prop · H10317 · 2013-10-01 00:00:00 — och yttrandefrihetsgrundlagen att det i viss omfattning ställs upp villkor för kommersiell annonsering. Det anses också möjligt (se avsnitt 5.1.1) att, trots tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen, före- skriva om informationsskyldighet såväl i reklam som i andra meddelan- den om kommersiella förhållanden. När det gäller sådana bestämmelser som innebär att marknadsföringen ska innehålla vissa påståenden finns det dock ytterligare omständigheter att beakta. Föreskrifter om att en skrift eller annat grundlagsskyddat medium ska ha ett visst innehåll torde nämligen i princip komma i konflikt med förbudet mot hindrande åtgärder i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. utrymme finns dock att i vanlig lag föreskriva att en text ska förses med Det gäller inte minst ingripanden i fråga om framställningar på det kommersiella området. För att ett påbud om text med visst inne- håll ska kunna tolereras från tryck- och yttrandefrihetsrättslig synpunkt krävs att det inte rör sig om texter av uttryckligen åsiktspåverkande eller opinionsbildande karaktär (se prop. 2001/02:162 s. 53 f.). behöva beaktas även när det är fråga om kommersiella annonser som i och för sig faller utanför grundlagarnas exklusiva tillämpningsområde (se 2003/04:161 s. 51 f. och 128 f.). Regeringen har tagit detta i be- aktande vid utformningen av bestämmelserna. I fråga om formuleringen i artikel 13.3 har påtalat att Prop. 2013/14:17 uttrycken humaniserad och moderanpassad inte har en självklar innebörd i det svenska språket. Regeringen delar denna uppfattning. Ett genomförande av ett EU-direktiv i nationell rätt kräver inte nödvändigtvis att bestämmelserna i direktivet återges ordagrant utan detta måste bedömas från fall till fall. Bestämmelserna i direktivet syftar till att förbjuda att uttryck används som kan ge sken av att produkterna modersmjölksersättning och tillskottsnäring kommer från eller har samma egenskaper som bröstmjölk. Regeringen anser därför att lagtexten i stället bör formuleras så att uttryck som kan ge sken av att produkterna härstammar från eller har samma egenskaper som bröstmjölk inte får användas. När det gäller de närings- och hälsopåståenden som får användas vid marknadsföring av modersmjölksersättning, och som anges i bilaga IV till direktivet, anser regeringen att ett införlivande, i likhet med övriga bestämmelser om marknadsföring, bör ske på lagnivå. Detta kan lämpligen ske genom att bestämmelserna i bilagan tas upp i en bilaga till den nya lagen. En upplysning bör även ges i den nya lagen om att det beträffande tillskottsnäring finns bestämmelser om närings- och hälsopåståenden i och rådets förordning (EG) nr 1924/2006 av om näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel (EUT L 404, 30.12.2006, s. 9, Celex 32006R1924). Regeringens förslag: Marknadsföringen av modersmjölksersättning ska endast få innehålla vetenskaplig och saklig information. tionen ska inte få antyda eller ge intryck av att uppfödning med modersmjölksersättning är likvärdig med eller bättre än amning. Vid marknadsföring av modersmjölksersättning ska det framhållas att amning har fördelar. Det ska också framgå att produkten endast bör användas på rekommendation av en person med utbildning i medicin, näringslära eller farmaci eller någon annan som arbetar med barna- Vid marknadsföring av modersmjölksersättning ska det inte få användas bilder av spädbarn eller bilder eller texter som kan idealisera Vid marknadsföringen ska det dock få användas en grafisk framställning som gör det enkelt att identifiera produkten eller som visar hur produkten ska tillredas. Promemorians förslag: Överensstämmer i sak med regeringens för- Remissinstanserna: De flesta remissinstanser är positiva till och till- styrker promemorians förslag. Några remissinstanser har dock synpunk- ter på att vissa formuleringar i den nya lagen inte överensstämmer med Nordiska Arbetsgruppen för Internationella Amningsfrågor (NAFIA), Amningssakkunniga i och läns landsting understryker att formuleringen amningen har fördelar inte motsvarar formuleringen i direktivet. anser att det vetenskapliga underlaget visar på starka samband mellan amning och hälsa varför det finns vetenskapligt under- lag för att hävda att amning är överlägsen. dock kan bidra till skuldkänslor hos mödrar som inte kan amma, kan verket stödja att detta byts ut mot en motsvarande formulering. anser dock att formuleringen amning har fördelar är för svag då den inte tydligt återspeglar att amning är bättre än uppfödning med moders- Västra påpekar att det är bra att fördelarna med amning framhålls men betonar att det finns kvinnor som inte kan Det är därför viktigt att informationen formuleras så att dessa kvinnor inte stigmatiseras. framhåller att en inte obetydlig andel av nyblivna mödrar drabbas av psykisk sjukdom eller ohälsa efter förlossning och i dessa situationer är det viktigt att inte belasta kvinnas psykiska hälsa ytterligare genom att förstärka känslan av att hon är en dålig mor om hon inte klarar att amma. Även anser att amning enligt all veten- skap är det bästa alternativet för spädbarn men påtalar att det också är viktigt att inte skuldbelägga dem som av olika skäl använder moders- Föreningen har även specifika synpunkter avseende genomförandet av artikel 13.4 i direktiv /141/EG. att det bör hänvisas till specialistsjuksköterska med inriktning mot hälso- och sjukvård för barn och ungdom eller distrikt alternativt att det anges omvårdnad som utbildningskompetens. Föreningen i anser däremot inte att man kan hävda att amning, generellt sett, är överlägsen. amning några små hälsomässiga fördelar på populationsnivå men kan ha stora nackdelar på individnivå för en del kvinnor. Skälen för regeringens förslag: Så som anges i avsnitt 8 uppställer direktiv /141/EG vissa krav på hur tillåten reklam ska utformas. Enligt artikel 13.8 b) i direktivet ska de krav och begränsningar som anges i punkterna 3–7 och som i övrigt gäller för märkning av moders- mjölksersättning och tillskottsnäring även gälla i samband med reklam När det gäller reklam för modersmjölksersättning upp- ställs vissa specifika krav för modersmjölksersättning i artikel 13.4–5 och artikel 14.1. Enligt artikel 13.4 ska reklam för modersmjölksersättning innehålla orden Viktigt meddelande eller likvärdigt uttryck följt av ett konsta- terande av att amning är överlägsen och en rekommendation om att produkten endast bör användas på tillrådan av opartisk person med utbildning i medicin, näringslära eller farmaci eller någon annan som arbetar med barn- och mödravård. Enligt artikel 13.5 får reklam för modersmjölksersättning inte innehålla bilder av spädbarn eller andra bilder eller text som kan idealisera användningen av modersmjölks- Reklamen får dock ha en grafisk framställning som gör det lätt att identifiera produkten och som visar hur den ska tillredas. artikel 14.1 får reklam för modersmjölksersättning vidare endast inne- hålla information av vetenskapligt och faktiskt slag. Informationen får inte antyda eller ge intryck av att uppfödning med modersmjölksersättning är likvärdig med eller bättre än amning. För att direktivets bestämmelser ska genomföras i svensk rätt i denna del bör bestämmelser som motsvarar de ovan angivna kraven och begränsningarna införas i den nya lagen om marknadsföring av modersmjölksersättning och tillskottsnäring. Regeringen anser dock att samlingsbegreppet marknadsföring bör användas i lagtexten i stället för begreppet reklam för att förhindra att någon åtgärd faller utanför bestämmelsernas tillämpning. Regeringen har vid utformningen av bestämmelserna gjort samma överväganden ur tryck- och yttrandefrihetsrättslig synvinkel som ovan (se avsnitt 7 och 8). Några remissinstanser har synpunkter på att vissa formuleringar i den föreslagna lagtexten inte överensstämmer med ordalydelsen i direktivet. , NAFIA och Amningssakkunniga i påpekar att formuleringen amning har fördelar inte motsvarar