prop · H1031d22 · 2013-09-18 00:00:00 — 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Analys och slutsatser ............................................................................ Ansvar och arbetssätt inom politiken.................................................. En lärande politik.................................................................................. 1:1 Regionala tillväxtåtgärder ............................................................... 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2013 .... 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 .... 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt................................... Härledning av ramnivån 2014–2017, Utgiftsområde 19 Regional tillväxt............. Ramnivå 2014 realekonomiskt fördelad, Utgiftsområde 19 Regional tillväxt....... Beslutade regionala projektmedel 2012 från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder fördelat på respektive län och den nationella strategins Beslutade regionala projektmedel 2012 från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder, sorterat efter nationella ämnesområden och Fördelning beslutade EU-medel mellan de prioriterade områdena i de regionala strukturfondsprogrammen 2007–2013 ............................ Fördelning beslutade medel på vissa av den nationella strategins prioriterade områden i de regionala strukturfondsprogrammen 2007–2013 ..... De 20 största medfinansiärerna inom de åtta regionala strukturfondsprogrammen för regional konkurrenskraft och sysselsättning, beslutade medel ........................................................ De territoriella programmens bidrag till nationella strategin, antal projekt per riktlinje, ....................................................................................... Vissa resultatindikatorer om beviljade selektiva regionala företagsstöd 2009–2012.............................................................................................................. Beviljade selektiva regionala företagsstöd av länsstyrelser, berörda landsting, samverkansorganet i län och samt fördelade på län.......................................................... Beviljade selektiva regionala företagsstöd fördelade på verksamhetsart 2012..... Utbetalt regionalt transportbidrag fördelat på län 2008–2012............................. Transportbidrag fördelat på transportmedel 2008–2012....................................... Antal arbetsställen och anställda i företag som erhållit regionalt Jämställdhetsindikatorer för regionala företagsstöd 2012.................................... Fördelning av kvinnor och män i procent av beräknad sysselsättningsökning för regionala företagsstöd åren 2009–2012 .................... Beslutat stöd till kommersiell service, fördelat på län åren 2009–2012................ Beslutad regional projektverksamhet till kommersiell service, fördelat på de län som beviljat medel åren 2011–2012........................................................... Anslagsutveckling 1:1 Regionala tillväxtåtgärder.................................................. Beställningsbemyndigande för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder ............... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:1 Regionala tillväxtåtgärder......... Anslagsutveckling 1:2 Transportbidrag.................................................................. Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:2 Transportbidrag......................... 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Anslagsutveckling 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 2007–2013 ............................................................................................................. Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2013.............................................................. Anslagsutveckling 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 2014–2020 ............................................................................................................. Beställningsbemyndigande för anslaget 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020.............................................................. Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020.............................................................. