prop · H10314 · 2013-10-15 00:00:00 — Regeringens proposition 2013/14:14 Förstärkt nedsättning av egenavgifter Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att nedsättningen av egenavgifterna förstärks genom att avdraget vid avgiftsberäkningen höjs till av avgiftsunderlaget och det maximala avdragsbeloppet med 5 000 till . Avdraget får inte medföra att egenavgifterna understiger ålderspensionsavgiften. I propositionen föreslås också att begränsningsregeln för delägare i handelsbolag och fysiska personer som bedriver näringsverksamhet tillsammans slopas. Ändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980).............. Ärendet och dess beredning .............................................................. Förstärkt nedsättning av egenavgifter ............................................... Bilaga 1 Lagförslag i promemorian Förstärkt nedsättning av Bilaga 2 Förteckning över remissinstanserna...................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ..... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980). 2013/14:14 2 Förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980) Härigenom föreskrivs i fråga om socialavgiftslagen (2000:980)1 dels att 3 kap. 20 § ska upphöra att gälla, dels att 3 kap. 18 § ska ha följande lydelse. Vid beräkning av egenavgifter ska avdrag göras av avgiftsunderlaget, dock högst med av avgiftsunderlaget, dock Avdraget får inte medföra att Första stycket gäller bara pensionsavgiften enligt 13 §. 1.till den del avgiftsunderlaget utgörs av avgiftspliktig inkomst av näringsverksamhet, 2.om den del av avgiftsunderlaget som utgörs av avgiftspliktig inkomst av näringsverksamhet överstiger , och 3.om den avgiftsskyldige vid ingången av beskattningsåret har fyllt 26 men inte och inte bara ska betala ålderspensionsavgiften enligt 16 §. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Den upphävda paragrafen gäller fortfarande för sådan inkomst som har uppburits före ikraftträdandet. 3.Bestämmelsen i 3 kap. 18 § i sin nya lydelse tillämpas på sådan inkomst som uppbärs efter . 4.Omfattar beskattningsåret tid såväl före som efter ikraftträdandet ska, om den avgiftsskyldige inte visar annat, så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller och hela beskattningsåret. 1Senaste lydelse av 3 kap. 20 § 2010:436. 2Senaste lydelse 2012:758. Ärendet och dess beredning I budgetpropositionen aviserades att regeringen 2013 avser att återkomma med ett förslag om en förstärkning av nedsättningen av egenavgifterna (prop. 2013/14:1, Förslag till statens budget 2014, finansplan och skattefrågor, avsnitt 6.11). har utarbetats en promemoria innehållande förslag till en förstärkt nedsättning av egenavgifterna. finns i bilaga 1. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i lagstiftnings- ärendet (dnr Fi2013/3095). I denna proposition behandlas promemorians förslag. Författningstekniskt och även i övrigt är de föreslagna ändringarna av sådan beskaffenhet att Lagrådets granskning skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande. Förstärkt nedsättning av egenavgifter Regeringens förslag: Avdraget vid beräkningen av egenavgifter höjs till av avgiftsunderlaget och det maximala avdragsbeloppet med 5 000 till . Avdraget får inte medföra att egenavgifterna understiger ålders- Begränsningsregeln för delägare i handelsbolag och fysiska personer som bedriver näringsverksamhet tillsammans slopas. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Promemorian har inte något förslag om att slopa begränsningsregeln i 3 kap. 20 § socialavgiftslagen (2000:980) för delägare i handelsbolag och fysiska personer som bedriver näringsverksamhet tillsammans. