prop · H1031 · 2013-09-18 00:00:00 — Förslaget bedöms särskilt minska lokal exponering av bly för boende i närheten av flygplatser. Effekter för myndigheter och domstolar Förslaget kan komma att medföra vissa kostnader för för anpassningar av system och blanketter m.m. har beräknat att förslagen om sänkt energiskatt för blyfri flygbensin medför kostnader av engångskaraktär om . bedömer vidare att ett införande av en differentiering av energiskatten på blyfri flygbensin utifrån blyhalt medför en ökning av kostnaderna för kontroll om . Regeringen bedömer att kostnaderna kan 137 EUT L 204, 21.7.1998, s. 37, Celex 31998L0034. 2007/08:122, bet. 2007/08:SkU28, rskr 2007/08:164. hanteras inom befintliga och beräknade anslagsramar inom utgiftsområdet. Regeringen bedömer, i likhet med Förvaltningsrätten i , att förslagen inte medför några merkostnader eller något merarbete för de allmänna förvaltningsdomstolarna. 6.22.1 Ärendet och dess beredning har tillkännagivit139 att regeringen bör undersöka i vilken utsträckning skatteskillnaden mellan dieselbränsle miljöklass 1 och miljöklass 3 (i vilken europadiesel ingår) kan minskas . Som en följd av tillkännagivande har , på uppdrag av regeringen, belyst skillnader i hälso- och miljöpåverkan av att använda dieselbränsle av miljöklass 1 och miljöklass 3 (i vilken Europadiesel ingår). I uppdraget ingick bl.a. att utifrån genomförd samhällsekonomisk analys ge förslag på lämplig skatteskillnad mellan dieselbränsle miljöklass 1 och miljöklass 3 och hur skatteskillnaden kan förändras över tiden . En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr Fi 2012/4346). 6.22.2.1 Dagens EU-rättsliga och svenska regler Lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE, reglerar skatter på bränslen och el. Skattereglerna är anpassade till energiskattedirektivet140. Direktivet innehåller bestämmelser om vad som ska beskattas och hur detta ska ske. Grundregeln i såväl energiskattedirektivet som i LSE är att bränslen och el ska beskattas. Det finns i direktivet en rad möjligheter, och i vissa fall skyldigheter, för medlemsstaterna att medge skattelättnader. 139Skatteutskottets betänkande 2010/11:SkU21. 140Rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet, (EUT L 283, 31.10.2003, s. 51, Celex 32003L0096). bl.a. i artikel 5 att medlemsstaterna tillämpar differentierade skattesatser, förutsatt att skattesatserna är direkt kopplade till produktens kvalitet och att medlemsstaterna iakttar minimiskattenivåerna i direktivet. Nedsättning av eller befrielse från skatterna kan vara utformade så att åtgärderna definitionsmässigt utgör statsstöd enligt reglerna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, EUF-fördraget. Kommissionen har antagit gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd, förkortat miljöstödsriktlinjerna. Detta regelverk kan aktualiseras t.ex. vid stödåtgärder i form av befrielse från miljörelaterade skatter som koldioxidskatt och energiskatt. Dieselbränsle är skattepliktigt enligt 1 kap. 2 § LSE. Beloppet på den energiskatt och koldioxidskatt som ska betalas anges i 2 kap. 1 § LSE. Energiskatten på dieselbränsle är differentierad i tre miljöklasser för att genom skattedifferentieringar premiera hälso- och miljömässigt bättre bränslekvaliteter. Dieselbränsle av miljöklass 1 är miljömässigt bättre än dieselbränsle av miljöklass 3. Skillnaden i energiskatt mellan dieselbränsle av miljöklass 1 och dieselbränsle av miljöklass 3 uppgår till per liter 2013. Inom EU finns minimikrav på dieselbränsle som motsvarar miljökraven i miljöklass 3. Regeringsuppdrag att belysa skillnader i hälso- och miljöpåverkan av att använda dieselbränsle av miljöklass 2 och miljöklass 3 Som en följd av tillkännagivande gav regeringen i uppdrag att belysa skillnader i hälso- och miljöpåverkan