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Beslutade regionala projektmedel 2012 från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder, fördelat på nationella strategins prioriteringar, i tusental kronor och procent............................................................................................... Total finansiering av regional projektverksamhet 2012 per anslag/medfinansiär, i tusental kronor och procent ........................................... 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2015–2021 (avsnitt 2.7.1), 2.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 ingå eko- nomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2 2015–2020 (avsnitt 2.7.4), 3.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 19 Regional tillväxt enligt följande uppställning: 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2013 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Utgiftsområde 19 Regional tillväxt omfattar medel för hållbara regionala tillväxtinsatser i form av central och regional projektverksamhet och olika former av regionala företagsstöd, samt utbetalningar från Europeiska regionala utvecklingsfonden. Dessutom omfattar utgiftsområdet vissa insatser med anledning av försvarsomställningen vilka finansieras av äldreanslaget 33:6 Insatser med anledning av försvarsomställningen . Regionala hänsyn ska också tas inom andra utgiftsområden. För att uppnå målet för den regionala tillväxtpolitiken är tvärsektoriell styrning av resurser inom i princip samtliga utgifts- och politikområden av avgörande betydelse. Politikens prioriterade områden är innovation och förnyelse, kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud, tillgänglighet samt strategiskt gränsöverskridande samarbete. Bland nationella aktörer som har ansvar och uppgifter inom den regionala tillväxtpolitiken finns främst , Verket för innovationssystem (), , , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys), (), , , , , , , , , Havs- och vattenmyndigheten, , Statens kultur- råd, , , , , , , Myndigheten för , universitet och högskolor, Arbetsförmedlingen, Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ), och (). Statliga myndigheter och statligt ägda bolag med uppgift att tillgodose särskilt formulerade och avgränsade samhällsintressen samverkar med varandra och med övriga aktörer för att uppnå en ökad samordning av service lokalt och regionalt. De regionala aktörer som har ansvar och uppgifter inom den regionala tillväxtpolitiken är , läns landsting, Västra , , samverkansorganen och länsstyrelserna. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 2008 33:05 Europeiska regionala utvecklingsfonden 2006 33:06 Insatser med anledning av Totalt för utgiftsområde 19 Regional tillväxt Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Utgifterna inom utgiftsområdet blev ca lägre än anvisade medel. Det beror bl.a. på att utfallet av transportbidraget blivit lägre då den ekonomiska krisen fortfarande påverkar företagens leveranser av produkter. Prognosen är att utgifterna inom utgiftsområdet blir lägre än anvisat. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2014–2017, Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Förändring till följd av: till/från andra Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Tabell 2.3 Ramnivå 2014 realekonomiskt fördelad, Utgiftsområde 19 Regional tillväxt Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Tabell 2.4 Skatteutgifter netto elförbrukning i vissa kommuner Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt redovisas i huvudsak på utgiftssidan av statens budget. Vid sidan av dessa stöd finns även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. Regional nedsättning av egenavgifter Enligt lagen (2001/1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningar enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980) ska enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag med fast driftsställe i stödområde A vid beräkning av egenavgifterna göra ett avdrag från egenavgifterna av avgiftsunderlaget , dvs. högst per år1. Fiskeri-, vattenbruks-, jordbruks- och transportverksamhet är undantagna från nedsättning på grund av EU-regler. Skatteutgiften avser egenavgifter. Regional nedsättning av arbetsgivaravgifter Enligt lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkning enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980) får arbetsgivare med fast driftsställe i stödområde A göra ett avdrag från 1 Förordning (1999:1382) om stödområden för vissa regionala företagsstöd. