prop · H10330 · 2013-10-15 00:00:00 — Dessa villkor ska utformas så att de säkerställer att den flexibilitet som erbjuds genom punkt 1 inte utnyttjas selektivt i syfte att uppnå minsk ningar av kapitalbaskraven för de exponeringsklasser eller affärs enheter som ännu inte omfattas av internmetoden eller vid användningen av egna skattningar av LGD och konverterings faktorer. 4.Institut som har börjat tillämpa internmetoden först efter eller som fram till denna tidpunkt av de behöriga myndigheterna ålades att vara i stånd att beräkna sina kapitalbaskrav enligt schablonmetoden får under genomföran deperioden fortsätta att beräkna kapitalbaskraven för alla expo neringar enligt schablonmetoden till dess att de behöriga myn digheterna har meddelat dem att de är tillfreds med att genom förandet av internmetoden med rimlig säkerhet kommer att slutföras. Villkor för tillämpning av internmetoden per exponeringsklass och inom olika affärsenheter Institut samt eventuella moderföretag och dotterföretag ska tillämpa internmetoden på alla exponeringar, om de inte har fått godkännande från sina behöriga myndigheter att per manent använda schablonmetoden i enlighet med artikel 150. Varje institut som får tillämpa internmetoden på någon exponeringsklass ska också tillämpa internmetoden på aktie exponeringsklassen enligt artikel 147.2 e, förutom i de fall då institutet får tillämpa schablonmetoden på aktieexponeringar enligt artikel 150 och på exponeringsklassen övriga motparts lösa tillgångar enligt artikel . L 176/94 Europeiska unionens officiella tidning ska utarbeta förslag till tekniska standarder för tillsyn som anger hur de behöriga myndigheterna ska fastställa hur och när det stegvisa införandet av internmetoden per exponerings klass enligt punkt 3 är lämpligt. ska lägga fram dessa förslag till tekniska standarder för tillsyn till kommissionen . Till kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska standarder för tillsyn som avses i första stycket i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010. Villkor för att återgå till användning av mindre avancerade metoder Ett institut som tillämpar internmetoden på en viss expo neringsklass eller exponeringstyp får inte sluta att tillämpa den metoden och i stället använda schablonmetoden för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp, om inte följande villkor är uppfyllda: a)Institutet har visat de behöriga myndigheterna att använd ningen av schablonmetoden inte syftar till att sänka institu tets kapitalbaskrav, att detta är nödvändigt med tanke på arten och komplexiteten hos institutets sammanlagda expo neringar av denna typ och att det inte kommer att ha en väsentlig negativ inverkan på institutets solvens eller förmåga till effektiv riskhantering. b)Institutet har fått förhandsgodkännande från de behöriga myndigheterna. Institut som enligt artikel 151.9 har fått tillstånd att an vända egna skattningar av LGD och konverteringsfaktorer får inte återgå till att använda de LGD-värden och konverterings faktorer som avses i artikel 151.8, om inte följande villkor är uppfyllda: a)Institutet har visat de behöriga myndigheterna att använd ningen av LGD och konverteringsfaktorer enligt artikel 151.8 på en viss exponeringsklass eller exponeringstyp inte syftar till att sänka institutets kapitalbaskrav, att detta är nödvän digt med tanke på arten och komplexiteten hos institutets sammanlagda exponeringar av denna typ och att det inte kommer att ha en väsentlig negativ inverkan på institutets solvens eller förmåga till effektiv riskhantering. b)Institutet har fått förhandsgodkännande från den behöriga myndigheten. Tillämpningen av punkterna 1 och 2 är beroende av de villkor som har fastställts av de behöriga myndigheterna för införandet av internmetoden i enlighet med artikel 148 och det tillstånd för permanent partiell användning som avses i artikel 150. Villkor för permanent partiell användning Om de behöriga myndigheterna ger sitt godkännande får institut som har tillstånd