prop · H1031d11 · 2013-09-18 00:00:00 — 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för att finansiera utgifter för ersättning enligt lagen (2012:663) om ersättning på grund av övergrepp eller försummelser i samhällsvården av barn och unga i vissa fall. Anslaget får även användas för utgifter för resor, ersättning till vittnen för förlorad inkomst samt utgifter för psykologiskt stöd i anslutning till prövning av sökandes rätt till ersättning. kommer hamna i den övre delen av spannet och uppgå till ca fördelat . Regeringen bedömer att fler ärenden kommer avgöras under det andra och tredje verksamhetsåret. Mot bakgrund av hittillsvarande utfall och de prognoser som lämnat så bedömer regeringen att förbrukningen av medel sammantaget för perioden –2015 kommer bli lägre än vad som från början beräknats. Inom anslaget finansieras även kostnader för resor, ersättning till vittnen för förlorad inkomst samt kostnader för psykologiskt stöd i anslutning till prövning av sökandes rätt till ersättning. Tabell 7.28 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 4:8 Ersättning för vanvård i den sociala barn- och ungdomsvården Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 4:8 Ersättning för vanvård i den sociala barn- och ungdomsvården . beräknas anslaget till . Tabell 7.29 Anslagsutveckling 4:9 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 på grund av övergrepp eller försummelse i samhällsvården av barn och unga i vissa fall, handlägga och besluta i ersättningsfrågorna efter det att ansökan lämnats till nämnden. I budgetpropositionen beslutades att finansieringen av nämndens verksamhet skulle hämtas från tre källor enligt följande. Anslaget 4:5 Stimulansbidrag och andra åtgärder inom äldreområdet minskas med , anslagen 4:6 och 4:7 Bidrag till socialt arbete m.m. minskas med vardera. I vårändringsbudget beslutade att de som hämtats från anslaget 4:6 i stället skulle hämtas från anslaget 4:7 Bidrag till socialt arbete m.m. Detta gäller även i den fortsatta finansieringen av verksamhet. Regeringen föreslår i likhet med den beräknade anslagsnivån som lämnades i budgetpropositionen att anslaget minskas med jämfört med . Anslaget 4:5 Stimulansbidrag och andra åtgärder inom äldreområdet ökas med motsvarande belopp. Anslaget till Ersättningsnämnden pris- och löneuppräknas inte. Tabell 7.30 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 4:9 Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. som bildades ska, enligt lagen (2012:663) om ersättning anvisas under anslaget 4:9 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 7.6.104:10 Myndigheten för internationella adoptionsfrågor Tabell 7.31 Anslagsutveckling 4:10 Myndigheten för internationella adoptionsfrågor 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 15 154 tkr prisnivå. 3Motsvarar 15 154 tkr prisnivå. 4Motsvarar 15 154 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter för Myndigheten för internationella adoptionsfrågor (). Anslaget får även användas för utbetalning av statsbidrag till auktoriserade adoptionssammanslutningar och till de adopterades organisationer. I förordningen (2008:1239) finns bestämmelser om statsbidrag till auktoriserade adoptionssammanslutningar och riksorganisationer för adopterade. ansvarar för vissa frågor som rör internationella adoptioner och har ansvar för auktorisation och tillsyn av sammanslutningar som förmedlar internationella adoptioner. Vidare ansvarar myndigheten bl.a. för information i frågor om internationella adoptioner. är centralmyndighet enligt om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner. Regeringen anser att har fullgjort sina åtaganden för . Tabell 7.32 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 4:10 Myndigheten för internationella adoptionsfrågor Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2012. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2016 är preliminär. 3Vissa anslag minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 4:10 Myndigheten för internationella adoptionsfrågor . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Barnrättspolitiken omfattar frågor med utgångspunkt i de mänskliga rättigheterna som varje människa under ska tillförsäkras enligt internationella överenskommelser och särskilt åtagandena enligt konventionen om barnets rättigheter () och dess två tilläggsprotokoll. De mänskliga rättigheterna, inklusive barnets rättigheter, ska respekteras fullt ut i . Målgruppen för barnrättspolitiken är varje människa under . Barnrättspolitiken syftar till att ta tillvara och stärka barns – såväl flickors som pojkars – rättigheter, med utgångspunkt i . Till området hör myndigheten som har till uppgift att företräda barnets rättigheter och intressen samt att bevaka och driva på genomförandet av . Målet för barnrättspolitiken är att barn och unga ska respekteras och ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande (prop. 2008/09:1, bet.2008/09:SoU1, rskr. 2008/09:127). Målet grundar sig på de åtaganden som har tagit på sig genom att ratificera . Tabell 8.