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inget att erinra mot förslaget. organisationen i (LO), akademikers centralorganisation () och () avstyrker förslaget. och ESV har invändningar av mer principiell natur mot en nedsättning av egenavgifterna och framhåller att förslaget gör skattesystemet mer anser att det är positivt att skatten på arbete sänks, men att det bör ske genom generella skattesänkningar. och skatte- och avgiftssystemets komplexitet och bidrar till att göra systemet mer svåröverskådligt. och anser vidare att avgifterna inte bör användas för andra ändamål än finansiering av näringsliv, Företagarna och () är positiva till en förstärkning av nedsättningen av egenavgifterna. anser att sänkta avgifter är den viktigaste åtgärden på skatteområdet för småföretagare, den nu föreslagna sänkningen är enligt LRF dock för liten. Arbetsförmedlingen framhåller att förslaget skulle underlätta för arbetssökande som startar egen näringsverksamhet och öka möjligheten för deras företag att överleva, inte minst under den svåra inledande fasen. LO anser att förslaget saknar positiva sysselsättningseffekter. ESV framhåller att effekterna på sysselsättningen via ökat egenföretagande troligtvis är små. forskning (IFAU) framhåller att en sänkning av egenavgifterna gör företagande mer attraktivt, både i förhållande till andra former av sysselsättning och i förhållande till arbetslöshet. Förslaget kan inte förväntas höja sysselsättningsgraden bland redan existerande företag, däremot kan nedsättningen på marginalen bidra till att minska risken för en sänkning av sysselsättningsgraden och möjligen också risken för en avveckling av företag. Bland arbetslösa och lågutbildade kan nedsättningen antas leda till positiva sysselsättningseffekter. anser att begränsningsregeln för delägare i handelsbolag i 3 kap. 20 § socialavgiftslagen bör slopas. Näringsidkarna behöver då inte ta ställning till vilket nedsättningsbelopp de har rätt till och hanteringen kan ske helt maskinellt. Det skulle innebära en förenkling för näringsidkarna och att riskerna för fel minskar. Skälen för regeringens förslag Förstärkning av nedsättningen av egenavgifterna Egenavgifter betalas normalt av fysiska personer som bedriver aktiv näringsverksamhet, dvs. enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag. Egenavgifterna, inklusive den allmänna löneavgiften enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift, beräknas uppgå till om inte anmälan om annan karenstid än har gjorts till . infördes en nedsättning av egenavgifterna för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag i syfte att göra det mer attraktivt att starta, driva och utveckla företag. Nedsättningen som uppgår till är utformad som ett avdrag vid avgiftsberäkningen. Vid beräkningen av egenavgifter ska avdrag göras av avgiftsunderlaget, dock högst med . En förutsättning för avdrag är att överskottet av näringsverksamheten överstiger och att den avgiftsskyldige vid årets ingång har fyllt 26 men inte . För att göra det mer attraktivt att driva ett eget företag och ytterligare sänka tröskeln för dem som överväger att starta ett eget företag, föreslås i promemorian att nedsättningen av egenavgifterna förstärks genom att avdraget höjs till av avgiftsunderlaget och det maximala avdragsbeloppet med 5 000 till . Regeringen anser att det är angeläget att fortsätta arbetet med att förbättra de mindre företagens förutsättningar för utveckling och tillväxt. Egenavgifterna anses fortfarande utgöra en stor kostnad för många näringsidkare och sänkta avgifter är, som bl.a. LRF framhåller, en viktig åtgärd för att förbättra villkoren för de mindre företagen. Regeringen instämmer i promemorians och IFAU:s, bedömning att en förstärkning av nedsättningen av egenavgifterna gör det mer attraktivt att driva ett eget företag och sänker tröskeln för dem som överväger att starta ett eget En förstärkning av nedsättningen av egenavgifterna ökar också Arbetsförmedlingen framhåller underlättar detta bedrivandet av verksamheten och ökar möjligheterna för företagen att överleva, inte minst under den svåra inledande fasen. LO och ESV anser att promemorians förslag saknar positiva sysselsättningseffekter eller att effekterna troligtvis är små. Regeringen gör dock, i likhet med IFAU, bedömningen att sysselsättningen bland personer som är arbetslösa och personer som har låg utbildning kan antas komma att öka samt att förslaget på marginalen kan bidra till att minska risken för en sänkning av sysselsättningsgraden bland redan existerande företag och möjligen även risken för en avveckling av företag. Den utdragna lågkonjunkturen förstärker också behovet av att ytterligare sänka kostnaderna och stärka likviditeten för de mindre företagen. Mot denna bakgrund finns det enligt regeringens mening, trots de principiella invändningar som LO, och riktar mot förslaget, skäl att förstärka nedsättningen av