prop · H1031d15 · 2013-09-18 00:00:00 — Om föräldrarna har gemensam vårdnad om barnet fördelas den tid, , för vilken 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 föräldrapenning kan lämnas jämnt mellan föräldrarna, dvs. de disponerar var. Vardera förälderns dagar är emellertid inte på förhand uppdelade på sjukpenningnivå, grundnivå respektive lägstanivå. redovisade i sitt betänkande (SOU 2011:51) att detta förhållande kan verka konfliktdrivande mellan föräldrarna då det möjliggör för en förälder att utan den andres medgivande ta ut föräldrapenning på sjukpenningnivå . Regeringen anser att utgångspunkten bör vara att föräldrapenningens ersättningsnivåer ska vara delade lika mellan föräldrarna, för att därigenom ge båda föräldrarna lika möjlighet att bestämma över på vilken nivå han eller hon vill ta ut föräldrapenning. För att förtydliga båda föräldrarnas ansvar för barnet samt minska konflikter mellan föräldrar avser regeringen därför att lämna förslag om att föräldrar med gemensam vårdnad om ett barn vardera ska få rätt till föräldrapenning på sjukpenningnivå eller grundnivå och på lägstanivå. På så sätt blir det tydligt vilken ersättningsnivå som en förälder avstår till förmån för den andra. Föräldrarna kan fortsatt avstå rätten till föräldrapenning till varandra, med undantag för de på sjukpenningnivå för varje förälder vilka även fortsättningsvis inte går att avstå. Översyn av vissa förmåner till personer med funktionsnedsättning har tillsatt en interdepartemental arbetsgrupp för att göra en översyn av förmånerna bilstöd till personer med funktionsnedsättning, handikappersättning och vårdbidrag till barn med funktionshinder. Syftet är att stöden ska göras mer förutsägbara, rättssäkra och hållbara . Målet med översynen är att åstadkomma ett mer sammanhållet och ändamålsenligt system för ersättning och för merkostnader för personer med funktionsnedsättning. Arbetsgruppen startade sitt arbete och ska lämna sitt förslag . Ärendet och dess beredning Förslaget om höjt bostadsbidrag i form av det särskilda bidraget för hemmavarande barn har beretts under hand med . 3.7.1Höjt bostadsbidrag i form av särskilt bidrag för hemmavarande barn Regeringens förslag: Bostadsbidrag i form av det särskilda bidraget för hemmavarande barn höjs med till för ett barn, med till för två barn och med till för tre eller fler barn. Förslaget ska träda ikraft . Bostadsbidrag i form av särskilt bidrag som avser tid före ikraftträdandet ska fortfarande beräknas enligt äldre föreskrifter. Skälen för regeringens förslag: För att stärka ekonomin för de barnfamiljer som har den sämsta ekonomin och därmed öka deras marginaler föreslås en höjning av bostadsbidraget i form av det särskilda bidraget för hemmavarande barn. Förslaget innebär att det särskilda bidraget för hemmavarande barn höjs med till för ett barn, med till för två barn och med till för tre eller fler barn. Förslaget att höja det särskilda bidraget gynnar hushållen med de lägsta inkomsterna. Det gynnar också ekonomiskt utsatta barn oavsett hushållskonstellation. Med ett höjt särskilt bidrag kommer barnhushåll med en högre inkomst än vad som är fallet kunna söka och få bostadsbidrag. De omkring 13 000 hushåll som tillkommer kommer dock endast att få låga belopp. Förslaget beräknas öka kostnaderna för bostadsbidrag med 2014. beräknas kostnaderna minska för bostadstillägg till pensionärer och personer med sjukersättning med och för kommunernas försörjningsstöd med 2014. för förslaget beräknas därför till totalt 2014. Tabell 3.9 Anslagsutveckling 1:1 Barnbidrag 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för allmänna barnbidrag, flerbarnstillägg och förlängt barnbidrag enligt socialförsäkringsbalken (2010:110) och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Anslaget får även användas för utgifter för tilläggsbelopp vid familjeförmåner enligt rådets förordning nr 883/04 om samordning av de sociala trygghetssystemen i EU. Barnbidragets grundläggande uppgift är att kompensera för den ökade försörjningsbörda som barn medför för en familj. Barnbidrag är ett generellt stöd och lätt att överblicka samt enkelt och förhållandevis billigt att administrera. Allmänna barnbidrag lämnas från och med månaden efter barnets födelse eller när rätten till barnbidrag annars uppkommit. Bidraget utbetalas till och med det kvartal då barnet fyller eller t.o.m. den månad då rätten upphör av någon annan anledning. är nivån