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 8 Barnrättspolitik 5:2 Insatser för att förverkliga konventionen om 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Nedan presenteras en resultatredovisning av de övergripande åtgärder som regeringen har vidtagit för att skapa förutsättningar för genomförandet av barnets rättigheter enligt på nationell, regional och lokal nivå. Spridning av Strategi för att stärka barnets rättigheter godkände den av regeringen föreslagna strategin för att stärka barnets rättigheter i (prop. 2009/10:232). Den nationella strategin ska ses som ett verktyg i arbetet med att förverkliga barnets rättigheter. har fått i uppdrag att genomföra insatser för att sprida och kommunicera denna strategi i kommuner, landsting och statliga myndigheter (S2011/8293/FST). Arbetet ska ske med utgångspunkt i ombudsmannens egna förslag till kommunikationsstrategi – Pejling och dialog, att sprida strategin för att stärka barnets rättigheter i –2014. Pejlingen startades med en nulägesmätning i ett femtiotal kommuner, landsting/regioner och myndigheter gällande kunskapen om och den nationella strategin. Generellt har konstaterats att arbetet med och med barnfrågor är prioriterade områden inom kommun, landsting och myndigheter. Det finns goda kunskaper om och dess innebörd men begränsade kunskaper om den nationella strategin. Det finns dessutom en efterfrågan på att få ta del av goda exempel och rätta verktyg i arbetet med barnets rättigheter ute i verksamheterna. För att öka samordningen av och dialogen om barnrättsfrågorna har regeringen tagit initiativ till ovan nämnda strategi som en gemensam utgångspunkt för det fortsatta arbetet. Regeringen har också tagit initiativ till s.k. temadialoger, där representanter från frivilliga sektorn, myndigheter och har samrått om utvecklingsmöjligheter med utgångspunkt i relevanta rekommendationer från för barnets rättigheter (barnrättskommittén). genomfördes en dialog om våld mot barn och en dialog om det fortsatta arbetet med barnets rättigheter med utgångspunkt i femte periodiska rapport till barnrättskommittén om genomförande –2012. lämnade regeringen sin femte periodiska rapport till barnrättskommittén (S2012/3601/FST) om åtgärder för att förverkliga åtagandena enligt . Rapporten omfattar även åtgärder i förhållande till de två fakultativa protokollen till , om indragning av barn i väpnade konflikter och om försäljning av barn, barnprostitution och barnpornografi. Inför rapporteringen har tematiska dialoger med frivilliga organisationer och myndigheter genomförts, bl.a. ett särskilt samråd med organisationer från det civila samhället och Kommuner och Landsting (SKL). Rapporten har spridits till kommuner, landsting, ett antal statliga myndigheter samt organisationer inom det civila samhället. Att tillgängliggöra material inom barnrättsområdet och låta översätta centrala dokument är angeläget för att regeringen ska kunna stödja genomförandet av . Mot den bakgrunden fick i uppdrag att översätta bl.a. de tematiska allmänna kommentarerna från barnrättskommittén (S2012/7439/FST). Dessa kommentarer har översatts till svenska och finns nu tillgängliga på webbplats. Ökande barnrättsperspektiv i kommuner och landsting Arbetet med att förstärka barnrättsperspektivet i kommuner och landsting har följt riktlinjerna i den treåriga överenskommelsen, Handslaget 2010–2013, mellan regeringen och Kommuner och Landsting (SKL). Dess syfte är att intensifiera och utveckla arbetet med barnets rättigheter i verksamheter för och med barn inom kommuner och landsting. Utgångspunkten för överenskommelsen har varit att arbetet ska vara långsiktigt och hållbart. En handlingsplan för hur barnets rättigheter kan stärkas i kommuners och landstings verksamheter har tagits fram, baserat på en kartläggning av bl.a. fortbildningsbehov som SKL har genomfört. Enligt handlingsplanen har en web- baserad vägledning etablerats som stöd för medlemmarna i arbetet med att stärka barnets rättigheter. Nyckelpersoner i kommuner, landsting och regioner har utbildats om rättigheterna i och flera regionala konferenser runt handlingsplanen har anordnats. I några regioner har Handslagets