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 arbetsgivaravgifterna av avgiftsunderlaget, dock högst med per kalendermånad. Nedsättningen gäller inte för kommuner, landsting, statliga myndigheter, statliga affärsdrivande verk eller registrerade trossamfund. Vidare är fiskeri-, vattenbruks-, jordbruks- och transportverksamhet undantagna från nedsättningen på grund av EU-regler. Skatteutgiften avser arbetsgivaravgifter. Nedsatt energiskatt på elförbrukning i vissa kommuner I 11 kap. 3 § lagen (1994:1776) om skatt på energi anges energiskatterna på el. för skatt på el utgörs av den skattesats som merparten av de svenska hushållen och serviceföretagen betalar. Den uppgår till /kWh 2013. I samtliga kommuner i , och , samt kommunerna i , i , i samt kommunerna i är dock skattesatsen för el som förbrukas nedsatt till /kWh. Skatteutgiften uppgår till /kWh. Bidrag till regionala utvecklingsbolag Avdrag får göras för bidrag som lämnas till ett regionalt utvecklingsbolag eller dess moderbolag enligt 16 kap. 12 § inkomstskattelagen (1999:1229). Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. Målet för politiken är utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Regionala hänsyn och tvärsektoriell styrning av resurser inom i princip samtliga utgifts- och politikområden är av särskild betydelse för måluppfyllelsen. Detta som en följd av att den regionala tillväxtpolitiken omfattar betydligt fler 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 åtgärder än de som finansieras inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Politikens prioriterade områden är innovation och förnyelse, kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud, tillgänglighet samt strategiskt gränsöverskridande samarbete. Dessa framgår av skrivelsen Strategiskt tillväxtarbete för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning (skr. 2009/10:221) där inriktningen av den regionala tillväxtpolitiken tydliggörs. Resurser av betydelse för innovation och förnyelse finns i huvudsak inom regional tillväxtpolitik, näringspolitik, forskningspolitik, politik för de areella näringarna, landsbygd och livsmedel, kulturpolitik, energipolitik, miljöpolitik, politik för regional samhällsorganisation, integrationspolitik, utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande samt jämställdhetspolitik. Resurser av betydelse för kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud finns i huvudsak inom regional tillväxtpolitik, näringspolitik, utbildningspolitik, arbetsmarknadspolitik, integrationspolitik och jämställdhetspolitik. Resurser av betydelse för tillgänglighet finns i huvudsak inom regional tillväxtpolitik, transportpolitik, politiken för informationssamhället, politik för regional samhällsorganisation, bostadspolitik, hållbart samhällsbyggande, miljöpolitik och jämställdhetspolitik. Resurser av betydelse för strategiskt gränsöverskridande samarbete finns inom flertalet av ovan nämnda politikområden. Resurser av betydelse för kommersiell och offentlig service finns inom flertalet politikområden. Resurser av betydelse för måluppfyllelsen finns också inom ramen för allmänna bidrag till kommuner. En utförlig beskrivning av politikens mål finns i budgetpropositionen (prop. 2007/08:1), utgiftsområde 19 Regional tillväxt. Resultatredovisningen fokuserar på resultat av genomförd politik som i huvudsak finansieras inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt och dess medfinansiering. Resultatredovisningen är disponerad enligt följande: Utvecklingen i regioner, internationella perspektiv, strategier för hållbar regional tillväxt samt program och verktyg för hållbar regional tillväxt. Resultaten redovisas, där så är möjligt, med indikatorer som utgår från prioriteringar i den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007–2013. Slutsatserna och regeringens bedömningar från resultatredovisningen återges samlat i avsnittet analys och slutsatser. För redovisningen i detta avsnitt hänvisas till motsvarande avsnitt i budgetpropositionen för utgiftsområde 19 Regional tillväxt som i huvudsak är giltig även för årets redovisning. En trend som dock är värd att notera är den positiva utvecklingen avseende förvärvsintensiteten i flera norrlandsregioner. Det är framför allt män i norra som fått en påtagligt högre sysselsättningsgrad åren 2002– 2011. Bland alla regioner som haft över 10 procents förbättring av förvärvsintensiteten återfinns endast norrlandsregioner. av dessa fall är det männen som ökat sin förvärvsintensitet mest, men i , , , och FA- regioner har även kvinnorna haft en ökning med över 10 procent2. är den som hade högst förvärvsintensitet i hela landet 2011 (). En mer detaljerad redovisning av utvecklingen i FA-regioner framgår av Tillväxtanalys regionala indikatorer till budgetpropositionen som redovisades till () . 