att använda internmetoden för beräk ning av riskvägda exponeringsbelopp och förväntade förlustbe lopp för en eller flera exponeringsklasser tillämpa schablonme toden på följande exponeringar: a)Den exponeringsklass som anges i artikel 147.2 a, om an talet väsentliga motparter är litet och det skulle vara oskäligt betungande att kräva att institutet skulle införa ett riskklas sificeringssystem för dessa motparter. b)Den exponeringsklass som anges i artikel 147.2 b, om an talet väsentliga motparter är litet och det skulle vara oskäligt betungande att kräva att institutet skulle införa ett riskklas sificeringssystem för dessa motparter. c)Exponeringar i icke väsentliga affärsenheter samt expone ringsklasser eller exponeringstyper som med hänsyn till sin storlek och den riskprofil de företer är av mindre betydelse. d)Exponeringar mot medlemsstaternas nationella regeringar, centralbanker och delstatliga och lokala självstyrelseorgan, myndigheter samt administrativa organ och offentliga organ, förutsatt att i)det inte finns någon skillnad mellan riskerna vid expone ringar mot den nationella regeringen och och vid de övriga nämnda exponeringarna på grund av riktade offentliga åtgärder, och att ii)exponeringarna mot den nationella regeringen och cen tralbanken åsätts riskvikt enligt artikel 114.2, 114.4 eller 114.5. e)Ett instituts exponeringar mot en motpart som är dess mo derföretag, dotterföretag eller dotterföretag till dess moder företag, förutsatt att motparten är ett institut eller ett finan siellt holdingföretag, blandat finansiellt holdingföretag, finan siellt institut, kapitalförvaltningsbolag eller ett företag som tillhandahåller anknutna tjänster som omfattas av tillfreds ställande tillsynskrav eller ett företag med en anknytning som omfattas av artikel 12.1 i rådets direktiv /349/EEG. Europeiska unionens officiella tidning L 176/95 f)Exponeringar mellan institut vilka uppfyller de krav som anges i artikel 113.7. g)Aktieexponeringar mot juridiska personer vilkas kreditåta ganden åsätts riskvikt enligt kapitel 2, inbegripet offent ligt stödda enheter på vilka riskvikten 0 kan tillämpas. h)Aktieexponeringar som uppstår inom ramen för lagstift ningsprogram för främjande av särskilda sektorer av närings livet som i betydande grad subventionerar institutets investe ring och som är förenade med någon form av offentlig till syn och begränsningar av investeringarna i värdepapper, var vid detta undantag från internmetoden endast får tillämpas på exponeringar på högst totalt av kapitalbasen. i)De exponeringar som anges i artikel 119.4 och uppfyller villkoren i den artikeln. j)De statliga och statligt återförsäkrade garantier som avses i artikel 215.2. De behöriga myndigheterna ska tillåta tillämpning av schablon metoden för de aktieexponeringar enligt leden g och h i första stycket som har godkänts för denna behandling i andra med lemsstater. ska på sin webbplats offentliggöra och regel bundet uppdatera en förteckning över de exponeringar som avses i dessa punkter som ska behandlas enligt schablonmeto den. 2.Vid tillämpningen av punkt 1 ska ett instituts expone ringsklass avseende aktier inte betraktas som mindre betydande om det sammanlagda värdet av exponeringarna, med undantag av sådana exponeringar i värdepapper som gjorts inom ramen för lagstiftningsprogram enligt punkt , genomsnittligt under det föregående året överstiger av institutets kapital. Om dessa exponeringar till antalet uppgår till mindre än 10 enskilda innehav, ska tröskelvärdet i stället vara av institutets kapital. 