arbete lett till nya strukturer för barnrättsarbetet. organisation har blivit mer specialiserad , men arbetssättet präglas fortfarande av att helhetssynen på familjen och nätverket har betydelse för barnet. Socialsekreterarnas handlingsutrymme är stort, då varje barns och familjs situation är unik. Den sociala barn- och ungdomsvården uppvisar ett mer genomfört barn- och barnrättsperspektiv än tidigare, större möjligheter för barn och föräldrar att vara delaktiga, mer struktur i utredningar och insatser samt ett mer kunskapsbaserat arbete. Större utrymme för barnens åsikter Att barn ska ges förutsättningar att uttrycka sina åsikter i alla frågor som berör dem är en viktig utgångspunkt enligt den nationella strategin. Ett steg framåt på området är de nya bestämmelserna i socialtjänstlagen (2001:453) som syftar till att stärka stödet och skyddet för barn som far illa eller riskerar att fara illa (prop. 2012/13:10). Bestämmelserna innebär bland annat att barnet ges möjlighet att framföra sina åsikter i frågor som rör barnet. Om barnet inte framför sina åsikter, ska hans eller hennes inställning så långt det är möjligt klarläggas på annat sätt. På regeringens uppdrag har utvecklat en metod, Unga direkt, för att inhämta barns och ungas åsikter och erfarenheter i frågor som berör dem. Metoden har använts av myndigheten för att systematiskt lyssna på barn och unga i utsatta situationer. har myndigheten presenterat resultatet av regeringsuppdragen att lyssna till barn och unga som utsatts för våld och övergrepp (S2011/8443/FST) och att lyssna till barn och unga som lever med skyddade personuppgifter (S2011/8343/FST). Barn- och äldreministern har deltagit i en dialog med barn och unga inom ramen för granskning av hur barnets rättigheter respekteras när barn är frihetsberövade och misstänkta för brott. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 har ställt öppna frågor om vad som händer och vad man tänker när man, som barn, är frihetsberövad, antingen i polisarresten eller i häktet. Barns berättelser har sedan presenterats i en särskild skrift både för regeringen och för de berörda myndigheterna. På initiativ har barn och unga träffat fyra statsråd för att presentera sina förslag för att förbättra skyddet och stödet till barn och unga som upplever våld i nära relationer. Barnets rätt att komma till tals har också varit såväl utgångspunkten som målsättningen när över tusen barn och unga i sex kommuner arbetat med regeringsuppdraget Barn och unga i samhällsplaneringen. , och har drivit uppdraget tillsammans med kommunerna och resultatet finns redovisat i en slutrapport som presenterades till regeringen (S2009/9431/FST). Kommunerna har arbetat med projekt som de själva har valt ut, och barn och unga har fått stort utrymme i arbetet . Bättre kunskap om barns levnadsvillkor Enligt den nationella strategin för att stärka barnets rättigheter i ska aktuell kunskap om barns levnadsvillkor ligga till grund för beslut och prioriteringar som rör barn. Detta gäller såväl för åtgärder som vidtas av regering och statliga myndigheter, som för de som vidtas av kommuner och landsting. har på uppdrag av regeringen utvecklat en hemsida för att kunna följa barns levnadsvillkor inom olika områden utifrån uppföljningsverktyget för barnets rättigheter – 18. Denna plattform är ett viktigt uppföljningssystem för regeringens barnrättspolitik, för att följa utvecklingen av barns levnadsvillkor och åskådliggöra effekten av regeringens åtgärder. Det ska också kunna användas av beslutsfattare på nationell, regional eller lokal nivå för att prioritera insatser på de områden som är mest relevanta för barn. Uppföljningssystemet och dess indikatorer är därför tillgängliga för aktörer vars arbete rör barn och lanserades . ansvarar för drift, spridning och utveckling av uppföljningsverktyget 18. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Översyn av barnets rättigheter i svensk rätt Frågan om rättliga status i och huruvida bör inkorporeras i svensk rätt, dvs. göras till lag, har väckts av bl.a. barnrättskommittén, och flera enskilda organisationer. har också uttryckt en förväntan om att regeringen ska återkomma till i frågan. utarbetades i en promemoria med syfte att belysa hur svensk lagstiftning och praxis överensstämmer med rättigheterna i (Ds 2011:37). Sammanfattningsvis konstaterades att svensk lagstiftning överlag står i god överensstämmelse med rättigheterna i . För att få en fördjupad kunskap kring rättsliga ställning i våra grannländer bjöd barn- och äldreministern in till ett nordiskt kunskapsseminarium om rättsliga ställning. Som ett resultat