2 Med FA-regioner avses funktionellt avgränsade arbetsmarknadsregioner baserade på att pendlingen mellan angränsande kommuner uppfyller vissa kriterier (se även Tillväxtanalys rapport 2011:07, Regional tillväxt 2011). är efter och det till ytan tredje största landet i EU och har betydande naturresurser som mineraler, jord, skog, vatten och hav. Dessa är värdefulla både utifrån ett miljömässigt och ett ekonomiskt perspektiv och kan spela en avgörande roll för att nå hållbar tillväxt i och . Det finns en stor obalans i fråga om var i landet olika produktionsvärden finns. Storstadsregionerna står tillsammans för av bruttonationalprodukten, vilket är en betydligt större koncentration än i många andra . Tillväxten sker dock även i mindre regioner och i några fall i en högre takt än i storstadsregionerna. Tillgång till naturresurser är en viktig förklaring till detta och dessutom har områden attraktiva för turism bidragit till utvecklingen. blir alltmer integrerat i ett globalt sammanhang, vilket kommer fram i komplexa företagskonstellationer och värdekedjor. Multinationella företag söker sig till vissa marknader eller resurser, kunnande och kunskaper. Verksamheter med krav på hög kontaktintensitet söker sig till städer med ett stort utbud av olika tjänster och olika kompetens liksom tillgång till en stor marknad för sina produkter samt goda möjligheter till resor inom och utom landet. Den ekonomiska krisen som började slog inledningsvis hårdare mot många svenska exportberoende regioner än mot regioner i många andra regioner i OECD- länderna, men återhämtningen i svenska regioner har därefter varit relativt stark. Den demografiska situationen med en åldrande befolkning är en stor utmaning för många regioner utanför storstadsområdena. De glesbefolkade delarna av landet har i detta avseende större utmaningar än andra delar av landet då tillhandahållandet av välfärdstjänster och service blir extra kostsam och komplex som arbetskraftsutbudet kan vara begränsat. I rapporten – Territorial Dimension of the Europe 2020 Strategy3 görs 3 ESPON 2013 (on Territorial Development and Cohesion) är ett EU-program som syftar till att stödja 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 jämförelser av EU:s NUTS 2 och 3-regioner i förhållande till 2020-målen4,5. När det gäller målet smart tillväxt mätt som andelen högutbildade ligger som helhet över målet, medan framför allt norra , mellersta Norrland7 och med öarna8 har en andel som ligger under EU-målet. Vad gäller målet om andelen unga utan en fullständig gymnasieutbildning har dessa regioner, tillsammans med , en andel som är högre än det gemensamma målet , dvs. Andelen sysselsatta inom vetenskaps- och teknologibranscher ligger över EU-genomsnittet i samtliga regioner, men nivån är särskilt hög i och Sydsverige9. Vidare visar ESPON:s rapport att ligger klart över målet för EU att utgifterna för forskning och utveckling ska uppgå till av BNP. I , liksom i många andra länder, är dessa satsningar starkt koncentrerade till storstadsregioner. Framför allt i mellersta , men också i med öarna10 och norra är utgifterna för forskning och utveckling klart lägre än EU-målet. Under målet inkluderande tillväxt jämförs bl.a. sysselsättningsandel och arbetslöshet. Samtliga svenska regioner ligger över EU-målet om sysselsatta i åldersgruppen 20–. Endast ligger över det nationella svenska målet om . Största avståndet upp till det svenska målet har östra , övre Norrland13 och mellersta . policyutveckling inom ramen för territoriell sammanhållning och utveckling av EU-området. 4Jämförelserna är i normalfallet gjorda . NUTS 2 sammanfaller i med de åtta programområdena för , mena NUTS 3 sammanfaller med länsnivån. 5Jämförelser med 2020-målen är endast referenspunkter i analysen och ska inte ses som mål för enskilda regioner. 6Dalarna, och . 8Jönköping, , och . 10Jönköping, , och . 11Dalarna, och . 12Uppsala, , , och . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Arbetslösheten låg 2010 något över EU- genomsnittet i mellersta , men har därefter minskat så att den ligger under detta genomsnitt i samtliga regioner. Ungdomsarbetslösheten är dock fortfarande hög i , även om den minskat något . I östra , , norra , mellersta och övre låg den över EU-genomsnittet 2012. När det gäller målen för hållbar tillväxt är det ont om indikatorer som kan jämföras mellan regioner. Det kan dock konstateras att ligger högst i EU när det gäller andelen förnyelsebar energi, och att denna till stor del produceras i norra via vattenkraft. Potentialen till ökning av energiproduktion från vindkraft och biobränslen kan också kopplas till ytstora och skogsrika områden. Sammanfattningsvis jämförs EU-regionernas BNP per capita 2010 samt förändringen i BNP per capita . är en av de europeiska regioner som ligger högst avseende BNP per capita 2010. Övriga regioner i utom och ligger något över EU:s genomsnitt. De två sistnämnda ligger strax under samma genomsnitt. Dessa regioner är också de enda som har fått en något försämrad situation jämfört med EU-snittet . Strategier för hållbar regional tillväxt En central del i den regionala tillväxtpolitiken är ömsesidig samordning av långsiktiga nationella strategier med regionala strategier och program. De skapar bättre förutsättningar för ett långsiktigt hållbart tillväxtarbete eftersom en förbättrad samverkan mellan olika geografiska nivåer skapar effektivare lösningar och främjar synergier mellan aktörer och sektorer. Nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007– 2013 är –2013 en plattform för helhetssyn och sektorssamordning för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning. Regeringen har även i skrivelsen Strategiskt tillväxtarbete för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning (skr. 2009/10:221) tydliggjort inriktningen av den regionala tillväxtpolitiken. lämnades en andra uppföljning till Europeiska kommissionen av En nationell strategi för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007–201314. Denna uppföljning har sammanfattats och redovisats till i regeringens skrivelse (skr. 2012/13:154) Strategiskt tillväxtarbete för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning – en sammanfattning av Nationell strategisk rapport för 2012. Denna nya skrivelse ska ses som ett komplement till den tidigare mer omfattande skrivelsen (skr. 2009/10:221). Uppföljningen visar hur genomförandet och resultaten har utvecklats –2012 samt hur strategin har fört det regionala tillväxtarbetet framåt. Inom ramen för regeringens uppdrag att aktivt bidra till genomförandet av för återrapporterade ett antal myndigheter till (Justitie-, Utrikes-, Försvars-, Social-, Utbildnings-, Landsbygds-, Miljö- Närings-, Kultur- och Arbetsmarknadsdepartementen) om arbetet. inkom (Vägen till en . Delrapport 4) med en sammanställning av myndigheternas rapportering till (). Rapporteringen visar på ett brett svenskt deltagande som omfattar i princip samtliga insatsområden. Arbetet med strategin integreras alltmer i myndigheternas ordinarie verksamhet, även om förutsättningarna för att integrera en Östersjödimension skiljer sig åt mellan olika sektorer. Strategiarbetet ger också upphov till samarbeten inom , främst i form av tvärsektoriella samarbeten mellan svenska myndigheter, men också flernivåsamarbeten mellan nationell, regional och lokal nivå. Sedan förra rapporteringen har Europeiska kommissionen antagit en ny handlingsplan för strategin som innebär omdefinierade mål och klarare struktur. I skrivelsen En strategi för att stärka utvecklingskraften i landsbygder (skr. 2008/09:167, 2008/09:NU19, rskr. 2008/09:267) slog regeringen fast att landsbygd är en viktig resurs för hela landets utveckling och 14 Nationell strategisk rapport för 2012 – om nationella strategiska referensram: En nationell strategi för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007–2013. som uppföljningen eller den strategiska rapporten. hållbara tillväxt samt att arbetet med landsbygdsfrågor ska bedrivas fortlöpande inom alla politiska områden. Utifrån skrivelsen har regeringen utvecklat arbetet genom landsbygdssäkring, ett arbetssätt som syftar till att stärka samverkan inom ytterligare avseende landsbygdsfrågor. har regeringen hållit två landsbygdsforum, som syftar till att öka dialogen mellan regeringen och landsbygdens aktörer. Strategier för länens utveckling Strategin för länets utveckling ska utgöra en samlad strategi för ett eller flera läns regionala tillväxtarbete. Strategiernas syfte är att binda samman olika planeringsprocesser med betydelse för en hållbar regional tillväxt och underlätta samverkan mellan länen. De ska även ligga till grund för en dialog mellan den nationella och regionala nivån om centrala frågor för en hållbar regional tillväxt.