formuleringen i artikel 13.4 att amning är överlägsen. Västra och framhåller dock vikten av att inte stigmatisera eller skuldbelägga de föräldrar som inte kan amma. Ett genomförande av ett EU-direktiv i nationell rätt kräver inte nödvändigtvis att bestämmelserna i direktivet återges ordagrant. Regeringen delar uppfattningen att det är viktigt att inte skuldbelägga de föräldrar som av olika skäl använder modersmjölksersättning. Regeringen finner det därför viktigt att lagtexten utformas med stor försiktighet och att en formulering väljs som har samma innebörd som direktivet men är mindre värdeladdad. Regeringen har vid utformningen av bestämmelsen även tagit hänsyn till vad som kan anses vara tryckfrihetsrättsligt godtagbart. I kommersiella förhållanden anses det att det finns ett utrymme för att ställa krav på texter av visst innehåll om det rör sig om saklig information som bygger på resultatet av forskningen på området och inte om texter av uttryckligen åsiktspåverkande eller opinionsbildande karaktär (prop. 2001/02:162 s. 53). Enligt Lagrådets mening är det dock inte uppenbart att formuleringen amning har fördelar fullt ut motsvarar kravet på saklighet. Enligt Lagrådet framstår det föreslagna ordvalet som mindre lämpligt varför Lagrådet föreslår att meningen ges en mer neutral utformning: Vid marknadsföring av modersmjölksersättning ska amningens fördelar anges. Enligt regeringens bedömning är den utformning av bestämmelsen som föreslogs i lagrådsremissen förenlig med grundlagarna. Enligt forskning på området har amning vissa hälsofördelar jämfört med modersmjölksersättning. En upplysning om att amning har fördelar anser regeringen därmed vara saklig och jämförbar med t.ex. olika texter som ska finnas med på tobaksförpackningar och i alkoholreklam. Den formulering som regeringen föreslår får också anses vara att föredra eftersom den inte väcker följdfrågor på samma sätt som Lagrådets formulering gör, t.ex. frågan om vilka fördelar amningen har. Regeringen finner således inte något skäl att ändra utformningen av den aktuella bestämmelsen. 2013/14:17 Vid marknadsföring av modersmjölksersättning ska det även framgå att produkten endast bör användas på rekommendation av en person med utbildning i medicin, näringslära eller farmaci eller någon annan som arbetar med barna- eller mödravård. Regeringen finner inte något skäl att frångå direktivets ordalydelse i den delen. som skänkts eller sålts till förmånspris Regeringens förslag: Det ska vara förbjudet att inom hälso- och sjukvården och använda eller distribuera moders- mjölksersättning som skänkts eller sålts till förmånspris annat än till barn som behöver den och endast som dessa barn Promemorians förslag: I promemorian föreslås, till skillnad från regeringens förslag, att det ska vara förbjudet att även inom förskolan och pedagogisk omsorg använda eller distribuera modersmjölks- ersättning som skänkts eller sålts till förmånspris annat än till barn som behöver den och endast som dessa barn behöver den. Remissinstanserna: Flertalet av remissinstanserna är positiva till eller har inget att invända mot promemorians förslag. , och anser att formule- ringen barn som behöver den behöver förtydligas för att underlätta Även Nordiska Arbetsgruppen för Internationella Amningsfrågor (NAFIA) anser att inskränkningen i bestämmelsen är egendomlig och ytterst tänjbar. och anser att det ska vara förbjudet att inom de nämnda inrättningarna använda eller distribuera modersmjölksersättning som skänkts eller sålts till förmånspris. Skälen för regeringens förslag: Enligt artikel 15.4 i direktiv 2006/141/EG ska medlemsstaterna se till att modersmjölksersättning som skänkts eller sålts till förmånspris till institutioner eller organisationer inte används eller distribueras annat än till barn som måste ges moders- mjölksersättning och bara så länge det behövs. Förbudet avser institutioner och organisationer. Detta får enligt reger- ingens mening i första hand innebära verksamheter som