3.EBA ska utarbeta förslag till tekniska standarder för tillsyn isyfte att fastställa tillämpningsvillkor för punkt 1 a, b och c. ska lägga fram dessa förslag till tekniska standarder för tillsyn till kommissionen . Till kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska standarder för tillsyn som avses i första stycket i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010. ska 2018 utfärda riktlinjer för tillämpningen av punkt 1 d med rekommendationer om gränsvärden uttryckta i procent av den totala balansräkningen och eller riskvägda tillgångar som ska beräknas enligt schablonmetoden. Dessa riktlinjer ska antas i enlighet med artikel 16 i förordning (EU) nr 1093/2012. A v s n i t t 2 B e r ä k n i n g r i s k v ä g d a e x p o n e r i n g s b e l o p p U n d e r a v s n i t t 1 B e h a n d l i n g p e r e x p o n e r i n g s k l a s s 1.De riskvägda exponeringsbeloppen för kreditrisker som ingår i någon av de exponeringsklasser som anges i artikel 147.2 a–e och g ska, såvida de inte dras från kapitalbasen, beräknas i enlighet med underavsnitt 2, förutom när exponeringarna dras av från kärnprimärkapital, övrigt primärkapital eller supplemen tärkapital. 2.De riskvägda exponeringsbeloppen för utspädningsrisk av seende förvärvade fordringar ska beräknas i enlighet med arti kel 157. När ett institut har full regressrätt avseende förvärvade fordringar gentemot säljaren för fallissemangsrisken och utspäd ningsrisken ska bestämmelserna i artikel 152 och i arti kel 158.1–158.4 inte tillämpas på de förvärvade fordringarna. Exponeringen får i stället behandlas som en exponering med säkerhet. 3.Beräkningen av riskvägda exponeringsbelopp för kreditrisk och utspädningsrisk ska bygga på de relevanta parametrar som gäller för exponeringen i fråga. Dessa ska omfatta PD (sanno likhet för fallissemang), LGD, löptid (nedan kallad M) och ex poneringsvärde för exponeringen. PD och LGD kan tas upp separat eller tillsammans i enlighet med avsnitt 4. 4.Instituten ska utföra beräkningen av de riskvägda expone ringsbeloppen för alla exponeringar som tillhör exponerings klassen "aktieexponeringar" enligt artikel 147.2 e i enlighet med artikel 155. Instituten får tillämpa de metoder som fast ställs i artikel 155.3 och 155.4, om de har fått förhandsgod kännande av de behöriga myndigheterna. De behöriga myndig heterna ska tillåta ett institut att tillämpa internmetoden enligt artikel 150.4, förutsatt att institutet uppfyller de krav som anges iavsnitt 6 underavsnitt 4. 5.Beräkningen av riskvägda exponeringsbelopp för kreditrisk isamband med exponeringar för specialutlåning får göras enligt artikel 153.5. 6.För exponeringar som tillhör de exponeringsklasser som avses i artikel 147.2 a–d ska instituten tillhandahålla egna PD- skattningar i enlighet med artikel 143 och avsnitt 6. L 176/96 Europeiska unionens officiella tidning 7.För exponeringar som tillhör den exponeringsklass som avses i artikel 147.2 d ska instituten tillhandahålla egna skatt ningar av LGD-värden och konverteringsfaktorer i enlighet med artikel 143 och avsnitt 6. 8.För exponeringar som tillhör de exponeringsklasser som avses i artikel 147.2 a–c ska instituten tillämpa de LGD-värden som anges i artikel 161.1 och de konverteringsfaktorer som anges i artikel 166.8 a–d, om de inte fått tillstånd att använda sina egna skattningar av LGD-värden och konverteringsfaktorer för dessa exponeringsklasser i enlighet med punkt 9. 9.De behöriga myndigheterna får för alla exponeringar som tillhör de exponeringsklasser som avses i artikel 147.2 a–c tillåta att instituten använder egna skattningar av LGD-värden och konverteringsfaktorer i enlighet med artikel 143 och avsnitt 6. 10.De riskvägda exponeringsbeloppen för värdepapperise rade exponeringar och för exponeringar som tillhör den expo neringsklass som avses i artikel 147.2 f ska beräknas i enlighet med kapitel 5. Behandling av exponeringar i form av andelar eller aktier i fonder Om exponeringar i form av andelar eller aktier i fonder uppfyller de kriterier som anges i artikel 132.3 och institutet har kännedom om samtliga eller en del av fondens underlig gande exponeringar, ska institutet tillämpa genomlysning av dessa underliggande exponeringar i syfte att beräkna riskvägda exponeringsbelopp och belopp för förväntade förluster i enlig het med de metoder som anges i detta kapitel. När en underliggande exponering i sig utgör en annan expone ring i form av andelar eller aktier i en annan