prop · H1034 · 2013-09-24 00:00:00 — Föräldrar planerar ofta sitt uttag av föräldrapenning , för nyblivna föräldrar ofta innan barnet föds. Med hänsyn till att föräldrapenningen är en ersättning som ska kompensera föräldrar för den inkomstförlust från arbete som uppstår vid föräldraledighet bör enligt regeringens mening vara helt tillräckligt för att föräldrar ska kunna komma in med en ansökan för en föräldraledighetsperiod. Arbetsgruppens förslag utgör en begränsning av förmånstiden som är kopplad till när en ansökan om förmånen har kommit in till , men har i departementspromemorian benämnts som en tidsfrist för att ansöka om föräldrapenning. Motsvarande sätt att begränsa förmånstid förekommer redan när det gäller bostadstillägg. Enligt 101 kap. 10 § SFB lämnas nämligen inte sådant tillägg tillbaka än före ansökningsmånaden. Vidare kan nämnas att erbjuder enkla möjligheter för ansökan via webtjänster samt har information om föräldraförsäkringen på ett stort antal språk, vilket underlättar för såväl nyblivna föräldrar som utrikes födda som saknar tidigare erfarenhet av föräldrapenningsystemet. När föräldrapenning ska lämnas för tid efter fyraårsgränsen kan det bli fråga om att reducera antalet disponibla dagar för föräldrapenning, om det före denna tidsgräns finns kvar fler än 96 outnyttjade dagar. Det kan också bli fråga om att proportionera de återstående dagarna mellan föräldrarna, om de har gemensam vårdnad om barnet. Gemensamt för dessa två åtgärder är att de måste vidtas när en förälder har lämnat en ansökan om föräldrapenning för tid efter fyraårsgränsen. Det beslut som följer på en sådan ansökan kommer således i förekommande fall att innehålla resultatet av reduktionen och proportioneringen samt behandlas i förvaltningsrättsligt hänseende på samma sätt som övriga beslut. har i ett tidigare sammanhang, i samband med avrapporteringen av uppdrag om regelförenkling (S2011/11077/SF) framfört att nuvarande tid för ansökan om föräldrapenning bör kortas ned till . I remissvaret till förslaget om nya åldersgränser i föräldraförsäkringen påpekar att med den föreslagna möjligheten att ansöka om föräldrapenning retroaktivt kan föräldrarna påverka fördelningen av dagar efter fyraårsgränsen. En än den nu föreslagna skulle medföra ökade möjligheter att få överblick över vilka dagar som kvarstår vid fyraårsgränsen. Med hänsyn till att oförutsedda situationer som kan uppstå kan hindra en förälder att göra en tidig ansökan är enligt regeringens mening än den nu föreslagna olämplig. En medför å andra sidan att ovanstående problem med reducering och fördelning av dagarna med föräldrapenning försvåras. Regeringen anser därför att en lämplig gräns är . När möjligheten att ansöka om föräldrapenning retroaktivt stramas upp kan det dock uppstå ömmande fall där föräldrarna kan anse sig haft goda skäl till att de inte ansökt om förmånen . Därför föreslår regeringen att det ska finnas en möjlighet att i undantagsfall bevilja föräldrarna förmånen även tillbaka än innan ansökan kom in. Regeringen föreslår att det införs en möjlighet att bevilja föräldrapenningen tillbaka än som nämnts, om föräldern kan visa på 2013/14:4 synnerliga skäl för det. Kammarrätten i anser dock att ett sådant undantag bör undvikas, eftersom det vanligen utvecklas en praxis som skulle göra undantaget i det närmaste verkningslöst. Regeringen anser emellertid att det föreslagna undantaget är av värde för att motverka uppkomsten av en rättstillämpning som är helt förhindrad att beakta att det kan uppkomma ömmande fall. De flesta föräldrar ansöker om föräldrapenning i nära anslutning till att de varit hemma och vårdat barnet eftersom föräldrapenningen ska täcka det inkomstbortfall som uppstått. Den nya tidsbegränsningen kommer inte att påverka dessa föräldrar men kan få den effekten att de föräldrar som ansöker om ersättning långt efter den period de har varit hemma ändrar sitt beteende när den nya bestämmelsen träder i kraft. Den nya bestämmelsen