i syfte att uppnå en jämnare könsfördelning (60/). Det finns enbart nationella stiftelseformer. De skiljer sig åt mellan olika medlemsstater och det kan upplevas som ett hinder för gränsöverskridande verksamhet. Kommissionen presenterade därför ett förslag till en förordning om en europeisk stiftelseform (se faktapromemoria 2011/12:FPM123). Avsikten är att stärka den inre marknaden genom att möjliggöra för allmännyttiga stiftelser att verka inom hela EU. och flera andra medlemsstater har framfört sin tveksamhet till om ännu en form av europeisk juridisk person bör skapas, mot bakgrund av erfarenheterna av nuvarande europeiska associations- former. Förhandlingar om förslaget påbörjades i rådet . Om handeln på den inre marknaden ska fungera krävs att företagen har tillgång till klar och begriplig information om varandra. Kommissionen lämnade därför ett förslag till direktiv angående sammankoppling av företagsregister (se faktapromemoria 2010/11: FPM89). Genom direktivet skapas bl.a. en central plattform genom vilken de olika registren kan utbyta information. har informerats och samråd har skett med . lade kommissionen fram ett förslag till nytt redovis- ningsdirektiv (se faktapromemoria 2011/12:FPM42). Ett av huvudsyftena med förslaget är att minska byråkratin och förenkla bestämmelserna för små företag. Förslaget innehåller bl.a. också en ny skyldighet för vissa företag att redovisa vilka betalningar som görs till regeringar i de länder där naturtillgångar hämtas. Förhandlingar om förslaget har pågått i rådet . antogs en allmän inriktning i rådet och därefter har förhandlingar med inletts. har infor- merats och samråd har skett med . Revisorernas och revisionens roll under och efter den finansiella krisen har uppmärksammats genom en översyn av om revision. Kommissionen lämnade ett förslag till ändringar av det s.k. revisorsdirektivet och ett förslag till förordning med nya regler om revisionen av företag av allmänt intresse, dvs. börsnoterade och finan- siella företag (se faktapromemoria 2011/12:FPM82). Ett lämpligt utformat regelverk om revisorer och revision ska bidra till ökad finansiell stabilitet. Avsikten är också att förbättra förutsättningarna för och till- synen över gränsöverskridande revisionsverksamhet på den inre mark- naden. Bland delförslagen märks ett förbud för revisionsföretag att till- handahålla revisionsklienterna andra tjänster än revision. 2012/13:80 bli ökade kostnader för klienterna, vilket har framhållit. har också påtalat att förändringsbehovet i fråga om icke-finansiella före- tag är oklart. Det går inte att bedöma när förhandlingarna kan slutföras. har informerats om förslagen och dessutom har överlägg- ning med utskottet ägt rum. 30 Fri rörlighet för varor Varuhandeln utgör av handeln inom EU:s inre marknad. Vid sidan av kapitalområdet är det området inom vilket rörligheten fungerar bäst. av varuområdet är harmoniserat. Kopplingen mellan varor och tjänster har uppmärksammats alltmer bl.a. i den konsultation om ett nytt ramverk på industrivaruområdet som kommissionen lanserade . Arbetet på det harmoniserade varuområdet har varit inriktad på att omarbeta befintlig lagstiftning som reglerar varor efter mall- bestämmelser som medlemsstaterna kommit överens om genom ett beslut på EU-nivå . presenterade kommissionen ett paket med förslag till nio olika direktiv anpassade efter beslutets mallbestämmelser (se faktapromemoria 2011/12:FPM66). Förslagen har förhandlats i rådsarbetsgrupp . Genom anpass- ningen klargörs skyldigheter för de ekonomiska aktörer som hanterar varor på den inre marknaden och det ställs tydligare krav på de aktörer som arbetar med kontroll av varor innan de sätts på marknaden. Anpass- ningen av direktiven förväntas ha regelförenklande effekter som under- lättar för såväl myndigheter som företag. Regeringen informerade näringsutskottet respektive i samband med att ovan nämnda paket presenterades. 