prop · H003146 · 2013-04-17 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2012/13:146 om etablering av utrikes Skr. Regeringen överlämnar denna skrivelse till . har granskat om det arbetsmarknadspolitiska programmet stöd till start av näringsverksamhet och lånefinansiering är effektiva insatser för utrikes födda som vill starta företag. Granskningen visar att Arbetsförmedlingens stöd till start av näringsverksamhet och lån möjliggör för fler utrikes födda att starta och driva företag. Enligt saknar dock såväl regeringen som Arbetsförmedlingen tillräckliga kunskaper om vilka effekter stöd till start av näringsverksamhet har för gruppen utrikes födda. Även uppföljning har brister, vilket påverkar kunskapen om utlåning till utrikes födda företagare. rekommenderar att regeringen skaffar sig mer kunskap om hur stöden når fram till utrikes födda och vilken effekt de har för deras företagande. Regeringen rekommenderas vidare att följa upp att utvecklar sin uppföljning så att den svarar mot regeringens krav i ägardirektivet. Arbetsförmedlingen rekommenderas att se till att handlingsplaner upprättas och att uppföljning görs för dem som får stöd till start av näringsverksamhet. Arbetsförmedlingen rekommenderas också att följa upp att handläggningsrutinerna är anpassade för de utrikes födda som får del av stödet och sysselsättnings- och inkomsteffekter för dessa samt återrapportera resultatet till regeringen. Regeringen instämmer i huvudsak i iakttagelser. Regeringen bedömer att det nya arbetssätt vid Arbetsförmedlingen som har genomförts och som kontinuerligt utvecklas, ger förutsättningar för en effektivisering av arbetet med att upprätta handlingsplaner. Arbetssättet säkerställer också att uppföljning görs av 2012/13:146 de insatser som vidtagits för samtliga inskrivna hos Arbetsförmedlingen, däribland utrikes födda som tar del av programmet stöd till start av näringsverksamhet. är ett viktigt underlag för Arbetsförmedlingens fortsatta arbete, som regeringen kommer att följa. Vidare har regeringen inlett ett arbete med att utveckla indikatorer för uppföljning av de statliga kapitalförsörjningsaktörernas insatser, däribland insatser, och börjat se över ägaranvisningen för . I och med denna skrivelse anser regeringen att är slutbehandlad. 3.1Arbetsförmedlingens stöd till start av 1 Ärendet och dess beredning överlämnade genom företagande är statens stöd till företagare effektiva för utrikes födda? (RiR 2012:26), se bilaga. Med anledning av rapporten överlämnar regeringen denna skrivelse. har granskat om Arbetsförmedlingens stöd till start av näringsverksamhet och lånefinansiering är effektiva insatser för utrikes födda som vill starta företag. har undersökt om Arbetsförmedlingens stöd till start av näringsverksamhet ger positiva sysselsättnings- och inkomsteffekter och om handläggningen är anpassad efter den enskildes förutsättningar. Vidare har undersökt om lånefinansiering för nyföretagande når utrikes födda företagare i tillräcklig omfattning och om genom sitt arbetssätt främjar utlåning till utrikes födda. För att svara på om Arbetsförmedlingens stöd till start av närings- verksamhet ger positiva inkomst- och sysselsättningseffekter har genomfört en effektstudie med statistik över sysselsättning och inkomst deltagare i programmet stöd till start av näringsverksamhet. Analysen av sysselsättningseffekterna baseras på en statistisk metod, där effekterna följs upp två och efter stödets utdelning. Inkomstskillnader mellan inrikes och utrikes födda studeras under 20052010. För att svara på om genom sin lånefinansiering når utrikes födda företagare i tillräcklig omfattning har undersökt utfallet av utlåning till utrikes födda företagare under 20052011. För att svara på om Arbetsförmedlingens handläggning är anpassad efter den enskildes förutsättningar och om genom sitt arbetssätt främjar utlåning till utrikes födda har bl.a. genomfört intervjuer med handläggare och företrädare för