om begränsning av förmånen tillbaka i tiden föreslås träda i kraft med övriga föreslagna författningsändringar, dvs. För att ska hinna nå ut med information till samtliga föräldrar bör emellertid den nya bestämmelsen tillämpas första gången på föräldrapenning som avser tid . Detta innebär även att möjligheten för att anpassa sina IT-system underlättas jämfört med om bestämmelsen blivit tillämplig . En av de bärande principerna i är att all diskriminering på grund av nationalitet är förbjuden inom EU. Likabehandlingsprincipen finns också i förordningen (EG) nr 883/2004 och innebär att personer som är medborgare, statslösa eller flyktingar i ett medlemsland och som är bosatta i ett annat medlemsland har samma rättigheter och skyldigheter i fråga om socialförsäkringsförmåner som det landets egna medborgare. Likabehandlingsprincipen framgår av artikel 4 i förordning 883/2004. Förslaget om förändrade åldersgränser i föräldrapenningen medför att uttaget av dagar koncentrerar sig till barnets yngre åldrar och att möjligheterna till kortare ledighet även för äldre barn förstärks. Inga andra förändringar avseende rätten till förmånen föreslås. Bosättningskriteriet och andra försäkringsvillkor kan, liksom tidigare, uppfyllas även i andra medlemsländer via likabehandlings- och sammanläggningsprinciper. Det innebär t.ex. att om en förälder är försäkrad i men barnet och resten av familjen bor i ett annat EU/EES-land kan föräldern få svensk föräldrapenning. samordnas den svenska föräldrapenningen som en moderskaps- eller likvärdig faderskapsförmån vid tillämpning av förordning 883/2004. Regeringens bedömning är att förslaget om förändrade åldersgränser i föräldrapenningen är förenligt med nuvarande EG-rättsliga regleringar. Tillfällig föräldrapenning när ett barn har Prop. Tillfällig föräldrapenning kan från betalas ut under per förälder och barn i samband med att ett barn som är har avlidit. Ersättningen kan tas ut tidigast från och med dagen efter den då barnet har avlidit och senast för den dag som infaller efter den dag då barnet har avlidit. Ersättningen kan inte lämnas som föräldern förvärvsarbetar. Ersättningen kan tas ut av flera föräldrar . användes förmånen av sammanlagt 821 föräldrar, 366 (44,) kvinnor och 455 (55,) män. av samtliga utbetalade dagar gick till män. I genomsnitt använde kvinnorna och männen (). 7.2Förslag om utökad tidsperiod Regeringens förslag: Tidsperioden för tillfällig föräldrapenning i samband med att ett barn har avlidit ska förlängas så att förmånen får tas ut från och med dagen efter den då barnet har avlidit till och med den efter den dag barnet har avlidit. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Statskontoret tillstyrker förslaget och bedömer att förslaget ökar föräldrarnas trygghet och valfrihet som det inte bör medföra påtagliga negativa konsekvenser för berörda arbetsgivare eller på samhällsekonomisk nivå. Även (), (), , Kommuner och Landsting (SKL), (), , , samt tillstyrker förslaget. i (LO) tillstyrker förslaget men anser att ersättningen inte bör regleras inom den tillfälliga föräldrapenningen utan hanteras inom ramen för sjukförsäkringen. Skälen för regeringens förslag: Det har visat sig att tidsgränsen för att använda den tillfälliga föräldrapenningen i samband med att ett barn avlidit är för kort vilket innebär att många föräldrar som är sjukskrivna inte hinner använda förmånen. Även när ett barn avlider i samband med förlossning kan nuvarande tidsperiod för uttag av tillfällig föräldrapenning vara för snäv. När ett barn avlider i samband med förlossning har en mamma rätt till föräldrapenning till och med den efter förlossningsdagen (12 kap. 5 § andra stycket SFB). Om mamman skulle använda sig av den möjligheten har hon i realiteten endast på sig att ta ut tillfällig föräldrapenning för ett avlidet barn. 2013/14:4 har dessutom begränsade möjligheter att nå fram till en förälder som befinner sig i djup sorg att möjligheten till uttag av tillfällig