av dessa insatser och det övriga beredningsarbetet inom /2012 har regeringen beslutat att en särskild utredare ska göra en kartläggning inom särskilt angelägna områden av hur tillämpningen av lagar och andra föreskrifter överensstämmer med rättigheterna enligt . Utredaren ska också analysera för- och nackdelar med att göra till lag, dvs. inkorporera konventionen i svensk rätt. Utgångspunkten för regeringen är fortsatt transformering av , dvs. att i den utsträckning det anses behövligt, införa eller ändra svenska bestämmelser så att de överensstämmer med konventionens krav. Men regeringen anser också att det är angeläget att göra en grundlig och aktuell analys av fördelar och nackdelar med inkorporering av och dess tilläggsprotokoll som tillträtt. En sådan analys bör bl.a. enligt regeringen ha sin utgångspunkt i en kartläggning och analys av hur rättstillämpningen överensstämmer med och de tilläggsprotokoll som har tillträtt (dir. 2013:35). Uppdraget ska redovisas . Bredare information om barns rättigheter till föräldrar Föräldrarna är de mest betydelsefulla personerna i barnets liv; de står närmast barnet och de ska se till att barnets behov tillgodoses och att barnets rättigheter inte kränks, i förhållande exempelvis till skolan, hälso- och sjukvården eller , men också inom familjen (se vidare avsnitt 7.4.12 Politik för sociala tjänster). Det är därför viktigt att föräldrar får kunskap om barnets rättigheter och vad rättigheterna innebär. har haft i uppdrag att ta fram och sprida ett informationsmaterial till föräldrar och blivande föräldrar om barnets rättigheter med ett särskilt fokus på relationen mellan barn och föräldrar och barns rätt till skydd mot våld, såsom aga (S2010/4933/FST). Materialet – Viktigast av allt – består av tre korta filmer, en folder till föräldrar samt en handledning för den som leder föräldragrupper. För att sprida materialet har utbildningar för samordningsbarnmorskor och barnhälsovårdssamordnare har genomförts. Materialet finns på MVC- och BVC mottagningar och på webbplats. Uppföljningen av vad aktörerna anser om materialet visar bl.a. att en majoritet är positiva till materialet och att det bidragit till en diskussion om hur föräldrastödet kan utvecklas. har enligt lagen (1993:335) om i uppdrag att företräda barns och ungas rättigheter och intressen. I uppdraget ingår också att driva på genomförandet och bevaka efterlevnaden av konventionen. Myndigheten ska också uppmärksamma att lagar och andra författningar samt deras tillämpning stämmer överens med och hos regeringen föreslå de författningsändringar eller andra åtgärder som behövs för att barns rättigheter ska tillgodoses. De årliga Barnrättsdagarna som myndigheten arrangerar i samverkan med Stiftelsen och är en årlig mötesplats för alla som vill utveckla sig och sitt arbete inom barnrättsområdet med fokus på att förverkliga . Fokus för Barnrättsdagarna 2012 var barn och våld i nära relationer. har prioriterat barn och unga som är frihetsberövade och misstänkta för brott. Den kunskap som samlat in presenterades i årsrapporten , Från insidan. ombudsmannen uppmärksammat situationen för ensamkommande barn och unga och frågor som rör barn med funktionsnedsättning, såsom assistansersättningen. Myndigheten har också etablerat en dialog med olika myndigheter, bl.a. Kriminalvården, Polisen, , , och kring hur barns rättigheter kan stärkas inom berörda verksamheter. Vidare har initierat en direkt dialog med kommuner, bl.a. om situationen för ensamkommande barn inom ramen för regeringsuppdraget att kommunicera strategin för att stärka barnets rättigheter, s.k. Pejling och Dialog. har fört en dialog med barn och unga som misstänkts för brott och är frihetsberövade. Den direkta dialogen med barn och unga har använts av myndigheten också för att samla kunskap om livsvillkoren för barn och unga som utsatts för våld och övergrepp (S2011/8443/FST) och barn och unga som lever med skyddade personuppgifter (S2011/8343/FST). är ett föregångsland för genomförandet av barnets rättigheter. Såväl våra barns livsvillkor som barns rättigheter i samhället placeras oftast på ledande positioner i internationella jämförelser. Genomförandet av barnets rättigheter är sektorsövergripande och förutsätter insatser på såväl nationell, regional och lokal som internationell nivå. Regeringens och arbete som riktades mot kommuner och landsting har därför varit värdefulla för att uppnå målet för barnrättspolitiken. Regeringen anser att den dialog som för direkt med barn och unga i frågor som rör dem är strategiskt viktig för att driva på genomförandet av . Utgångspunkten för