på barnbidraget per barn och månad. Utgiftsutvecklingen inom anslaget är främst beroende av bidragets nivå och antal barn . Om antalet barnbidragsberättigade barn 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 förändras med 100 beräknas det påverka anslaget med . Under uppgick utgifterna för barnbidragen till . Det innebär att utgifterna detta år understeg anslaget med . Av de totala utgifterna för anslaget utgjorde allmänna barnbidrag , flerbarnstillägg , förlängt barnbidrag och EU- förmåner . Fördelningen har varit stabil med undantag för höjningen av flerbarnstillägget 2010 som innebar 1 procents förändring från allmänna barnbidrag till flerbarnstillägg. För innevarande budgetår beräknas utgifterna till , vilket är lägre än anvisat anslag. Bedömningen av anslagsbehovet utgår från () senaste befolkningsprognos . Sedan föregående års befolkningsprognos har antal barn i åldern reviderats upp för , vilket har en ökande effekt på prognosen för barnbidrag. Prognosen för innevarande budgetår har också justerats upp något med anledning av de utbetalningar som gjorts . Att det föds fler barn och att fruktsamheten har varit relativt hög bidrar till en ökning av antalet flerbarnstillägg . Fruktsamheten förväntas dock stanna på en lägre nivå än –2010 varför ökningstakten kan antas mattas av något . Utifrån utfall och tidigare utveckling görs bedömningen att flerbarnstillägg kommer att betalas ut för av barnen som det lämnas allmänt barnbidrag för –2017. Antal förlängda barnbidrag beräknas öka något och speglar utvecklingen av antalet 16-åringar i befolkningen. Utgiftsutvecklingen för EU-familjeförmåner har minskat kraftigt . Det är osäkert om utgiften kommer att fortsätta minska eller om den har nått en mer stabil nivå. En orsak till minskningen är att föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning har upphört att vara EU-familjeförmåner. Sammantaget innebär ovanstående att kostnaden för barnbidragsanslaget kommer att öka . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 3.10 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:1 Barnbidrag Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 25 anvisas för anslaget 1:1 Barnbidrag . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till 25 , 26 respektive 26 . Tabell 3.11 Anslagsutveckling 1:2 Föräldraförsäkring 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2För 2014 avser 3 425 000 tkr statlig ålderspensionsavgift, varav -39 600 tkr avser regleringsbelopp . Anslaget får användas för utgifter för: –föräldrapenning enligt socialförsäkringsbalken (2010:110) och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken, –statlig ålderspensionsavgift för föräldrapenning enlig lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift, –tillfällig föräldrapenning enligt socialförsäkringsbalken (2010:110) och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken, –statlig ålderspensionsavgift för tillfällig föräldrapenning enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift, –graviditetspenning enligt socialförsäkringsbalken (2010:110) och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. –statlig ålderspensionsavgift för graviditetspenning enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift, –jämställdhetsbonus enligt lagen (2008:313) om jämställdhetsbonus. Tabell 3.12 Anslagets komponenter Utgiftsutvecklingen inom föräldraförsäkringen är främst beroende av antalet födda barn, ersättningsnivåer, som styrs av löneutveckling och prisbasbelopp, samt fördelningen av ersättningsdagar mellan föräldrarna. Förändringar i födelsetalen påverkar redan på kort sikt användningen av både föräldrapenning och graviditetspenning samt de tio s.k. pappadagarna inom den tillfälliga föräldrapenningen. Utgifterna för föräldraförsäkringen beräknas öka som en följd av ett fortsatt högt barnafödande, samt en stigande medelersättning. väntas enligt SCB:s befolkningsprognos öka från 115 500 barn till 124 2017. Regeringens mål för utgiftsområdet betonar att familjepolitiken ska stärka föräldrarnas makt över sin livssituation och öka familjernas valfrihet. Från avser regeringen höja den övre åldersgränsen för uttag av föräldrapenning från åtta till , som högst av de dagar för vilka det kan lämnas föräldrapenning ska kunna sparas till tid efter barnets fyraårsdag. Från höjdes föräldrapenningens grundnivå för att förstärka ekonomin för de barnhushåll som har en låg ekonomisk standard. Från