ledningen på Arbetsförmedlingen och samt intervjuer med utrikes födda företagare. har även gjort dokumentstudier och analyserat styrdokument för och . Arbetsförmedlingens stöd till start av näringsverksamhet Granskningen visar att Arbetsförmedlingens stöd till start av närings- verksamhet möjliggör för fler utrikes födda att starta och driva företag. Enligt visar granskningen emellertid även att såväl regeringen som Arbetsförmedlingen saknar tillräckliga kunskaper om vilka effekter stöd till start av näringsverksamhet och lånefinansiering har för gruppen utrikes födda. analys visar vidare att stöd till start av närings- verksamhet ger positiva sysselsättningseffekter, även om effekterna är svagare för utrikes födda än för inrikes födda. framgår att utrikes födda som startar företag med hjälp av stöd till start av näringsverksamhet får låga inkomster. Av de utrikes födda företagarna som tog del av stöd till start av näringsverksamhet 2003 hamnade i genomsnitt under 20052010 under gränsen för ekonomisk utsatthet. konstaterar att det kan finnas många förklaringar till varför företagare hamnar i ekonomisk utsatthet, och att det därför är viktigt att statistiken tolkas med försiktighet. påpekar att Arbetsförmedlingen i många fall inte följer upp hur företagen utvecklas. Bristen på uppföljningar kan, enligt , bero på att handlingsplaner inte upprättas för alla deltagare i stöd till start av näringsverksamhet. Dessutom visar gransk- ningen att det är färre utrikes födda än inrikes födda som får en handlingsplan. konstaterar vidare att utvärderingar av stöd till start av näringsverksamhet saknas för utrikes födda. Enligt har Arbetsförmedlingen inte gjort några utvärderingar av sysselsättnings- effekterna för utrikes födda och få studier visar inkomstutvecklingen för deltagarna i programmet generellt. bedömer att lånefinansiering möjliggör för fler utrikes födda att starta och driva företag. Av granskningen framkommer att uppnår regeringens mål för utlåning till utrikes födda och att utlåningen till utrikes födda har fördubblats . anser att stödet i den meningen kan anses effektivt för utrikes födda och konstaterar att genom sin låneverksamhet i stor utsträckning når ut till denna grupp. menar att det dock är svårt att bedöma om lånefinansiering är ett effektivt stöd för utrikes födda i och med att det finns brister i uppföljning av stödet. Av granskningen fram- kommer att statistiken över utlåningsverksamhet endast omfattar de kunder som får sina lån beviljade, att det inte finns någon tydlig gränsdragning mellan låneformerna företagslån och mikrolån vid bokföring och att olika begrepp kring målgruppen används i ägardirektiv och statistiken över utlåning. lämnar följande rekommendationer till regeringen: Regeringen bör, för att kunna utveckla och effektivisera stöd till start av näringsverksamhet och lånefinansiering, skaffa sig mer kunskap om hur stöden når fram till utrikes födda och vilken effekt de har för utrikes föddas företagande. Regeringen bör följa upp att utvecklar sin uppföljning så att den svarar mot regeringens krav i ägardirektivet och kan ligga till grund för en analys av om bolagets lånefinansiering ger ett effektivt stöd för utrikes födda som vill starta företag. lämnar följande rekommendationer till Arbetsförmedlingen bör se till att handlingsplaner upprättas och att uppföljning görs för dem som får stöd till start av näringsverksamhet. Arbetsförmedlingen bör följa upp att handläggningsrutinerna är anpassade för de utrikes födda som får del av stödet. Arbetsförmedlingen bör följa upp sysselsättnings- och inkomst- effekter för utrikes födda som tar del av stöd till start av närings- verksamhet och återrapportera resultatet till regeringen. 