föräldrapenning har begränsats eller upphört. För att fler föräldrar ska få möjlighet att utnyttja förmånen föreslår regeringen därför att tidsperioden förlängs från den då barnet avled till den då barnet avled. De föräldrar som är sjukskrivna efter att barnet avlidit får då en möjlighet att succesivt börja arbeta igen genom att de kan välja att ta ut tillfällig föräldrapenning för en del av arbetsdagen, eller genom att varva arbete med hel ledighet . Regeringen anser att det är lämpligt att möjligheten till ersättning och ledighet fortsatt ligger inom den tillfälliga föräldrapenningen och inte i sjukförsäkringen. Därmed behövs inte någon individuell prövning av om sjukdom och arbetsförmåga föreligger för rätt till ersättning. Med anledning av förslaget avser regeringen att införa harmonierande bestämmelser inom studiestödssystemet. Regeringens förslag: De föreslagna bestämmelserna ska träda i kraft Bestämmelserna om åldersgränserna inom föräld- rapenningen ska tillämpas på föräldrapenning för ett barn som är fött Vid adoption ska detta gälla när den som har adopterat barnet har fått barnet i sin vård efter ikraftträdandet. Den nya bestämmelsen om begränsning av föräldrapenning tillbaka i tiden ska tillämpas första gången på föräldrapenning som avser tid Bestämmelsen om tillfällig föräldrapenning i samband med att ett barn har avlidit ska tillämpas från och med ikraftträdandet. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: och tillstyrker respektive har inget att invända mot förslaget. påpekar att övergångsbestämmelserna medför att såväl gamla som nya bestämmelser kommer att tillämpas parallellt . Kammarrätten anser vidare att det bör övervägas om inte de nya bestämmelserna kan tillämpas i sin helhet från . påpekar att föräldrar kommer att leva med olika reg- ler om de har barn som är födda före och efter Kommuner och Landsting (SKL) föreslår att lagändringarna träder i kraft tidigast , för att ge parterna att se över eventuella konsekvenser för gällande Övriga remissinstanser kommenterar inte försla- Skälen för regeringens förslag: Föräldrar planerar ofta hur de ska Prop. 2013/14:4 vara hemma med sina barn redan i samband med barnets födelse eller De kan behöva göra så av flera skäl, bland annat med hänsyn till respektive förälders skyldighet att informera sin arbetsgivare och planera återgången till arbetet. Att som Kammarrätten i förordar, låta bestämmelserna tillämpas i sin helhet från anser regeringen inte blir en rättssäker modell. Föräldraförsäkringens regelverk har genomgått ett antal förändringar sedan tillkomsten. Normalt är det då barnets födelsedatum som är utgångspunkt för förändringarna, för att föräldrarna ska få goda planeringsförutsättningar. Övergångsreglerna enligt regeringens förslag ger även större utrymme för att informera föräldrarna om de nya reglerna samt anpassa systemen för handläggningen av föräldrapenning. Regeringen förordar därför att de nya föreskrifterna ska gälla för de barn som föds från och med ikraftträdandet. Detta innebär att det kommer ta efter ikraftträdandet innan begränsningen av dagar för barn får genomslag. Trots att det innebär en viss försening för effekten av reformen har regeringen ändå funnit att fördelarna med att sätta gränsen vid barn födda efter ikraftträdandet överväger. Två system för föräldrapenning kommer att tillämpas parallellt och föräldrar som har barn födda före och efter införandet av de nya åldersgränserna kommer därför att behöva förhålla sig till båda regelverken , vilket Kammarrätten i och även påpekar. Regelverket för föräldrapenningen har genomgått ett stort antal förändringar avseende exempelvis antalet ersättningsdagar, ersättningens storlek, introduktion av reserverade dagar m.m. Många föräldrar har därmed levt med olika regelverk för barn födda och hanterat detta med hjälp av god information från . SKL önskar ett senare ikraftträdande för att ge parterna att se över eventuella konsekvenser för gällande