slopades även kravet på att lämna intyg för barns frånvaro för att få rätt till tillfällig föräldrapenning. Slopandet innebär en förenkling för barnfamiljerna och regeringen har för avsikt att fortsätta arbetet med regelförenklingar som underlättar för barnfamiljernas planering och flexibilitet. Regeringen vill dessutom ytterligare förbättra möjligheterna för ensamstående föräldrar att använda föräldrapenningen. har därför på regeringens uppdrag utrett möjligheterna för en förälder med ensam vårdnad att kunna överlåta en del av föräldrapenningen på någon annan person som inte är förälder. har vidare utrett möjligheten för den förälder som i praktiken är ensam om att ta hand om sitt barn, som en följd av att den andra föräldern är frihetsberövad, ska kunna ta del av alla föräldrapenningdagar. Regeringen bereder frågan. Regeringen har vidare lämnat en proposition som innebär att gravida egenföretagare, i likhet med vad som gäller för gravida arbetstagare, ska omfattas av rätten till graviditetspenning vid risker i arbetsmiljön (prop. 2012/13:159 Graviditetspenning för egenföretagare på grund av risker i arbetsmiljön). 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 3.13 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:2 Föräldraförsäkring Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. Regeringen föreslår att 38 anvisas för anslaget 1:2 Föräldraförsäkring . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till 40 , 41 respektive 43 . Tabell 3.14 Anslagsutveckling 1:3 Underhållsstöd 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för underhållsstöd enligt socialförsäkringsbalken (2010:110) och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Genom underhållsstödet garanterar samhället att ett barn till särlevande föräldrar får ett visst underhåll även när den bidragsskyldiga föräldern inte fullgör sin underhållsskyldighet. Underhållsstöd lämnas också för barn vars förälder ensam har adopterat barnet. Underhållsstöd kan utges som fullt underhållsstöd, utfyllnadsbidrag eller underhållsstöd vid växelvis boende. Inom underhållsstöd finns det dels en bidragsmottagande förälder – eller bidragsmottagande ungdom om det är fråga om ett så kallat förlängt underhållsstöd – dels en bidragsskyldig förälder. Den sistnämnda ska helt eller delvis återbetala samhällets kostnader för det underhållsstöd som betalats ut för barnet. Den största andelen av de bidragsskyldiga är män (). Antalet bidragsskyldiga har minskat medan könsfördelningen har varit i stort sett densamma. Utgiftsutvecklingen för underhållsstödet är beroende av omvärldsfaktorer som exempelvis antal separationer, antal barn, födelsetal och löneutvecklingen. Utgiftsstyrande faktorer som staten kan påverka är bl.a. underhållsstödets nivå, procentsatserna som bestämmer den bidragsskyldiga förälderns betalningsskyldighet samt storleken på grundavdraget för egna levnadskostnader som får göras innan betalningsskyldigheten beräknas. Om antalet barn som berättigar till stöd ändras med 1 000 påverkar det anslagsbehovet med . Om inbetalningsgraden avviker påverkar det anslagsbehovet med . Om de bidragsskyldigas totala debiterade belopp förändras med , påverkas utgiften för anslaget med . Ett lägre debiterat belopp innebär således en högre utgift för staten. översteg utgifterna för underhållsstödet anvisade medel med . Till följd av att anslagskrediten därmed behövde användas ökades anslaget med . Detta innebär att innevarande års anslagsutrymme inte behöver belastas av att anslagskrediten utnyttjades föregående år. beräknas utgifterna till , vilket är mindre än anvisade medel. Trenden över hur många barn det betalas ut underhållsstöd för har stadigt minskat trots att antal barn i befolkningen har ökat . Detta innebär att utgifterna för anslaget minskar. Genomsnittligt antal barn med underhållsstöd var knappt 232 000 barn. Minskningen av antal barn med underhållsstöd kan huvudsakligen förklaras av de låga födelsetalen . De årskullar som kommer in i systemet är mindre än de årskullar som lämnar systemet med anledning av att de uppnått en för hög ålder. Det totala antalet barn med underhållsstöd förväntas fortsätta att minska –2017 men med lägre hastighet än vad som har prognostiserats. Detta gäller för såväl fullt underhållsstöd som utfyllnadsbidrag och underhållsstöd vid växelvis boende. Ytterligare en orsak till färre barn i systemet är att särlevande föräldrar i större omfattning reglerar