fond, ska det första institutet också tillämpa genomlysning av den andra fondens underliggande exponeringar. Om institutet inte uppfyller villkoren för att använda de metoder som anges i detta kapitel för samtliga eller en del av fondens underliggande exponeringar, ska de riskvägda expone ringsbeloppen och beloppen för förväntade förluster beräknas i enlighet med följande metoder: a)För exponeringar som tillhör klassen "aktieexponeringar" en ligt artikel 147.2 e ska instituten tillämpa den förenklade riskviktmetoden enligt artikel 155.2. b)För alla andra underliggande exponeringar enligt punkt 1 ska instituten tillämpa schablonmetoden enligt kapitel 2, om följande villkor är uppfyllda: i)För exponeringar som omfattas av en specifik riskvikt för exponeringar utan kreditbetyg eller som placerats i det kreditkvalitetssteg som har den högsta riskvikten för en viss exponeringsklass, ska riskvikten multipliceras med två men får inte vara högre än 1 . ii)För alla övriga exponeringar ska riskvikten multipliceras med 1,1 och vara . Om institutet vid tillämpning av led a inte kan skilja mellan exponeringar i riskkapitalföretag, börsnoterade aktier och andra aktieliknande exponeringar, ska det behandla exponeringarna i fråga som andra aktieliknande exponeringar. Om dessa expone ringar, tillsammans med institutets direkta exponeringar i denna exponeringsklass, inte är betydande i den mening som avses i artikel 150.1 och 150.2 får de tillämpas, förutsatt att de behö riga myndigheterna ger sitt godkännande. Om exponeringar i form av andelar eller aktier i en fond inte uppfyller de kriterier som anges i artikel 132.3 eller om institutet inte har kännedom om fondens samtliga underlig gande exponeringar eller om de underliggande exponeringar som i sig utgör en exponering i form av andelar eller aktier i en fond, ska institutet göra genomlysning av dessa underlig gande exponeringar och beräkna riskvägda exponeringsbelopp och belopp för förväntade förluster i enlighet med den förenk lade riskviktmetoden i artikel 155.2. Om institutet därvid inte kan skilja mellan investeringar i risk kapitalföretag eller liknande, börsnoterade aktier och övriga ak tier, ska det behandla exponeringarna i fråga som exponeringar i övriga aktier. Exponeringar i andra värdepapper än aktier ska hänföras till klassen övriga aktier. Som alternativ till den metod som beskrivs i punkt 3 får instituten själva utföra beräkningen eller utnyttja en tredje part för beräkningen och rapporteringen av de genomsnittliga risk vägda exponeringsbeloppen utifrån fondens underliggande ex poneringar i enlighet med de metoder som anges i punkt 2 a och b för följande: a)eller finansiella institut, förutsatt att fonden endast investerar i värdepapper och deponerar alla värdepapper hos detta förvaringsinstitut eller finansiella institut. b)För andra fonder, fondens förvaltningsföretag, under för utsättning att fondens förvaltningsföretag uppfyller kriteri erna i artikel 132.3 a. En extern revisor ska styrka att beräkningen är korrekt. Europeiska unionens officiella tidning L 176/97 ska utarbeta förslag till tekniska standarder för tillsyn som anger hur de behöriga myndigheterna ska fastställa vill koren för att instituten ska få tillämpa schablonmetoden i ar tikel 150.1 inom ramen för punkt 2 b i den här artikeln. ska lägga fram dessa förslag till tekniska standarder för tillsyn till kommissionen . Till kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska standarder för tillsyn som avses i första stycket i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010. U n d e r a v s n i t t 2 B e r ä k n i n g a v r i s k v ä g d a e x p o n e r i n g s b e l o p p f ö r k r e d i t r i s k Riskvägda exponeringsbelopp för exponeringar mot företag, institut, nationella regeringar och centralbanker Om inte annat följer av punkterna 2, 3 och 4, ska de riskvägda exponeringsbeloppen för exponeringar mot företag, iii) För 0 < PD < 1: institut, nationella regeringar och centralbanker beräknas enligt