kollektivavtalsvillkor. Regeringen anser dock att det är nödvändigt att reformen kommer på plats . Att förslaget tillämpas först på barn födda innebär också att några omedelbara effekter av reformen inte kommer att ske, varvid parterna har tid att se över eventuella effekter på avtalsvillkoren. Den nya bestämmelsen för föräldrapenning tillbaka i tiden bör inte ha någon större inverkan på föräldrarnas långsiktiga planering varför regeringen föreslår ett snabbare genomförande. För att ge tid till information och anpassning hos såväl som föräldrarna bör därför den nya bestämmelsen tillämpas på föräldrapenning som avser tid . Den utökade rätten till tillfällig föräldrapenning när ett barn avlider kommer inte att kräva några större anpassningar varken från föräldrarnas eller från sida, varför förändringen kan träda i kraft redan från och således kan komma att tillämpas även när ett barn har avlidit före ikraftträdandet. 9.1Konsekvenser av förslag inom föräldrapenningen I betänkandet Fortsatt förälder, om ansvar, ekonomi och samarbete för barnets skull, (SOU 2011:51), framförs att förslaget om en fördelning av föräldrapenningens olika ersättningsnivåer kan komma att öka kostnaderna för föräldrapenningen något. Män kan med förslaget förväntas använda föräldrapenning på sjukpenningnivå i högre utsträckning än tidigare, och eftersom mäns medelersättning är högre än kvinnors kan kostnaderna komma att öka något. Förslaget om ändrad tidsram för uttag av föräldrapenning har effekter på utgifterna för anslaget Föräldraförsäkring. Det bör noteras att skattningarna är mycket osäkra. Osäkerheten beror dels på antagandet om att uttagsmönstret kommer att se ut som , dels på osäkerheten i migrations- och befolkningsprognoser. Tabell 9.1 Beräkningar utgifter för föräldraförsäkringen, Källa: Egna beräkningar. I beräkningen ingår statlig ålderspensionsavgift för föräldrapenning. Med regeringens förslag får föräldrar som kommer till med barn äldre än , födda efter , rätt till föräldrapenning , i stället för som tidigare . Föräldrar som kommer till med barn som närmar sig fyraårsgränsen kommer heller inte att ha möjlighet att använda samtliga . Av dessa båda anledningar beräknas utgifterna för föräldraförsäkringen minska. I beräkningarna har hänsyn tagits till nuvarande uttagsmönster för gruppen som kommer till med barn . För den grupp som invandrade med barn och inte fick fler barn, användes i genomsnitt . Det var dock enbart var tredje kvinna som använde föräldrapenningen. För barn som föds i är det rimligt att anta att föräldrarna tidigarelägger uttaget av föräldrapenning något till följd av att dagar annars går förlorade vid fyraårsgränsen. Det kan även antas att något fler dagar kan komma att användas som en följd av att åldersgränsen för uttag av föräldrapenning höjs från åtta till . Detta beräknas öka utgifterna för anslaget. Bestämmelserna föreslås träda i kraft och tillämpas på föräldrapenning för ett barn som är fött efter ikraftträdandet. Effekterna till följd av ändrade uttagsmönster uppkommer därmed först . Antaganden för föräldrar som kommer till –Antal inflyttade barn baseras på SCB befolkningsprognos () –Medelersättningen är per dag –Uttaget enligt nuvarande regler har justerats utifrån historiskt uttagsmönster (barn födda ) så att mellan 27–av dagarna utnyttjas (då barnet var vid inflyttningen). –För uttaget enligt föreslagna regler antas att samtliga (96) dagar utnyttjas fram till barnet fyller . –Uttaget för barn är jämt fördelat över kvarvarande år fram till barnet fyller . Flyktingar, andra skyddsbehövande och deras anhöriga som kommit till från det att anknytningspersonen först togs emot i en kommun, omfattas av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Lagen syftar till att underlätta och påskynda etableringen i arbets- och samhällslivet. Nyanlända har efter folkbokföring rätt till en individuell etableringsplan som ska innehåll utbildning i svenska för invandrare, samhällsorientering och