arbetet inom barnrättspolitiken är den av godkända strategin för att stärka barnets rättigheter i . Att sprida denna strategi till alla berörda offentliga aktörer är därför centralt för en ständig förbättring av barnets livsvillkor och för att nå målet för barnrättspolitiken. I det arbetet är det viktigt att ta hänsyn till att barn är unika individer och att flickors och pojkars situation och behov kan se 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 olika ut på grund av bl.a. funktionsnedsättning och bakgrund. Regeringens vision är att ska vara det bästa landet för barn att växa upp och utvecklas i. ska erbjuda varje flicka eller pojke, utan hänsyn till deras olika bakgrund, de bästa förutsättningarna att utveckla sin personlighet, att växa som en fritt tänkande människa och att känna sig trygg och delaktig i samhällsutvecklingen. Utgångspunkten för regeringens övergripande barnrättspolitik och specifika åtgärder är de mänskliga rättigheterna som varje människa under ska tillförsäkras enligt internationella överenskommelser och särskilt de åtagandena enligt och dess två tilläggsprotokoll. Regeringen fortsätter att prioritera områden som rör den sociala barn- och ungdomsvården, att öka kunskapen kring barns levnadsvillkor och inhämta deras åsikter samt att skapa goda uppväxtvillkor för alla barn. De uppdrag och initiativ som regeringen har tagit är en viktig del av det framåtsyftande utvecklingsarbetet som sker i enlighet med regeringens övergripande barnrättsstrategi. För att stärka barnrättspolitiken sker insatser inom flera politikområden, exempelvis inom den sociala barn- och ungdomsvården, funktionshinderspolitiken och satsningar på att stödja utsatta barn inom ramen för den samlade strategin för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken. Samhällsutvecklingen berör i högsta grad barnets uppväxtvillkor. För regeringen är det därför angeläget att vara uppmärksam på nya företeelser i samhället som kan påverka barnets livsvillkor negativt och vid behov bemöta dem med effektiva åtgärder. Det krävs både ett långsiktigt och strategiskt arbete men också specifika punktinsatser inom väldefinierade verksamhetsområden, målgrupper och målsättningar. Det krävs också en ständig dialog med kommuner och landsting, med det civila samhället, med den privata sektorn och inte minst med barn och unga. Bland de områden och åtgärder som är angelägna avser regeringen att särskilt lyfta fram följande: 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 –strategiskt angreppssätt både på nationell, regional, lokal samt internationell nivå för att tillgodose barnets rättigheter –uppföljning av hur lagstiftningen och dess tillämpning överensstämmer med barns rättigheter –stöd i föräldraskapet –uppmärksamma ekonomiskt och socialt utsatta barn –uppmärksamma barn med funktionsnedsättning –stärka skyddet mot våld, övergrepp och exploatering –bättre kunskap om barnets uppväxtvillkor och om barnens egna åsikter i frågor som rör dem för att stärka barnets rättigheter. Barnrättspolitiken kommer även i fortsättningen att bidra till att barnets rättigheter tillgodoses på alla relevanta politikområden. Ett barnrättsperspektiv ska vara utgångspunkten för regeringens arbete på alla områden som behandlar frågor rörande barn, såväl nationellt som internationellt. Det långsiktiga arbetet för att tillförsäkra barn de bästa uppväxtvillkoren har sin grund i den nationella strategin för att stärka barnets rättigheter (prop. 2009/10:232). Strategin behöver även i fortsättningen spridas och kommuniceras till kommuner, landsting och statliga myndigheter. Det krävs också ett arbete för att omsätta de strategiska principerna i konkreta rutiner och arbetssätt, anpassade till de olika aktörernas specifika uppdrag, befogenheter och behov. Regeringens överenskommelse – Handslaget - med Kommuner och Landsting (SKL) har pågått och innefattat olika verksamheter för att stärka barnets rättigheter i kommunernas och landstingens verksamheter. En utvärdering av det treåriga arbetet ska presenteras . Även pågående regeringsuppdrag – Pejling och Dialog – är relevant för stödet till kommuner, landsting och myndigheter. Regeringens ambition är att tillsammans med SKL identifiera de mest effektiva samarbetsformerna med den kommunala och landstingskommunala sektorn och det behov som eventuellt kan finnas för att stärka barnrättsperspektivet i deras verksamheter. Barns livsvillkor berör även andra aktörer utöver de offentliga myndigheterna och beslutsfattarna. Den privata sektorn, företag och organisationer kommer ofta i kontakt både med barn och med barnfamiljer.