egenavgifterna. Majoriteten av remissinstanserna delar denna bedömning. Regeringen anser, i motsats till LRF, att den i promemorian föreslagna förstärkningen är väl avvägd. Promemorians förslag innebär att de beräknade egenavgifterna , vid maximal nedsättning, kommer att uppgå till för en näringsidkare som har valt 90 dagars karenstid. En nedsättning av egenavgifterna får inte medföra att avgifterna understiger ålderspensionsavgiften om av avgiftsunderlaget. Det inkomstgrundade ålderspensionssystemet är ett fristående försäkringssystem vid sidan av statsbudgeten där ålderspensionsavgiften har till uppgift att finansiera systemet. Ålderspensionsavgiften får således inte reduceras. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att avdraget vid beräkningen av egenavgifter höjs till av avgiftsunderlaget och det maximala avdragsbeloppet med 5 000 till . Avdraget får inte medföra att avgifterna understiger ålderspensionsavgiften. Begränsningar för delägare i handelsbolag m.fl. För delägare i handelsbolag samt fysiska personer som bedriver näringsverksamhet tillsammans finns en begränsningsregel i 3 kap. 20 § socialavgiftslagen. Begränsningen innebär att det sammanlagda avdraget från de egenavgifter som är hänförliga till verksamhetens inkomster för samtliga personer tillsammans inte får överstiga 20 000 konor. anser att begränsningsregeln bör slopas. Näringsidkarna skulle då inte behöva ta ställning till vilket nedsättningsbelopp de har rätt till och hanteringen kan ske helt maskinellt. Det skulle innebära en förenkling för näringsidkarna och att riskerna för fel minskar. Regeringen instämmer i bedömning och föreslår av förenklingsskäl att begränsningsregeln för delägare i handelsbolag och fysiska personer som bedriver näringsverksamhet tillsammans slopas. 2013/14:14 5 Förslagen beräknas beröra cirka 180 000 enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag. Av dessa beräknas cirka 86 000 få maximal nedsättning, dvs. Den årliga offentligfinansiella bruttokostnaden för förslaget beräknas till . Förslaget bedöms leda till ökade inkomster för näringsidkarna. På kort sikt antas att en tredjedel av förändringen övervältras på priser medan resterande två tredjedelar övervältras på näringsinkomster. Genom att anpassning antas ske genom utnyttjande av den positiva räntefördelningen kommer inkomstförändringen i huvudsak att beskattas i inkomstslaget kapital. På lång sikt antas det ske en fullständig överföring till inkomst av kapital. Detta leder till att den offentligfinansiella nettokostnaden blir lägre. I tabell 5.1 visas bl.a. nettokostnaden –2017. Förslaget beräknas försvaga de offentliga finanserna med varaktigt. Tabell 5.1 Offentligfinansiella kostnader för en förstärkt nedsättning av egenavgifterna, kostnad (netto) Förslagen medför vissa förändringar för . En samlad bedömning av resursbehov har gjorts i budgetpropositionen , utgiftsområde 3 avsnitt 3.4. För de allmänna förvaltningsdomstolarna bedöms förslagen inte få någon budgetpåverkan. Förslaget om ett förstärkt avdrag vid beräkningen av egenavgifterna syftar till att förbättra de mindre företagens förutsättningar för utveckling och tillväxt. Många mindre företag har förhållandevis låg inkomst och marginalerna är låga, i synnerhet under en lågkonjunktur. Eftersom egenavgifterna utgör en stor kostnad för många enskilda näringsidkare gör regeringen, till skillnad från Företagarna, bedömningen att förslaget kan bidra till att stärka likviditeten hos företagen och göra dem mer motståndskraftiga vid konjunktursvängningar. Åtgärden kan även medföra att nya företag etableras då tröskeln för att starta företag sänks. Förslaget bedöms inte påverka företagens administrativa börda. Förslaget att slopa begränsningsregeln för delägare i handelsbolag och enskilda näringsidkare som bedriver verksamhet tillsammans bedöms minska den administrativa bördan för dessa företag. Förslaget om ett förstärkt avdrag vid beräkningen av egenavgifterna bedöms leda till en viss ökning av den ekonomiska standarden för alla grupper. Av diagram 5.1 nedan framgår den genomsnittliga procentuella förändringen av ekonomisk standard (disponibel inkomst justerad för hushållsstorlek) till följd av förslaget för olika inkomstgrupper. Beräkningarna avser hela befolkningen och en jämförelse mellan nu