30.2Det icke harmoniserade varuområdet Inom det icke harmoniserade varuområdet är informationsförfarandet beträffande tekniska standarder och föreskrifter för informations- samhällets tjänster (98/34/EG) en över källa till informa- tion om nationell regeltillväxt och potentiella handelshinder på varuområdet. Den nya standardiseringsförordningen medför att direktivets del om standarder utgått. När det gäller tillsyn av regler kompletteras 98/34/EG av förordning (EG) 764/2008 om ömsesidigt erkännande på varuområdet. Förordningen slår fast rättigheter och skyldigheter för myndigheter och näringsidkare när det gäller ingripanden mot produkter. Kommissionen presenterade den första rapporten om 764/2008 Skr. 2012/13:80 (se faktapromemoria 2011/12:FPM 164). Enligt rapporten har rättsakten medfört ökad transparens om nationella regler. Det finns dock, enligt rapporten, utrymme för ytterligare förbättringar av medlemsstaternas rapportering. Från till slutet av 2011 hade ca 1 600 administrativa beslut meddelats i proceduren. De flesta gällde emellertid ett enda område, ädelmetaller. hölls det fjärde årliga mötet under rättsakten. initierade inför mötet en diskussion om tillämpningen av EG-förordningen och användningen av kontakt- punkterna för varor. Anmälningsförfarandet enligt 98/34/EG genererade över 700 förslag från medlemsstaterna. De svenska anmälningarna uppgick till 40 stycken. Många rörde transportområdet. Cirka en fjärdedel föranledde reaktioner från kommissionen eller andra medlemsstater, vilket är en normal andel i jämförelse med övriga medlemsländer. I EU i stort var de vanligaste områdena för medlemsstaternas förslag på nytt bygg-, livs- medels- och telekomområdena. Kommittén under direktivet möttes två gånger och några centrala uttolkningsfrågor behandlades, bl.a. transparens i proceduren, parallella anmälningsförfaranden samt anmäl- ningar om fiskala styrmedel. Regeringen har informerat näringsutskottet . trädde förordningen (EG) nr 450/2008 av om fastställande av en tullkodex för gemenskapen i kraft. Avsikten var att den moderniserade tullkodexen skulle börja tillämpas när dess tillämpningsföreskrifter trätt i kraft, dock . Den moderniserade tullkodexen, som skulle ersätta den nuvarande tull- kodexen , innehåller regler om de förfaranden och tullforma- liteter som ska tillämpas då varor förs in i eller ut ur unionen. lämnade emellertid kommissionen ett förslag till och rådet om en omarbetning av denna tullkodex, som fortsättningsvis ska benämnas unionstullkodexen (se faktaprome- moria 2011/12:FPM122). Anledningen till detta var dels ikraftträdandet av Lissabonfördraget, dels ett behov av att anpassa den moderniserade tullkodexen till den utveckling som skett inom tullagstiftningen och andra politikområden. Slutligen finns ett behov av att anpassa förord- ningen till den tid som krävs för utveckling av stödjande it-system. Förhandlingarna i rådsarbetsgruppen påbörjades och har fortsatt . har under förhandlingarna i rådsarbetsgruppen i likhet med flertalet andra medlemsstater motsatt sig att beslutanderätt delegeras till kommissionen i den utsträckning som kommissionen föreslagit. Inom tullområdet har kommissionen lämnat ett förslag till ett nytt åtgärdsprogram (2020) som ska ersätta det nuvarande åtgärds- 2020 har utarbetats med målsättningen att stärka den inre marknaden genom en ändamålsenlig och effektiv tullunion. föreslagna programmet syftar till att främja samarbetet i tullfrågor i unionen, bl.a. genom kompetensutbyte, personligt nätverksbyggande och uppbyggnad av it-kapacitet (se faktapromemoria 2012/13:FPM6). Ordförandeskapet lade fram ett kompromissförslag för behandling vid Då budgeten för åtgärdsprogrammet utgör en del av EU:s flerårs- budget ingår den inte i förhandlingen av förslaget. ningspunkten uppe i form av partiell allmän inriktning i syfte att komma Förslaget antogs vid konkurrenskraftsrådet den Ärendet föredrogs i . handlingarna förväntas bli avslutade . 30.5 Tullkontroll av immaterialrättsintrång avslutades förhandlingarna gällande den förordning med bestämmelser om tullkontroller för immaterialrättsintrång som kommissionen presenterade (se faktapromemoria 2010/11:FPM130). Förslaget överlämnades därefter till Europaparla- mentet för överväganden och samtal mellan parlamentet, rådet och kommissionen ägde rum . Det var vid årets utgång ännu oklart när förslaget skulle kunna antas. tog kommissionen fram ett förslag till ny handlingsplan för tullens bekämpning av intrång i de immateriella rättigheterna för perioden 20132017. Handlingsplanen antogs av konkurrenskraftsrådet . Samråd skedde med . Offentlig upphandling spelar en viktig roll i kommissionens strategi En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla. En reform av upphandlingslagstiftningen med förslag till tre nya direktiv är en av tolv prioriterade åtgärder i inremarknadsakten och omfattas av ett snabbare förfarande. enades rådet om en allmän inriktning om reformen. 