arbetsförberedande insatser. Nyanlända som medverkar till upprättande av en etableringsplan, eller deltar i aktiviteter enligt en etableringsplan, har rätt till statlig etableringsersättning. Nyanlända med hemmavarande barn har rätt till etableringstillägg, ensamstående utan hemmavarande barn kan ha rätt till särskild bostadsersättning. Föräldrapenningsreformen förväntas leda till ett ökat deltagande i etableringsinsatser. Fler kvinnor i målgruppen, som var föräldralediga för äldre barn, antas dels påbörja etableringsinsatser tidigare, dels i större utsträckning delta på heltid. Denna grupp får då etableringsersättning i stället för föräldrapenning. Behovet av kompletterande försörjningsstöd och även bostadsbidrag kan komma att minska för denna grupp, då ersättning enligt etableringsersättningen är högre än den ersättning som ges i form av grundnivå i föräldrapenningen. Detta är en önskvärd övergång då den leder till en förkortad etableringstid med tidigare insatser och därmed ökade möjligheter till deltagande på arbetsmarknaden. Ekonomiskt bistånd och bostadsbidrag Eftersom majoriteten av de nyanlända har en relativt låg inkomst efter invandringen är försörjningsstöd ofta den huvudsakliga försörjningskällan. I betänkandet Förmån eller fälla, nyanländas uttag av föräldrapenning, SOU 2012:9, anges att av de som invandrar på grund av anknytning till en i bosatt person inte omfattas av etableringslagen och har därmed inte rätt till etableringsersättning. Denna grupp har generellt något lättare att etablera sig på arbetsmarknaden än de som tillhör flyktinggruppen, men också i denna grupp är trösklarna relativt höga. Bland de nyanlända anhöriginvandrarna som inte hör till målgruppen för etableringsreformen har var femte behov av försörjningsstöd i . För de i denna grupp som 2013/14:4 tidigare använt föräldrapenning minskar inkomsten när färre antal dagar med föräldrapenning kan användas än vad som är fallet för de föräldrar som kommer till innan reformen får effekt. På kort sikt kan därmed ett minskat antal dagar för vilka föräldrapenning kan lämnas för äldre barn komma att öka behovet av försörjningsstöd och även bostadsbidrag. Men även de grupper som inte omfattas av etableringsersättningen väntas i högre utsträckning ställa sig till arbetsmarknadens förfogande genom att anmäla sig som arbetssökande på Arbetsförmedlingen. Kommuner och Landsting (SKL) skriver i sitt remissvar att en begränsning av tiden med föräldrapenning medför ökade kostnader för försörjningsstöd för kommunerna som ska kompenseras samt att det krävs en ingående ekonomisk analys av förslagens konsekvenser. Regeringen anser dock att kommunernas kostnader troligen kommer att minska för försörjningsstöd, dels på kort sikt när föräldrarna i högre utsträckning deltar i etableringsinsatser som berättigar till etableringsersättning eller ställer sig till arbetsmarknadens förfogande, dels på lång sikt när föräldrarnas möjligheter till självförsörjning förbättras. Det är viktigt att drivkrafterna till arbete förstärks. Därför har beslutat om ändringar i socialtjänstlagen (2001:453), prop. 2012/13:94. Ändringarna innebär bl.a. att beräkningsgrunden för ekonomiskt bistånd ändras så att för den som har fått försörjningsstöd i följd ska av inkomsterna av anställning inte beaktas vid bedömning av rätten till ekonomiskt bistånd. De nya bestämmelserna gäller från . Även om de som tidigare tagit ut föräldrapenning på kort sikt kan ha ett förstärkt behov av försörjningsstöd och bostadsbidrag för sin försörjning gör regeringen bedömningen att på lång sikt har reformen en kostnadssänkande effekt på kompletterande ersättningar eftersom etableringstiden förkortas och arbetsmarknadsdeltagandet ökar. Därför kan en eventuell kostnadsökning för försörjningsstöd och bostadsbidrag på kort sikt mer handla om en omfördelning av kostnader . Skattningarna av reformens kostnader är osäkra eftersom reformens effekter inträder successivt . Osäkerheten beror också på