3 Regeringens bedömning av iakttagelser 3.1 Arbetsförmedlingens stöd till start av näringsverksamhet hållen myndighet, Arbetsförmedlingen, och därmed skapa förutsättningar för en rättssäker och effektiv verksamhet. Regeringens avsikt var bl.a. att säkerställa en funktion för analys, uppföljning och utvärdering av Arbetsförmedlingens tjänster. Arbetsförmedlingen ska enligt sin instruktion verka för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt, främst genom att effektivt sammanföra arbetssökande med arbetsgivare, prioritera dem som befinner sig långt från arbetsmarknaden och bidra till att stadigvarande öka syssel- sättningen. Alla som är inskrivna hos Arbetsförmedlingen erbjuds stöd och service utifrån sin situation och förutsättningar på arbetsmarknaden bl.a. genom de insatser och program som Arbetsförmedlingen har till sitt förfogande. En anvisning till programmet stöd till start av närings- verksamhet får göras för den som bedöms ha goda förutsättningar att starta och driva näringsverksamhet med tillfredsställande lönsamhet och som genom verksamheten kan få varaktig sysselsättning. Stöd till start av näringsverksamhet ingår i tjänsten Starta eget företag. Syftet med tjänsten är att ge arbetssökande som står i begrepp att starta ett företag individuellt anpassad information och stöd. Arbetsförmedlingen tar hjälp av centralt upphandlade konsulttjänster för att bedöma affärsplanerna och den sökandes möjligheter att lyckas med sitt företagande. Arbetsförmedlingen ska dessutom följa upp resultatet av program- insatsen. Om den sökande avser att fortsätta att arbeta i det egna företaget, avslutas tjänsten. Regeringen instämmer i att Arbetsförmedlingen bör följa upp att handläggningsrutinerna är anpassade för de utrikes födda som får del av detta stöd, och se till att handlingsplaner upprättas och uppföljning görs för dem som får stödet. Regeringen anser att handlingsplanen fyller en viktig pedagogisk och informativ funktion och klargör vad den arbets- sökande ska göra och vilket stöd som kan bli aktuellt i det enskilda fallet. Arbetsförmedlingen har, på uppdrag av regeringen, genom- fört ett nytt arbetssätt som bl.a. innebär ett större fokus på den individuella handlingsplanen och att denna följs upp. Syftet med den ökade uppföljningen är att förbättra matchningen och att möjliggöra bättre kontroll och uppföljning av individens arbetssökande. I handlings- planen ska inriktningen av arbetssökandet dokumenteras. Vidare används ett särskilt bedömningsverktyg som Arbetsförmedlingen har utvecklat. Det nya arbetssättet började användas 2012, varför det ännu bara har tillämpats en relativ . kommer ytterligare förändring- ar att genomföras, bl.a. införande av en aktivitetsrapport, där den enskilde ska redovisa vilka aktiviteter som han eller hon har vidtagit. Aktivitetsrapporten förväntas underlätta Arbetsförmedlingens kontroll- arbete och förbättra möjligheterna att identifiera dem som har behov av extra stöd. Regeringen anser att ökad sysselsättning är avgörande för att förbättra integrationen av utrikes födda. När det gäller uppföljning av sysselsättnings- och inkomsteffekter för dem som fått stöd till start av näringsverksamhet är det regeringens uppfattning att det är viktigt med uppföljningar av Arbetsförmedlingens verksamhet för att kunna bedöma hur effektivt myndigheten bidrar till att uppnå arbetsmarknadspolitikens mål. Det framgår tydligt av uppdraget i Arbetsförmedlingens instruktion att myndigheten i sin återrapportering till regeringen, där det är möjligt 2012/13:146 och relevant, ska redovisa statistik och analyser uppdelat på bl.a. inrikes och utrikes födda. Även de uppföljningar och utvärderingar av den arbetsmarknadspolitiska verksamheten som görs av utvärdering (IFAU), är värdefulla för regeringens uppföljning av den förda politiken. När det gäller bedömning av ekonomisk utsatthet anser regeringen att detta mått är behäftat med osäkerhet, vilket även framhåller. För många företagare mäter inte inkomststatistiken den ekonomiska standarden särskilt effektivt. Ett problem är att redovisad årsinkomst inte helt speglar den ekonomiska standarden. Regeringen lämnar till , i anslutning till den