31.1 Modernisering av EU:s upphandlingspolitik Offentlig upphandling spelar en viktig roll i kommissionens strategi En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla. Reformen av lagstiftningen om offentlig upphandling är en av tolv Skr. 2012/13:80 prioriterade nyckelåtgärder i inremarknadsakten . Kommissionen presenterade förslag till tre nya direktiv på upphandlingsområdet (se faktapromemoria 2011/12:FPM90). Två av dessa avser att ersätta nu gällande direktiv /18/EG om offentlig upphandling och direktiv /17/EG om upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster. Även ett helt nytt direktiv om tilldelning av koncessioner föreslås. Förslagen har som mål att öka effektiviteten i de offentliga utgifterna när det gäller att få mer värde för pengarna och att ge upphandlande myndigheter och enheter bättre möjlighet att använda upphandling till stöd för gemensamma samhälleliga mål som skyddet av miljön, främ- jande av innovation, sysselsättning och social integration. Reformen omfattar fem huvudområden: förenkling av och ökad flexibilitet i upp- handlingsreglerna, strategisk användning för att möta nya utmaningar, bättre tillgång till marknaden för små, medelstora och nystartade företag, sunda förfaranden samt styrning (tillsyn och vägledning). Vidare föreslås ett helt nytt direktiv om tilldelning av koncessioner. Syftet med detta är att minska osäkerheten kring tilldelning av koncessioner och därmed vara en hjälp för myndigheter och leverantörer samt att garantera alla företag i ett effektivt marknadstillträde. Regleringen avses vara mindre detal- jerad än i upphandlingsdirektiven och ska även ge de upphandlande myndigheterna och enheterna större flexibilitet. har i förhandlingarna verkat för förenklingar av regelverket och för att reglerna ska bli så flexibla som möjligt genom t.ex. ökade möjligheter att förhandla i upphandlingar. Att utveckla e-upphandling är ett viktigt sätt att förenkla och effektivisera upphandlingsprocessen. har därför stött direktivförslagen om övergång till obligatorisk elektronisk kommunikation från direktivens genomförande. har också varit positivt till att förslagen utvecklar möjligheterna och friheterna att beakta strategiska hänsyn, såsom miljöhänsyn och sociala hänsyn samt livscykelkostnader, och arbetat för att regler om detta blir rättsligt klara och så enkla som möjligt att tillämpa. En viktig fråga för svensk del har vidare varit att direktiven inte ska begränsa möj- ligheten att tillämpa lagen (2008:962) om valfrihetssystem och andra liknande lagar. har också betonat vikten av välavvägda regler om tillsyn och vägledning. Reformen omfattas av ett snabbare förfarande och förslagen förhandla- des i en rådsarbetsgrupp vid ett tjugotal möten. Förslagen behandlades också vid ministermöten i konkurrenskraftsrådet. Vid konkurrenskraftsrådet enades rådet om en allmän inriktning av alla tre direktivförslagen. Samråd skedde med , inför ministermötena i konkurrenskraftsrådet. Överläggning och samråd hölls med finansutskottet och därefter informerades utskottet om förhandlingarna . I ett meddelande till , rådet, Europeiska ekonomiska sociala kommittén samt presenterade kommissionen en strategi för e-upphandling (se faktapromemoria 2011/12:FPM146). Meddelandet syftade till att visa betydelsen av en fullständig övergång till e-upphandling i EU samt att beskriva de viktigaste åtgärderna som kommissionen avser att vidta för att främja en , ett projekt som syftar till att stimulera utveckl- ingen av den gränsöverskridande handeln och att effektivisera upphand- lingsprocessen genom elektroniska förfaranden. 