antagandet om uttagsmönster för föräldrapenning och på migrations- och befolkningsprognoser. Följaktligen är skattningar av eventuella effekter på andra system osäkra och inte möjliga att kvantifiera. Sammantaget uppskattas dock inte de eventuellt ökade kostnaderna överstiga reformens skattade besparingar. Regeringens förslag bedöms stärka jämställdheten mellan män och kvinnor genom att framför allt ge utrikes födda kvinnor starkare incitament att komma in och utvecklas i arbetslivet och få ekonomisk självständighet. Det gemensamma ansvaret om barnen betonas även fortsatt och förutsättningarna för en jämnare fördelning av uttaget av föräldrapenning mellan föräldrarna förstärks. En fördelning av föräldrapenningens ersättningsnivåer på det sätt som föreslås är enligt regeringen ägnat att driva på utvecklingen så att fler föräldrar tar gemensamt ansvar, i linje med det som anges i barnkon- En jämn fördelning av föräldraledigheten mellan föräldrarna främjar även jämställdheten på arbetsmarknaden och ger båda föräldrarna möjlighet att kombinera omsorg om barnen med arbete. Regeringen anser att förslaget om lika fördelning mellan föräldrarna av det antal dagar för vilka föräldrapenning kan lämnas på sjukpenning/grundnivån respektive lägstanivån kommer att bidra till ett mer jämställt uttag av föräldrapenning. Förslaget om att minska antalet dagar med föräldrapenning som kan tas ut efter fyraårsgränsen syftar bland annat till att stimulera nyanlända utrikes födda kvinnor att etablera sig snabbare på arbetsmarknaden. Med ett ökat arbetskraftsdeltagande bland de nyanlända kvinnorna stärks deras förutsättningar till egenförsörjning och deltagande i samhällslivet och därmed förbättras förutsättningarna för jämställdhet. finns det för kvinnor som föder barn i ett mönster av att de tar ut föräldraledighet tidigt under barnets liv, medan männen tar ut den i ett senare skede. Ett tidigt uttag bidrar till att etablera en grundläggande relation mellan förälder och barn. Genom att av dagarna med föräldrapenning ska användas ges en tydlig signal till båda föräldrar att förlägga sin föräldraledighet under barnets tidiga levnadsår vilket torde öka förutsättningarna för att båda föräldrarna tidigt knyter an till barnet. Även förslaget om att 240-dagarsvillkoret inte ska gälla för tid efter fyraårsgränsen medför ökade incitament att etablera sig på arbetsmarknaden för de som kommer till med äldre barn. Förslaget gynnar inte bara nyanlända föräldrar utan även de som av olika anledningar, t.ex. sjukdom, inte kunnat uppfylla villkoret får ett ökat incitament att etablera sig på arbetsmarknaden. Detta gäller båda föräldrarna, men eftersom det med nuvarande uttagsmönster är kvinnor som tar ut flest dagar på grundnivå kan ett slopande av villkoret främst tänkas gynna dem. Rätten till föräldrapenning uppgår vid ett barns födelse för vardera föräldern när de har gemensam vårdnad om barnet. För de föräldrar som blir försäkrade i först efter fyraårsgränsen är antalet dagar färre, men även då fördelas antalet ersättningsdagar jämnt mellan föräldrarna, och därmed betonas deras gemensamma ansvar för barnet. De s.k. reserverade dagarna fortsätter att vara reserverade även efter fyraårsgränsen, både för de föräldrar som har barn födda i och de som kommer till efter fyraårsgränsen. Vid fyraårsgränsen kan det totala antalet disponibla dagar för vilka föräldrapenning kan lämnas komma att reduceras, vilket kan påverka även antalet reserverade dagar för föräldrarna. Ett antal remissinstanser hade invändningar mot detta ur ett jämställdhetsperspektiv och anser att inte ska kunna reduceras. Regeringen anser att om de reserverade dagarna gavs större vikt än även den andra förälderns dagar skulle den förälderns möjligheter att spara dagar till efter barnets fyraårsdag minska. Introduktionen av reserverade dagar hade till syfte att öka män uttag av föräldrapenning och därmed begränsa möjligheterna att överlåta dagar på den andra föräldern.