ekonomiska vårpropositionen eller budgetpropositionen, en fördelningspolitisk redogörelse. I redogörelsen analyseras inkomstfördelningen utifrån olika perspektiv och en uppföljning görs av utvecklingen av ekonomisk utsatthet. Centrala delar i den fördelningspolitiska redogörelsen är att diskutera målen för regeringens ekonomiska politik och att skapa indikatorer som tidigt identifierar väsentliga problem på bl.a. arbetsmarknaden och som dessutom kan användas för att följa upp om politiken har avsedd effekt. Regeringen instämmer i huvudsak i iakttagelser. Regeringen har ställt upp mål för som innebär att andelen utrikes födda bland kunder ska vara större än vad den är bland företagare i stort och bland personer som startar företag. har uppnått målet. Dessutom har utlåningen till utrikes födda fördubblats , både sett till faktiskt antal lån och som andel av kunder. Regeringen instämmer i att uppföljningen av lånefinansiering är viktig och har därför ställt upp olika återrapporteringskrav för bolaget om t.ex. hur lånemarknaden utvecklas för olika målgrupper och hur låneansökningar hanteras. Som framgår av granskning anser att det inte är möjligt utifrån bolagets nuvarande ärendehanteringssystem att sammanställa statistik över avslagsärenden. har dock upphandlat ett nytt system som möjliggör mer omfattande uppföljningar. För att få bättre kunskap om den totala efterfrågan på lånefinansiering har regeringen i ägaranvisning infört åter- rapporteringskrav om redovisning av det totala antalet investerings- propåer. ska också enligt ägaranvisningen lämna en särskild uppföljning av omfattningen av mindre lån och en bedömning av hur väl dessa lån motsvarar efterfrågan. Att utvecklar sin uppföljning ligger i linje med vad som framkommit vid regeringens översyn av statliga riskkapitalaktörer. Det finns behov av att utveckla uppföljningen av de statliga riskkapital- aktörernas insatser för att öka jämförbarheten mellan aktörerna. Regeringen har därför inlett ett arbete för att utveckla indikatorer för uppföljning av de statliga kapitalförsörjningsaktörernas insatser, däribland insatser. För att tydliggöra regeringens avsedda målgrupp har regeringen börjat Skr. 2012/13:146 se över ägaranvisningen för . För att komma tillrätta med otydligheter i bolagets redovisning av mikrolån har gjort en särskild genomgång av bokföringen av lån. En ny redogörelse för utlåningen avseende mikrolån 20102012 lämnades till regeringen . 4Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser Regeringen anser att en av förutsättningarna för att nå målet för arbetsmarknadspolitiken är att Arbetsförmedlingen fungerar effektivt. Regeringen bedömer att det nya arbetssätt vid Arbetsförmedlingen som genomförts och som kontinuerligt utvecklas, ger förutsättningar för en effektivisering av arbetet med att upprätta handlingsplaner. Arbetssättet säkerställer också att uppföljning görs av de insatser som vidtagits för samtliga inskrivna hos Arbetsförmedlingen, däribland utrikes födda som tar del av programmet stöd till start av näringsverksamhet. är ett viktigt underlag för Arbetsförmedlingens fortsatta arbete, som regeringen kommer att följa. Vidare har regeringen inlett ett arbete för att utveckla indikatorer för uppföljning av de statliga kapitalförsörjningsaktörernas insatser, däribland insatser, och börjat se över ägaranvisningen för . I och med denna skrivelse anser regeringen att är slutbehandlad. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION är statens stöd till företagare effektiva för utrikes födda? är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. Vårt uppdrag är att genom oberoende revision skapa demokratisk insyn, medverka till god resursanvändning och effektiv förvaltning i staten. bedriver både årlig revision och effektivitetsrevision. Denna rapport har tagits fram inom effektivitetsrevisionen, vars uppgift är att granska hur effektiv den statliga verksamheten är. Effektivitetsgranskningar rapporteras direkt till . isbn 978-91-7086-304-2 rir 2012:26 foto: arash atri form: ad&d tryck: interntryckeri, 2012 GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION är statens stöd till företagare effektiva för utrikes födda? ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Härmed överlämnas enligt 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. följande granskningsrapport över effektivitetsrevision: Etablering genom företagande är statens stöd till företagare effektiva för utrikes födda? har granskat om det arbetsmarknadspolitiska programmet stöd till start av näringsverksamhet och finansieringsverksamhet bidrar till att utrikes födda personer kan etablera sig på arbetsmarknaden genom att starta företag. Resultatet av granskningen redovisas i denna granskningsrapport. Företrädare för Arbetsförmedlingen, , och har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på utkast till slutrapport. Rapporten innehåller slutsatser och rekommendationer som avser regeringen, Riksrevisor har beslutat i detta ärende. har varit föredragande. Revisionsdirektör , revisionsdirektör , revisor , revisionsdirektör och revisor har medverkat vid den slutliga handläggningen. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Den svenska integrationspolitikens mål är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla människor oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Ett viktigt medel för ökad integration är enligt regeringens integrationsstrategi att fler utrikes födda personer ska få sysselsättning genom arbete eller företagande. Enligt prognoser kommer andelen asylsökande att öka kraftigt . Det ger anledning att tro att allt fler utrikes födda kommer att påbörja sin etablering genom att antingen söka arbete eller starta ett företag. Regeringen har mot bakgrund av integrationspolitikens mål framhållit att goda villkor för företagande är viktiga. Dessutom skapar fler och växande företag ytterligare arbetstillfällen, vilket gynnar det svenska samhället i sin helhet. har uttalat att alla personer i oavsett bakgrund ska kunna få hjälp av och ta del av de generella välfärdssystemen. Två statliga stöd som riktar sig till företagare och som funnits är det arbetsmarknadspolitiska programmet stöd till start av näringsverksamhet på Arbetsförmedlingen och utlåningsverksamhet. Stöd till start av näringsverksamhet är ett aktivitetsstöd som delas ut till arbetssökande som vill starta företag. Det statliga bolaget erbjuder marknadskompletterande lånefinansiering till små och medelstora företag. Granskningens syfte är att svara på om Arbetsförmedlingens stöd till start av näringsverksamhet och lånefinansiering är effektiva insatser för utrikes födda som vill starta företag. bedömer att Arbetsförmedlingens stöd till start av näringsverksamhet och lån möjliggör för fler utrikes födda att starta och driva företag. Såväl regeringen som Arbetsförmedlingen saknar dock tillräckliga kunskaper om vilka effekter stöd till start av näringsverksamhet har för gruppen utrikes födda. Även uppföljning har brister, vilket påverkar kunskapen om utlåning till utrikes födda företagare. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? Arbetsförmedlingens stöd till start av näringsverksamhet var andelen sysselsatta i åldersgruppen för inrikes födda medan andelen sysselsatta bland utrikes födda i samma åldersgrupp var . Av de öppet arbetslösa som var inskrivna på Arbetsförmedlingen var utrikes födda. Av de som beviljades stöd till start av näringsverksamhet av Arbetsförmedlingen var utrikes födda. Om man jämför andelen utrikes födda som fått stödet med andelen utrikes födda som är inskrivna på Arbetsförmedlingen är det relativt sett en låg andel som får stödet. Stödet har positiva effekter på sysselsättningen, men effekten är mindre för utrikes födda. analys tyder på att stöd till start av näringsverksamhet ger positiva sysselsättningseffekter för deltagare 2003. Detta gäller såväl för inrikes