gällande regelverk och förslaget. Den största ökningen återfinns bland de med lägst inkomster. Den lägsta standardökningen får de med högst inkomster. Om beräkningarna endast innefattar de som har inkomster från aktiv näringsverksamhet (diagram 5.2) är givetvis den procentuella ökningen av ekonomisk standard större. Den största och minsta procentuella ökningen återfinns alltjämt bland de med lägst respektive högst inkomster. Där emellan är i princip ökningen avtagande med inkomsten. Diagram 5.1 Procentuell förändring av ekonomisk standard till följd av förslaget för hela befolkningen. Efter inkomstgrupper (deciler) Källa: Egna beräkningar Procentuell förändring av disponibel inkomst till följd av förslaget för alla med inkomster från aktiv Efter inkomstgrupper (deciler) Källa: Egna beräkningar Av dem som är enskilda näringsidkare och aktiva delägare i handelsbolag är en större andel män än kvinnor. Förslaget om ett förstärkt avdrag vid beräkningen av egenavgifterna beräknas därför till tillfalla män. Undersökningar visar att kvinnor i högre utsträckning än män tvekar att starta företag. I och med att förslaget sänker tröskeln för att driva ett eget företag är förhoppningen att andelen kvinnor som startar egna företag och således får del av nedsättningen ska öka. Förslaget till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980) Ändringarna i paragrafens första stycke innebär att avdraget vid beräkningen av egenavgifter höjs till av avgiftsunderlaget och det maximala avdragsbeloppet med 5 000 till . Det införs även en begränsning för avdraget som innebär att avdraget inte får medföra att egenavgifterna understiger ålderspensionsavgiften enligt 13 §. Paragrafen upphävs till följd av att begränsningsregeln slopas. I första punkten anges att lagen träder i kraft . Den upphävda paragrafen gäller fortfarande för sådan inkomst som har uppburits före ikraftträdandet. Detta framgår av andra punkten. Av tredje punkten framgår att bestämmelsen i 3 kap. 18 § i sin nya lydelse ska tillämpas på sådan inkomst som uppbärs efter . Eftersom avdraget riktar sig till enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag motsvaras normalt sett beskattningsåret av kalenderåret. Det kan dock förekomma att beskattningsåret av någon anledning, exempelvis vid nystartade verksamheter, omfattar delar av två kalenderår. En särskild övergångslösning behövs därför för det fall beskattningsåret omfattar tid före . Enligt fjärde punkten ska i dessa fall, om den avgiftsskyldige inte visar annat, så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller och hela beskattningsåret. Lagförslag i promemorian Förstärkt nedsättning av egenavgifter Förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 18 § socialavgiftslagen (2000:980) ska ha följande lydelse. Vid beräkning av egenavgifter ska avdrag göras av avgiftsunderlaget, dock högst med av avgiftsunderlaget, dock Avdraget får inte medföra att Första stycket gäller bara pensionsavgiften enligt 13 §. 1.till den del avgiftsunderlaget utgörs av avgiftspliktig inkomst av näringsverksamhet, 2.om den del av avgiftsunderlaget som utgörs av avgiftspliktig inkomst av näringsverksamhet överstiger , och 3.om den avgiftsskyldige vid ingången av beskattningsåret har fyllt 26 men inte och inte bara ska betala ålderspensionsavgiften enligt 16 §. 1.Denna lag träder i kraft . 2.De nya bestämmelserna tillämpas på inkomster som uppbärs efter . 3.Omfattar beskattningsåret tid såväl före som efter ikraftträdandet ska, om den avgiftsskyldige inte visar annat, så stor del av beskattningsårets inkomst anses hänförlig till tiden efter , som svarar mot förhållandet mellan den del av beskattningsåret som infaller och hela beskattningsåret. 1 Senaste lydelse 2012:758. Efter remiss har yttrande över promemorian kommit in från Förvaltningsrätten i , , , , , , , , , forskning (IFAU), , Föreningen , , i (LO), och akademikers centralorganisation (). Följande remissinstanser har inte svarat eller meddelat att de avstår från att lämna synpunkter: , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys), FAR, FöretagarFörbundet, , , , , kommuner och landsting och (). Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , Adelsohn , , , , , , Regeringen beslutar proposition 2013/14:14 Förstärkt nedsättning av egenavgifter