31.3 Nätverk för offentlig upphandling deltar i () som är ett informellt EU-samarbete inom offentlig upphandling för medlemsländerna. Även EES-länderna och kommissionen deltar. Syftet med nätverket är att genom ett informellt samarbete stärka tillämpning av upphandlings- direktiven och att genom ömsesidigt utbyte av erfarenheter stärka handeln över gränserna. var ordförande i från till . hade uppdraget att leda arbetet, som avslutades med ett plenarmöte i . Fri rörlighet för tjänster Tjänstehandelns stora potential för tillväxt och sysselsättning 330 miljarder euro ytterligare om tjänstedirektivet genomförs fullt ut har vid sina möten återkommande lyft fram tjänstesektor som motorn för åter- hämtningen ur den ekonomiska krisen. att verka för ytterligare undanröjande av hinder för tjänsteföretag inom ramen för den nu påbörjade granskningsprocessen. Tjänstesektorn utgör av EU-ländernas sammanlagda BNP, och EU:s tjänstedirektiv täcker av EU:s BNP. Samtliga medlemsstater har formellt genomfört tjänstedirektivet, som syftar till att underlätta för tjänsteutövare att erbjuda sina tjänster i ett annat EU- eller EES-land. Trots ambitiösa genomförandeåtgärder av direktivet har det konstaterats att det fortfarande återstår mycket arbete med att få till stånd en fullständig inre marknad för tjänster. framför allt på den möjlighet som direktivet medger att göra relativt Skr. 2012/13:80 omfattande undantag samt medlemsstaternas olika uppfattningar kring varför olika tillstånd för tjänsteverksamhet och krav på tjänsteföretag är nödvändiga att behålla. Tjänstesektorns stora tillväxtpotential och tjänstedirektivets fulla genomförande har också utgjort en central fråga vid Europeiska rådets möten och i dess slutsatstexter från . Enligt beräkningar som kommissionen presenterade innebär det formella genom- förandet av tjänstedirektivet en BNP-ökning om . Om medlemsstaterna skulle fortsätta sina reformer inom ramen för denna rättsakt uppskattar kommissionen att det skulle generera till EU:s samlade BNP, vilket motsvarar ca . har en sektorsvis analys, en s.k. performance check, av- slutats på tjänsteområdet. Arbetet har utförts av kommissionen och medlemsstaterna tillsammans med utgångspunkt i ett användarperspek- tiv. Resultaten har visat hur bl.a. de tre direktiven e-handelsdirektivet, tjänstedirektivet och yrkeskvalifikationsdirektivet fungerar tillsammans vid den praktiska tillämpningen i tre olika sektorer (bygg, turism och affärstjänster). har deltagit aktivt i detta arbete. presenterade kommissionen ett meddelande om genomförandet av tjänstedirektivet som innehåller ytterligare förslag till åtgärder i syfte att få medlemsstaterna att öka sin ambitionsnivå och öppna sina mark- nader ytterligare för de tjänster som omfattas av direktivet (se fakta- promemoria 2011/12:FPM158). Fokus kommer att riktas särskilt mot de sektorer som har störst ekonomisk vikt som affärstjänster (11,av BNP), byggsektorn (6,av BNP), turism (4,av BNP) samt detaljhandeln (4,av BNP). I meddelandet föreslås en ny granskningsprocess mellan medlemsstaterna, en s.k. peer review, som också fick stöd av . Målet är att få till stånd en utvärdering av valda lagstiftningsmetoder på tjänsteområdet utifrån juridiska, ekonomiska och sociala argument och en diskussion mellan medlemsstaterna kring olika sätt att reglera. I det inledande arbetet som skett har varit tongivande i utformningen av arbetsmetoden. Regeringen välkomnar att tjänstesektorn även fortsätt- ningsvis kommer att prioriteras. Slutresultatet ska förhoppningsvis kunna födas in i den Europeiska terminen och ambitionen är att det i slutändan ska leda till landspecifika rekommendationer för medlemsstaterna. Regeringen har överlagt och samrått med näringsutskottet respektive , . Immateriella rättigheter bl.a. upphovsrätt, patent, varumärken och mönster representerar betydande värden och har en nyckelfunktion i den globala ekonomin. Utvecklingen och förbättringen av systemen såväl globalt som inom EU och på hemmaplan är av centralt intresse för en kunskapsintensiv ekonomi som den svenska. Arbetet på immaterialrättsområdet är alltså starkt kopplat till främjandet av inno- vation och skapande och därmed till målet att främja tillväxt och sysselsättning. 