följande formler: Riskvägt exponeringsvärde ¼ RW · exponeringsvärde där riskvikten (RW) fastställs som i)För PD = 0, ska RW vara: 0 ii)För PD = 1, dvs. i fråga om fallissemang: där instituten tillämpar LGD-värdena enligt artikel 161.1 ska RW vara: 0 där instituten tillämpar egna skattningar av LGD-värden ska RW vara RW ¼ max f0,12:5 · ðLGD – ELBEÞg; Bästa skattning av förväntad förlust ("best estimate of ex pected loss", nedan kallad ) ska vara institutets bästa skattning av den förväntade förlusten för den fallerade ex poneringen i enlighet med led h i artikel 181.1. – LGD · PD 1 – 1,5 · b N(x) = den kumulativa fördelningsfunktionen för en standardiserad normalfördelad slumpvariabel (dvs. sannolikheten för att en normalfördelad slumpvariabel med medelvärdet noll och variansen ett är mindre än eller lika med x), G(Z) = den inversa kumulativa fördelningsfunktionen för en standardiserad normalfördelad slumpva riabel (dvs. variabeln har ett värde x som är sådant att N(x)= z), R = korrelationskoefficienten, som fastställs som R ¼ 0:12 · 1 1 – e– 50 þ 0:24 · 1 – e– 50 – e– 50 · PD 1 – e– 50 · PD b = löptidsfaktorn, som fastställs som b¼ ð0:11852 – 0:05478 · lnðPDÞÞ2. 2.För alla exponeringar mot stora finanssektorsenheter ska korrelationskoefficienten i punkt 1 iii multi pliceras med 1,25. För alla exponeringar mot icke reglerade finansiella enheter ska korrelationskoefficien terna i punkterna 1 iii och 4 vid behov multipliceras med 1,25. 3.Det riskvägda exponeringsbeloppet för varje exponering som uppfyller de krav som anges i artiklarna 202och 217 får anpassas enligt följande formel. L 176/98 Europeiska unionens officiella tidning Riskvägt exponeringsbelopp ¼ RW · exponeringsvärde · ð0:15 þ 160 · PDppÞ PDpp = PD-värdet för utfärdaren av kreditriskskyddet. RW ska beräknas med den tillämpliga riskviktsformeln i punkt 1 för den skyddade exponeringen, gälde närens PD-värde och LGD-värdet för en jämförbar direkt exponering mot utfärdaren av kreditriskskyddet. Löptidsfaktorn b ska beräknas med det PD-värde som är lägst av skyddsutfärdarens och gäldenärens. När det gäller exponeringar mot företag där den totala årliga försäljningen för den koncern som företaget tillhör inte överstiger , får instituten använda följande korrelationsformel i led iii) i punkt 1 för beräkning av riskvikt för exponeringar mot företag. I denna formel uttrycks S som total omsättning i miljoner EUR S = . Rapporterad omsättning som understiger ska behandlas som om den motsvarade . När det gäller en grupp av förvärvade fordringar, ska den totala årliga omsättningen vara ett vägt genomsnitt av gruppens enskilda exponeringar. R ¼ 0:12 · 1 – e– 50 þ 0:24 · 1 1 – e– 50 1 – e– 50 · PD – e– 50 · PD min max 5,S Instituten ska ersätta total omsättning med koncernens totala tillgångar om den totala omsättningen inte är ett lämpligt mått på företagets storlek och totala tillgångar är ett lämpligare mått än total omsättning . För exponeringar som utgör specialutlåning där institutet inte kan göra PD-skattningar eller dess PD-skattningar inte upp fyller de krav som anges i avsnitt 6 ska det åsätta dessa expo neringar riskvikt enligt tabell 1: Lika med eller mer än När instituten åsätter exponeringar som utgör specialutlåning riskvikt, ska de beakta följande faktorer: finansiell styrka, poli tiskt och rättsligt klimat, transaktionernas och/eller tillgångarnas särdrag, de medverkande och utvecklande parternas styrka, dä ribland eventuella inkomster från offentliga och privata partner skap och förekomsten av säkerheter. För sina förvärvade företagsfordringar ska institut uppfylla kraven i artikel 184. I fråga om förvärvade företagsfordringar som dessutom uppfyller villkoren i artikel 154.5, där det skulle vara onödigt betungande för ett institut att tillämpa standarder för riskbedömning för exponeringar mot företag enligt avsnitt 6, får standarder för riskbedömning för hushållsexponeringar enligt avsnitt 6 användas. 