omfattas av hälso- och sjukvårdslagen, såsom verksamheter vid sjukhus – framför allt på BB och förlossnings- och neonatalavdelningar – samt vid barnavårds- Begreppet institutioner och organisationer får även anses omfatta verksamheter inom och i förskolor och pedagogisk omsorg, i den mån dessa använder modersmjölksersättning i Det är oklart om några andra organisationer i använder modersmjölksersättning i sin verksamhet. Det är emellertid inte otänkbart att vissa ideella organisationer kan tillhandahålla modersmjölksersättning I vilken mån det i så fall skulle handla om modersmjölksersättning som dessa organisationer fått gratis eller till Prop. 2013/14:17 förmånspris är oklart. Eftersom familjer som behöver livsmedel kan få försörjningsstöd från anser regeringen att behovet av ideella insatser och därmed omfattningen av verksamheten på det här området torde vara mycket liten, om den ens förekommer. I promemorian föreslås att det ska vara förbjudet att även inom förskolan och pedagogisk omsorg använda eller distribuera modersmjölksersättning som skänkts eller sålts till förmånspris annat än till barn som behöver den och endast som dessa barn behöver den. Modersmjölksersättning är ett livsmedel som är avsett särskilt som näring för spädbarn . Förskola eller pedagogisk omsorg erbjuds i regel till barn från och med . Barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling i form av förskola ska emellertid erbjudas förskola, oavsett om de har fyllt eller inte. Antalet barn som har behov av modersmjölksersättning i förskola eller pedagogisk omsorg är således antagligen mycket få, om det ens förekommer. Enligt regeringens mening är det därför inte motiverat att reglera verksamheten inom förskola och pedagogisk omsorg. För att genomföra artikel 15.4 i direktivet anser regeringen det lämpligt att användningen av modersmjölksersättning som skänkts eller sålts till förmånspris regleras när det gäller verksamheter som omfattas av hälso- och sjukvårdslagen och vissa verksamheter inom och verksamhet med stöd och service till personer med funktionsnedsättning, främst familjehem och hem för vård och boende. En bestämmelse om detta bör därför tas in i den nya lagen. Regeringen anser inte att det är motiverat att införa ett totalt förbud att inom hälso- och sjukvården och använda eller distribuera modersmjölksersättning som skänkts eller sålts till förmånspris. Enligt regeringen bör bestämmelsen utformas i enlighet med ordalydelsen i direktivet. Det får lämnas åt rättstillämpningen att avgöra den närmare avgränsningen. övergick tillsynen över hälso- och sjukvården och från till den nybildade myndigheten för vård och omsorg (). Huvuduppgiften för är att granska att befolkningen får vård och omsorg som är säker, har god kvalitet och bedrivs i enlighet med lagar och andra föreskrifter. 2013/14:17 11 11.1Tillsyn över bestämmelser om marknadsföring Regeringens förslag: Tillsyn ska utövas av i enlighet med bestämmelser i marknadsföringslagen (2008:486). och tv vid Myndigheten för radio och tv ska utöva tillsyn över bestämmelserna om förbud mot produktplacering och sponsring när det gäller modersmjölksersättning. Promemorians förslag: I promemorian föreslås, till skillnad från regeringens förslag, att tillsyn över att bestämmelserna om marknadsföring följs i fråga om marknadsföring på och i anslutning till försäljningsställen ska utövas av de myndigheter som bedriver offentlig kontroll enligt livsmedelslagstiftningen. Vidare föreslås i promemorian att ska utöva tillsyn över att den som sänder tv och radio följer de nya reglerna om förbud mot marknadsföring, vari innefattas produktplacering och sponsring, när det gäller modersmjölksersättning. Remissinstanserna: Av de remissinstanser som uttalat sig i frågan är flertalet positiva till eller har ingen invändning mot förslaget att ska utöva tillsyn över den nya lagens bestämmelser om marknadsföring. efterfrågar dock ett förtydligande av vilken myndighet som ska utöva tillsyn över produktplacering