underhållet själva utanför underhållsstödssystemet. I praktiken kan detta ofta förklaras av att barn till särlevande föräldrar i allt större utsträckning bor växelvis och att underhållet då regleras genom att respektive förälder ansvarar för de kostnader som uppstår när föräldern har barnet hos sig. Även antalet separationer har minskat . Tabell 3.15 Statens utgifter och bidragsskyldigas inbetalningar 2008–2012 (exkl. KFM) (exkl. KFM) Källa: , 2013. Det belopp som de bidragsskyldiga föräldrarna har att återbetala för statens kostnader för underhållsstöd har minskat . Detta innebär att statens utgifter för underhållsstöd ökar. De bidragsskyldigas inkomster påverkar det debiterade beloppet och därmed inbetalningsgradens storlek. Eftersom det är taxerade inkomster som ligger till grund för det debiterade beloppet finns det en tvåårig eftersläpning på denna effekt. Även försämringen av ekonomi som inträffade och en tämligen hög arbetslöshet som följd kan vara en bidragande faktor till ett sjunkande debiterat belopp. Att allt fler särlevande föräldrar reglerar underhållet utanför underhållsstödet innebär troligtvis också att det är föräldrar med en lägre betalningsförmåga som blir kvar i underhållsstödssystemet och som då debiteras ett lägre belopp än . Detta kan också vara en bidragande faktor till att de bidragsskyldigas debiterade betalningsbelopp har minskat. De debiterade betalningsbeloppen har varit lägre än . Ytterligare en orsak till lägre debiterade belopp är att det finns färre barn i systemet som genererar lägre debitering per barn. återbetalades av de debiterade beloppen. En höjning av timlöneutvecklingen innebär å sin sida en ökning av de debiterade beloppen och därmed en minskad anslagsbelastning. De olika parametrarna verkar därmed i motsatt riktning och det är därför osäkert om det debiterade beloppet kommer att fortsätta sjunka i samma takt som tidigare eller om minskningen kommer att avta. Bidragsskyldigas skulder hos () utgörs både av underhållsstödsskulder som betalas för sent och äldre skulder där debiteringen härstammar . Inbetalningarna via KFM är konjunkturkänsliga och ofta beroende av möjligheten till arbetsinkomster. var inbetalningarna via KFM lägre än . Detta innebär ökade utgifter för anslaget som helhet. Sammantaget innebär ovanstående förändringar att kostnaden för underhållsstödet beräknas öka något och därefter avta 2015–2017. Detta beror främst på att minskningstakten av antal barn med underhållsstöd bedöms vara lägre än vad som har antagits. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 3.16 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:3 Underhållsstöd Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut på ändringsbudget under innevarande år. Regeringen föreslår att 2 anvisas för anslaget 1:3 Underhållsstöd . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till 2 , 1 respektive 1 . 3.8.41:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Tabell 3.17 Anslagsutveckling 1:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för bidrag till kostnader för internationella adoptioner. Kostnadsbidrag lämnas för adoptioner som förmedlas av en sammanslutning som är auktoriserad enligt lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Utgiftsutvecklingen för anslaget är främst beroende av bidragets nivå och antalet utlandsfödda barn som kommer till för adoption genom auktoriserade adoptionssammanslutningar. Bidragets nivå ligger på per adoption och kom 466 barn till för adoption genom de auktoriserade adoptionssammanslutningarna. Under beviljades 484 adoptionskostnadsbidrag. Bidraget motsvarade 2011 i genomsnitt av de totala kostnaderna för en adoption som föräldrarna har. Det finns en relativt stor fluktuation i antalet adopterade barn mellan olika år bland annat med anledning av att nya ursprungsländer tillkommer eller att befintliga länder faller bort. ökade t.ex. antalet barn kraftigt för att sedan gå ned igen. I snitt har antalet barn legat på cirka 600 barn (2008–2012). Med hänsyn till att det förekommit relativt stora årliga fluktuationer i antalet barn samt att det bl.a. tillkommit ursprungsländer gör regeringen bedömningen att antalet adoptioner genom de auktoriserade sammanslutningarna kan komma att uppgå till 500–700 –2017. Det motsvarar utgifter på mellan 20 miljoner och . Tabell 3.18 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas för anslaget 1:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . 3.8.51:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn Tabell 3.19 Anslagsutveckling 1:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för barnpension och efterlevandestöd enligt socialförsäkringsbalken (2010:110) och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Utgiftsutvecklingen är stabil. Utgifterna styrs främst av utvecklingen av inkomstindex och prisbasbelopp. Utgifterna påverkas dessutom av att antalet personer med barnpension eller efterlevandestöd beräknas att minska sakta. Anledningen är att antalet barn i tonåren beräknas minska och de flesta som har barnpension och efterlevandestöd är . För innevarande budgetår beräknas utgifterna till ca vilket är mer än anvisade medel. Tabell 3.20 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . 3.8.61:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn Tabell 3.21 Anslagsutveckling 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2För 2014 avser 271 600 tkr statlig ålderspensionsavgift, varav -18 370 tkr avser regleringsbelopp Anslaget får användas för utgifter för vårdbidrag enligt socialförsäkringsbalken (2010:110) och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Anslaget får användas för utgifter för ålderspensionsavgift enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Prognosen är att antalet vårdbidrag kommer att fortsätta öka . till ökade antalet barn med vårdbidrag . En anledning är att åldersgränsen för när vårdbidrag kan betalas ut höjdes från till . Cirka två tredjedelar av alla vårdbidrag lämnas för pojkar. Psykiska sjukdomar och syndrom är såväl den största diagnosgruppen som den som ökar mest och var också av de nybeviljade vårdbidragen att hänföra till denna diagnosgrupp. Antalet yngre barn kommer enligt att öka och i de högre åldrarna antas andelen med vårdbidrag öka. Antalet hela vårdbidrag beräknas minska, medan antalet tre fjärdedels, halva och framför allt en fjärdedels vårdbidrag beräknas öka. Utgifterna har ökat mer än vad som tidigare beräknats. Den huvudsakliga förklaringen är en fortsatt ökning av andelen barn vars föräldrar beviljas vårdbidrag. En bidragande orsak är även ett ökat barnafödande. Vidare översteg utfallet anvisade medel på anslaget varför ett underskott fördes över till 2013. Ytterligare medel behöver därför tillföras anslaget. Regeringen anser därför att anslaget bör ökas med på ändringsbudget (prop. 2013/14:2). Tabell 3.22 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Regeringen föreslår att 3 anvisas under anslaget 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till 3 , 3 respektive 3 . 3.8.71:7 Pensionsrätt för barnår Tabell 3.23 Anslagsutveckling 1:7 Pensionsrätt för barnår 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2För 2014 avser 6 732 310 tkr statlig ålderspensionsavgift, varav 554 705 tkr avser regleringsbelopp Anslaget får användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift för pensionsrätt för barnår enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Det reformerade ålderspensionssystemet baseras på livsinkomsten. I ett sådant system finns behov av särskild kompensation för frånvaro från arbetsmarknaden som inte rimligen bör slå igenom som minskad pensionsrätt. Ett sådant exempel är föräldrar med små barn som ofta avstår helt eller delvis från att förvärvsarbeta. Föräldrar med barn som är högst kan ges pensionsrätt för barnår för max genom att tillgodoräknas pensionsrätt i form av pensionsgrundande belopp för barnår. Föräldrarna kan själva välja vem av dem som ska tillgodoräknas barnårsrätt. Om de inte gör ett aktivt val kommer den förälder som har den lägsta pensionsgrundande inkomsten det aktuella året att automatiskt tillgodoräknas barnårsrätt. Eftersom det i hög utsträckning är kvinnor som har de lägsta inkomsterna kommer denna förmån främst kvinnor till godo. För föräldrar med mer än ett gemensamt barn i berättigad ålder kan endast en av föräldrarna tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för ett barn . som en förälder tillgodoräknas pensionsgrundande belopp för barnår beräknas en fiktiv inkomst. Den fiktiva inkomsten kan beräknas på tre sätt: –utfyllnad till förälderns pensionsgrundande inkomst året före barnets födelse, –utfyllnad till av den genomsnittliga pensionsgrundande inkomsten för alla försäkrade under , –ett för alla försäkrade enhetligt belopp. Det alternativ som ger det förmånligaste utfallet för ett givet år används.