33.1Enhetligt patentskydd och enhetlig patent- domstol Det enhetliga patentskyddet (tidigare EU-patentet) och en enhetlig europeisk patentdomstol är av stor betydelse för konkurrens- kraft. Det enhetliga patentskyddet kommer att göra det möjligt att genom en ansökan få ett patent som täcker hela EU utom och . Europeiska patentverket som beviljar europeiska patent enligt den europeiska patentkonventionen kommer att bevilja även det enhetliga patentskyddet. Den enhetliga patentdomstolen kommer att hantera tvister avseende både det enhetliga patentskyddet och befintliga europeiska patent. nådde rådet och en informell överenskommelse om förslaget till förordning om det enhetliga patent- skyddet. Rådet kom dessutom överens om avtalet om den enhetliga patentdomstolen i alla delar förutom placeringen av domstolens centrala avdelning i första instans. Denna fråga löstes av . föreslog dessutom vissa begränsade förändringar i förordningen om det enhetliga patentskyddet. förhandlades förslaget till ändringar i patentförordningen med . gjordes i rådet de ändringar i dom- stolsavtalet som föranleddes av överenskommelserna och . Förhandlingarna var framgångsrika och kunde konkurrenskraftrådet bekräfta att en överens- kommelse hade nåtts om patentförordningen med den ansvariga rappor- tören i parlamentet, att medlemsstaterna stod bakom överenskommelsen samt att medlemsstaterna var helt överens om innehållet i domstolsav- talet. bekräftade överenskommelsen genom att i plenum anta rapportörernas rapporter. Patentförordningen och förordningen om det enhetliga patentskyddets översättningsarrangemang antogs och domstolsavtalet förväntas undertecknas . Avtalet kommer att träda i kraft och förordningarna bli tillämpliga när minst tretton avtalsstater, inklusive , och har ratificerat avtalet. En förberedande kommitté, bestående av de medlemsstater som undertecknat avtalet, kommer att ansvara för arbetet med att inrätta och rådet antog direktivet om föräldralösa verk. Föräldralösa verk är upphovsrättsligt skyddade verk där rättighets- havaren är okänd eller inte går att nå. Direktivet ger institutioner som bibliotek och arkiv möjligheter att digitalisera sådana verk och göra dem tillgängliga på internet (se faktapromemoria 2010/11:FPM138). Samråd har ägt rum med och näringsutskottet har informerats i frågan senast . 33.3Kollektiv rättighetsförvaltning och gränsöver- skridande licensiering presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om kollektiv förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter och gränsöver- skridande licensiering av rättigheter till musikaliska verk för användning på nätet på den inre marknaden (se faktapromemoria 2011/2012:FPM175). Förslaget syftar dels till att harmonisera regler om bättre styrelseformer och insyn i fråga om kollektiva förvaltningsorgani- sationers verksamhet, dels till att uppmuntra och förenkla kollektiv gränsöverskridande licensiering av näträttigheter till musikaliska verk. Förhandlingar i rådet inleddes . 33.4Observatoriet om intrång i immateriella rättig- heter antogs en ny förordning om observatoriet avseende intrång i immateriella rättigheter. Observatoriet inrättades av kommissionen 2009. Det fungerar som en central resurs för insamling, analys och rapportering av information om immaterialrättsintrång samt som en plattform för informationsutbyte mellan företrädare för nationella myndigheter och andra berörda. Förordningen innebär bl.a. att observatoriet flyttas från Generaldirektoratet för inre marknaden och tjänster till Byrån för harmo- nisering inom den inre marknaden (OHIM). Förordningen trädde i kraft . informerade regeringen näringsutskottet om förslaget och översände en faktapromemoria till (2010/11:FPM127). Samråd med ägde rum . 33.5Förhandlingsmandat om ett avtal om förbättrad tillgång till böcker för personer med läsnedsätt- ning Rådet antog ett förhandlingsmandat om att i FN:s special- organ för immaterialrätt, , förhandla ett avtal avseende förbättrad tillgång till böcker för personer med läsnedsättning. Samråd har ägt rum 2012/13:80 med och näringsutskottet har informerats i frågan . Syftet med EU:s industripolitik är att skapa bästa möjliga förutsätt- ningar för konkurrenskraften och goda ramvillkor för näringslivet. verkar för en branschövergripande och hållbar europeisk näringspolitik.