och sponsring av modersmjölksersättning. Myndigheten för radio och tv konstaterar att förslaget innebär att , och inte och tv, kommer att övervaka sponsring och produktplacering i radio och tv när det gäller modersmjölksersättning. När det gäller tillsynen på och i anslutning till försäljningsställen är , och negativa till förslaget att tillsynen ska utföras av den nämnd som bedriver offentlig kontroll enligt livsmedelslagstiftningen. Kommunerna anser i stället att tillsynsansvaret i sin helhet ska samlas hos som redan har sakkunskap och kompetens inom området. På så sätt undviks även den gränsdragningsproblematik som ofta kan uppstå mellan olika tillsynsmyndigheter inom samma sakområde. Skälen för regeringens förslag: För att bestämmelserna i direktiv /141/EG ska få genomslag i krävs att en eller flera myndigheter har ansvar för att kontrollera att bestämmelserna följs samt vid behov kan fatta beslut om åtgärder som syftar till att åstadkomma rättelse av den ansvarige då bestämmelserna inte följs. I promemorian föreslås att tillsynsansvaret ska vara delat mellan och kommunerna. Några kommuner är negativa till förslaget att kommunerna ska utöva tillsyn på och i anslutning till försäljningsställena. Som framgår i avsnitt 5.2.2 ingår marknadsföring av livsmedel i det tillsynsansvar som har enligt marknadsföringslagen. utövar således tillsyn över att marknadsföring av livsmedel, inklusive modersmjölksersättning och tillskotts- näring, sker i enlighet med god marknadsföringssed. har även det övergripande tillsynsansvaret för marknadsföring av andra särreglerade produkter som alkohol och tobak. Kommunerna har dock ansvaret för den offentliga kontrollen av livsmedelshanteringen i detaljhandeln. Att fördela tillsynsansvar mellan olika myndigheter medför ofta gränsdragningsproblematik och otydlighet för de företag som är föremål för tillsynen. Någon liknande uppdelning finns inte heller vad gäller marknadsföring av livsmedel i övrigt. och övriga kontrollmyndigheter på livsmedelsområdet har visserligen sakkunskap avseende sammansättning, märkning och presentation av livsmedel. Den nya lagen föreslås emellertid innehålla klara regler om i vilka medier marknadsföring får förekomma samt tydliga bestämmelser om hur marknadsföringen får utformas. För att uppfylla tillsynsansvaret krävs därför inte någon mer ingående sakkunskap om ett livsmedels sammansättning eller beskaffenhet i övrigt. Det finns mot den bakgrunden inte skäl att fördela tillsynsansvaret över bestämmelserna om marknadsföring i den nya lagen på flera myndigheter utan tillsynsansvaret bör i sin helhet läggas på . Den nya lagen innehåller bestämmelser om förbud mot marknadsföringsåtgärder i detaljhandeln. saknar emellertid en regional organisation. Den tillsyn i första hand ägnar sig åt avser marknadsföring i tidningar, tidskrifter, radio och tv samt andra kampanjer som genomförs utanför försäljningsställena, samt tillsyn efter anmälan från utomstående. Detta är dock i likhet med vad som gäller för tillsyn över marknadsföring av livsmedel generellt. Som framgår i avsnitt 5.2.2 har i det dagliga arbetet en arbetsfördelning gjorts mellan samt och kommunerna med utgångspunkt i myndigheternas respektive specialistkompetens och de verktyg som de olika myndigheternas lagstiftningar erbjuder. I finns även endast ett fåtal företag som producerar eller distribuerar modersmjölksersättning och tillskottsnäring. Genom att utöva övergripande tillsyn av de företag som tillverkar och importerar produkterna torde problem med otillbörlig marknadsföring på försäljningsställena kunna förebyggas. Marknadsföring i strid med den nya lagen är att anse som otillbörlig marknadsföring enligt marknadsföringslagen. Därigenom blir marknadsföringslagens bestämmelser om t.ex. tillträde, förelägganden och förbud tillämpliga. I promemorian föreslås att det i radio- och tv-lagen förs in bestämmelser som hänvisar till förbudet mot marknadsföring av modersmjölksersättning i den nya lagen om