födda personer som för utrikes födda personer. De positiva sysselsättningseffekterna är dock större för inrikes födda personer jämfört med utrikes födda. har följt upp sysselsättningen hos deltagare och . Många av dem som fått stöd till start av näringsverksamhet och som fortsätter driva ett företag har inkomster under gränsen för ekonomisk utsatthet. Att företagande kan vara riskfyllt från en inkomstmässig utgångspunkt visar forskningen relativt entydigt, inte minst gäller detta utrikes födda företagare. i genomsnitt av samtliga företagare och av icke-företagare under gränsen för ekonomisk utsatthet.1 Av utrikes födda företagare befinner sig inte mindre än i genomsnitt under gränsen för ekonomisk utsatthet . Stöd till start av näringsverksamhet är ett litet program på Arbetsförmedlingen som därför prioriteras ner vid utbildning av och stöd till handläggare. Av granskningen framgår att handläggarnas beslut om att bevilja stöd till start av näringsverksamhet beror på dennes kunskap om stödet och om företagande generellt. Handläggarstödet är dock begränsat. Förutom risken att inte bli erbjuden stöd till start av näringsverksamhet riskerar de sökande också att bli bedömda på olika sätt av handläggarna. Arbetsförmedlingen följer inte upp programdeltagarens verksamhet i tillräcklig utsträckning. Både denna granskning och tidigare granskning från 20082 visar att en betydande andel av deltagarna inte får någon uppföljning av hur deras företag utvecklats. Bristen på uppföljning av deltagaren kan få till följd att den enskilde inte får den hjälp och det stöd som han eller hon skulle behöva. Bristen på uppföljningar kan bero på att handlingsplaner inte upprättas för alla programdeltagare i och att handläggaren därmed inte beställer någon uppföljning. Det är färre utrikes födda än inrikes födda som får en handlingsplan. 1EU:s definition av ekonomisk utsatthet är att man har en inkomst av medianinkomsten. 2Riksrevisionen (RiR 2008:24), Stöd till start av näringsverksamhet Ett framgångsrikt program. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Utvärdering av stöd till start av näringsverksamhet saknas för utrikes födda. Arbetsförmedlingen ska enligt sin instruktion följa upp och utvärdera sin verksamhet, därmed också stöd till start av näringsverksamhet. Arbetsförmedlingen har inte gjort några utvärderingar av sysselsättningseffekterna för utrikes födda. Få studier visar inkomstutvecklingen för deltagarna i programmet generellt. Regeringen har ställt upp mål för som innebär att andelen utrikes födda bland kunder ska vara större än vad den är bland företagare i stort och bland personer som startar nya företag i . Utlåningen till utrikes födda företagare har ökat. utlåning till utrikes födda har fördubblats , både sett till det faktiska antalet lån och som andel av kunder. Detta gäller både för samtliga lån och specifikt för lån till nya företag. Andelen utrikes födda bland kunder som beviljas lån till nya företag har stigit från till . har nått upp till regeringens mål angående utlåning till utrikes födda under hela den studerade perioden. Utrikes födda personer lånar i genomsnitt betydligt lägre belopp än inrikes födda. Skillnaderna finns även inom olika branscher. prioriterar inte utrikes födda i sina bedömningar av låneansökningar. bedömning av låneansökningar ska baseras på företagets förväntade lönsamhet, och denna överordnade princip lämnar inget formellt utrymme för att väga in andra Ett sätt som använder sig av för att kompensera för de större hinder som utrikes födda företagare kan möta är anpassad rådgivning, exempelvis genom . Även informationsinsatser är viktiga för att nå ut till målgruppen. uppföljning har brister. Granskningen visar att uppföljning och återrapportering angående utlåningen till utrikes födda har brister. På några punkter saknar ett tillräckligt kunskapsunderlag för att kunna effektivisera verksamheten när det gäller att nå ut till utrikes födda företagare.