7.I fråga om förvärvade företagsfordringar gäller att sådana åtgärder i form av återbetalningsbara prisavdrag, säkerheter eller partiella garantier som ger ett förstaförlustskydd med avseende på fallissemang, utspädning eller bådadera, får behandlas som förstaförlustpositioner vid tillämpning av internmetoden på vär depapperisering. 8.Om ett institut ger kreditriskskydd för ett antal expone ringar på villkor att det n:te fallissemanget bland exponering arna ska utlösa betalning och att denna kredithändelse ska av sluta kontraktet, ska den riskvikt användas som föreskrivs i kapitel 5, förutsatt att produkten har en extern kreditvärdering från ett externt kreditvärderingsinstitut. Om någon sådan kredit värdering inte föreligger, ska riskvikten för exponeringarna i korgen summeras, exklusive n-1-exponeringar, där summan av det förväntade förlustbeloppet multiplicerat med 12,5 och det riskvägda exponeringsbeloppet inte ska överstiga det nominella beloppet på det skydd som ges av kreditderivatet multiplicerat med 12,5. De n-1-exponeringar som ska undantas från summe ringen ska fastställas på basis av att de ska innefatta de expo neringar som ger upphov till ett lägre riskvägt exponerings belopp än det som gäller för någon av de exponeringar som räknats in i summeringen. En riskvikt på 1 ska gälla för positioner i en korg, om ett institut inte kan fastställa riskvikten enligt internmetoden. 9.EBA ska utarbeta förslag till tekniska standarder för tillsyn som anger hur instituten ska beakta de faktorer som anges i punkt 5 andra stycket, när de åsätter exponeringar som utgör specialutlåning riskvikt. ska lägga fram dessa förslag till tekniska standarder för tillsyn till kommissionen . Europeiska unionens officiella tidning L 176/99 Kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska stan darder för tillsyn som avses i första stycket i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010. Riskvägda exponeringsbelopp för hushållsexponeringar De riskvägda exponeringsbeloppen för hushållsexpone ringar ska beräknas enligt följande formler: i) för PD = 1, dvs. i fråga om fallissemang, ska RW vara RW ¼ max f0,12:5 · ðLGD – ELBEÞg; där ska vara institutets bästa skattning av den förvän tade förlusten för den fallerade exponeringen enlighet med artikel 181.1 h. Riskvägt exponeringsbelopp ¼ RW · exponeringsvärde där riskvikten (RW) fastställs på följande sätt: 8LGD · N8p11– R · GðPDÞ þ ii)om 0 < PD < 1, dvs. för varje annat möjligt värde för PD än de värden som anges i led i – LGD · PD · 12,5 · 1,06 N(x) = den kumulativa fördelningsfunktionen för en standardiserad normalfördelad slumpvariabel (dvs. sannolikheten för att en normalfördelad slumpvariabel med medelvärdet noll och variansen ett är mindre än eller lika med x). G(Z) = den inversa kumulativa fördelningsfunktionen för en standardiserad normalfördelad slumpva riabel (dvs. variabeln har ett värde x som är sådant att N(x) = z). R = korrelationskoefficienten som fastställs som R ¼ 0:03 · 1 – e– 35 þ 0:16 · 1 1 – e– 35 1 – e– 35 · PD – e– 35 · PD 2.De riskvägda exponeringsbeloppen för varje exponering mot små och medelstora företag enligt artikel 147.5 som upp fyller de krav som anges i artiklarna 202 och 217 får beräknas i enlighet med artikel 153.3. 3.För hushållsexponeringar där säkerhet har ställts i form av fastighet ska en koefficient av korrelation (R) på 0,15 ersätta det värde som erhålls enligt korrelationsformeln i punkt 1. 4.För kvalificerade rullande hushållsexponeringar i enlighet med definitionen i leden a–e ska en koefficient av korrelation (R) på 0,04 ersätta det värde som erhålls enligt korrelations formeln i punkt 1. Exponeringar ska betecknas som kvalificerade rullande hushålls exponeringar om de uppfyller samtliga följande villkor: a)Exponeringarna ska vara mot en eller flera fysiska personer. b)Exponeringarna ska vara rullande, utan säkerhet och, så länge de inte tas i anspråk, villkorslöst återkalleliga av insti tutet. I detta sammanhang definieras rullande exponeringar som exponeringar där kundernas utestående belopp tillåts