marknadsföring av modersmjölksersättning och tillskottsnäring. Genom detta får ansvaret för tillsyn av produktplacering och sponsring när det gäller modersmjölksersättning även i tv. Detta avviker från den ordning som gäller och som innebär att och tv vid Myndigheten för radio och tv utövar tillsyn över regler om produktplacering och sponsring i radio och tv. Enligt regeringens mening bör samma ordning gälla vid produktplacering och sponsring när det gäller modersmjölksersättning. och tv bör därför utöva tillsyn över de nya bestämmelserna om produktplacering och sponsring när det gäller denna produkt. 2013/14:17 Genom att det i radio- och tv-lagen förs in bestämmelser som hänvisar till den nya lagens förbud mot bl.a. reklam för modersmjölksersättning utom i vissa publikationer kommer /KO att utöva tillsyn över reglerna när det gäller reklam i tv och radio. Regeringens förslag: Marknadsföring som strider mot den nya lagens bestämmelser om marknadsföring ska vid tillämpningen av bestämmelser i marknadsföringslagen (2008:486) anses som otillbörlig mot konsumenter. I marknadsföringslagen ska en upplysning införas om att bestämmelser om marknadsföring finns i lagen om marknadsföring av modersmjölksersättning och tillskottsnäring. Regeringens bedömning: Det bör inte införas någon möjlighet att ålägga marknadsstörningsavgift för överträdelser av bestämmelserna i den nya lagen om marknadsföring av modersmjölksersättning och tillskottsnäring. Det ska inte heller vara möjligt att återkalla ett sändningstillstånd enligt radio- och tv-lagen (2010:696) vid överträdelse av reglerna om förbud mot reklam, produktplacering och sponsring när det gäller modersmjölksersättning. Andra sanktioner enligt radio och tv-lagen bör dock vara möjliga att tillgripa. Promemorians förslag och bedömning: I promemorian görs, till skillnad från regeringen, bedömningen att sanktioner enligt radio-och tv- lagen inte bör vara möjliga att tillgripa. efterfrågar ett tydliggörande av bestämmelsen om att marknadsföring som strider mot den nya lagens bestämmelser om marknadsföring ska anses som otillbörlig mot konsumenter. anser att marknadsföringsåtgärder som strider mot den nya lagen i vissa fall bör kunna omfattas av bestämmelserna om universitet ifrågasätter varför marknadsstörningsavgift undantas. teten noterar dock att en avgift, som tar sikte på störningen av marknadens funktionssätt, kan anses vara en olämplig sanktion då skadan, till följd av åtgärder i strid med den föreslagna lagen, är av en Fakulteten ifrågasätter även om inte böter borde kunna göras gällande utöver sanktionerna i marknadsföringslagen. Övriga remissinstanser har inte särskilt berört denna fråga. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Enligt 23 § mark- nadsföringslagen får () förbjuda en när- ingsidkare att fortsätta med sin marknadsföring om denna är otillbörlig. Enligt den s.k. lagstridighetsprincipen ska marknadsföring som strider mot annan lagstiftning eller som är ägnad att leda till lagöverträdelser anses strida mot god marknadsföringssed. bestämmelserna i den föreslagna lagen om marknadsföring av moders- nödvändigt att uppställa något krav på att marknadsföringen i någon mån ska påverka konsumentens förmåga att fatta ett välgrundat affärsbeslut (jmf avsnitt 5.22). En överträdelse av bestämmelsen är således tillräckligt för att åtgärden, det vill säga marknadsföringen, ska anses otillbörlig enligt marknadsföringslagen. Den nya lagen om marknadsföring av modersmjölksersättning och tillskottsnäring uppvisar stora likheter med alkohol- och tobakslagstiftningen och bör därför enligt regeringens mening utformas med alkohollagen och tobakslagen som förebild. Marknadsföring som strider mot bestämmelserna i den nya lagen om marknadsföring av modersmjölksersättning och tillskottsnäring ska därför anses som otillbörlig marknadsföring enligt 5, 23 och 26 §§ marknadsföringslagen. KO kan därmed väcka talan om förbud vid enligt 47 §. Förbudet ska enligt huvudregeln förenas med vite.