av att använda dieselbränsle av miljöklass 1 och miljöklass 3. Den genomförda analysen visar att det först kan anses vara samhällsekonomiskt motiverat att minska på skillnaden i skatt mellan dieselbränsle av miljöklass 1 och miljöklass 3. rekommenderar att energiskatteskillnaden mellan dieselbränsle av miljöklass 1 och miljöklass 3 uppgår till per liter och att det genomförs kompletterande mätningar för att säkerställa om tunga fordon som uppfyller Euro VI och arbetsmaskiner som uppfyller Steg IV når de låga utsläppsnivåer som förväntas. rekommenderar vidare att energiskatteskillnaden minskas ytterligare till per liter under under förutsättning att de kompletterande mätningarna stöder detta. Angående koldioxidskatten anger att den bör spegla skillnader i utsläpp av koldioxid. uppgår koldioxidskatten till samma belopp oavsett dieselbränslets miljöklass. 6.22.3 Överväganden och förslag Regeringens bedömning: Eftersom effekterna på utsläpp av miljö- och hälsopåverkande ämnen är svåröverblickbara bör den nuvarande skatteskillnaden mellan dieselbränsle av miljöklass 1 och dieselbränsle av miljöklass 3 (där Europadiesel ingår) kvarstå. Skälen för regeringens bedömning: I rapporten att belysa skillnader i hälso- och miljöpåverkan av att använda diesel av miljöklass 2 och miljöklass 3, rekommenderar att energiskatteskillnaden mellan dieselbränsle av miljöklass 1 och miljöklass 3 minskas något , men anger att den samhällsekonomiska kostnaden för dieselbränsle av miljöklass 3 är betydligt högre än för miljöklass 1 i tätbefolkade områden. anger vidare att det av den anledningen är motiverat att behålla en hög andel miljöklass 1 i tätbefolkade områden, exempelvis . Den samhällsekonomiska merkostnaden baserat på miljö- och hälsopåverkan för miljöklass 3 är också betydligt större för arbetsmaskiner än för personbilar. föreslår att det genomförs kompletterande mätningar för att säkerställa om tunga fordon som uppfyller Euro VI och arbetsmaskiner som uppfyller Steg IV når de låga utsläppsnivåer som förväntas. Om de kompletterande mätningarna stödjer detta, rekommenderar att energiskatteskillnaden minskas ytterligare . Eftersom det vid en minskad energiskatteskillnad är svårt att säkerställa en hög andel miljöklass 1 i tätorter och för användning i arbetsmaskiner är effekterna på utsläpp av miljö- och hälsopåverkande ämnen svåröverblickbara. Regeringen bedömer därför inte att en justering av energiskatteskillnaden är lämplig att göra . En övergång från diesel av miljöklass 1 till miljöklass 3 kan även leda till att de av beslutade miljökvalitetsmålen luft och Bara naturlig försurning blir svårare att nå. Det kan övervägas om det efter 2015 bör utföras nya mätningar för att se om utsläppen från tunga fordon och arbetsmaskiner når de låga nivåer som förväntas av kommande EU-krav. Koldioxidskatten syftar till att minska utsläppen av växthusgaser från förbränning av bränslen som innehåller fossilt kol. Detta uppnås genom att öka kostnaderna för förbränning av bränslen som innehåller fossilt kol och därigenom släpper ut fossil koldioxid. Olika kvaliteter av ett visst bränsle bör dock inte beläggas med olika koldioxidskatt då de administrativa kostnaderna kan bli höga av att exakt beskatta enligt faktiska utsläpp av koldioxid. 6.23Ändrad beskattning av bränslen för viss värmeproduktion 6.23.1 Ärendet och dess beredning Dagens skattebefrielse för vegetabiliska och animaliska oljor och fetter innebär att överkompensation enligt om statligt stöd föreligger för viss sådan användning. I en promemoria som remitterats av föreslogs att överkompensationen åtgärdas genom en sänkning av koldioxidskatten för fossila bränslen som förbrukas i värmeverk inom EU:s system för handel med utsläppsrätter, förkortat EU ETS. Promemorians lagförslag finns i bilaga 10, avsnitt 2. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 10 avsnitt 3. Remissyttrandena finns tillgängliga i (dnr Fi2013/2608). I denna proposition behandlas förslaget i promemorian. Förslaget om ändrad beskattning av bränsle för viss värmeproduktion är enligt regeringens bedömning författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. 6.23.2Dagens EU-rättsliga och svenska regler Energiskattedirektivet samt lagen om skatt på energi Lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE, reglerar skatter på bränslen och el. Skattereglerna är anpassade till energiskattedirektivet141. Direktivet innehåller bestämmelser om vad som ska beskattas och hur detta ska ske. Grundregeln i såväl energiskattedirektivet som i LSE är att bränslen och el ska beskattas. Av olika skäl kan viss användning av dessa energislag undantas från beskattning, antingen genom tvingande reglering eller att medlemsstaterna ges en möjlighet till detta. Europeiska kommissionen har lagt fram ett förslag till ändringar av energiskattedirektivet, (KOM) 2011 169 slutlig. Förslaget innebär bl.a. ändringar av grunderna för beräkning av skattesatser och av möjligheterna till framtida skattebefrielse för biodrivmedel samt förhållandet mellan skattereglerna och EU ETS. Förslaget diskuteras i Europeiska unionens råd. Det är ännu oklart hur en slutlig kompromiss i ärendet kan utformas och när ett reviderat direktiv kan komma att beslutas av rådet. Artikel 16.1 i energiskattedirektivet ger medlemsstaterna rätt att helt eller delvis tillämpa skattebefrielse för bl.a. produkter som framställts av biomassa. Ett förbehåll för skattebefrielsen är att den inte får medföra någon överkompensation för merkostnaderna för framställning av de aktuella biobränslena i förhållande till de fossila bränslen de ersätter (se artikel 16.3 i energiskattedirektivet). De biobränslen som definieras som energiprodukter enligt 1 kap. 3 § LSE är skattepliktiga enligt 2 kap. 3 § LSE. Skatt ska tas ut med de skattebelopp som gäller för likvärdigt fossilt bränsle enligt 2 kap. 1 § LSE. Skattelättnader tillämpas dock för bränslen som framställts av biomassa. Av 7 kap. 3 § LSE framgår att en skattskyldig får göra avdrag för skatt på bränsle som den skattskyldige har förbrukat eller sålt som bränsle för uppvärmning och som utgör en energiprodukt enligt 1. KN-nr 1507–1518, 2. KN-nr 2905 11 00, som inte är av syntetiskt ursprung, eller 3. KN-nr 3824 90 99. Det rör sig om vegetabiliska och animaliska oljor och fetter, icke-syntetisk metanol samt den del av fettsyrametylestrar och vissa andra produkter som framställs av biomassa. På motsvarande sätt får avdrag göras för skatt på biogas enligt 7 kap. 4 § LSE. En förutsättning för avdragsrätt är att de angivna bränslena omfattas av ett hållbarhetsbesked enligt 3 kap. 1 b § lagen (2010:598) om hållbarhetskriterier för biodrivmedel och flytande biobränslen. För biogas gäller dock detta krav endast för motorbränsle för transportändamål. Kravet på hållbarhet grundar sig på krav enligt unionsrätten om att flytande biobränslen måste uppfylla fastlagda hållbarhetskriterier för att få dels räknas med vid mätning av hur väl kraven rörande nationella mål och kvoter för energi från förnybara källor uppfylls, dels ges finansiellt stöd. Detta framgår av artikel 17.1 c i förnybartdirektivet142. Av artikel 17 i energiskattedirektivet följer att medlemsstaterna har rätt att tillämpa skattelättnader för energiintensiva företag, under förutsättning att minimiskattenivåerna enligt direktivet iakttas. Med stöd av den bestämmelsen tillämpas enligt LSE skattelättnader för bränslen som förbrukas inom anläggningar som omfattas av EU ETS. Vid annan värmeproduktion inom EU ETS än sådan som sker i tillverkningsprocessen i industriell verksamhet eller i kraftvärmeproduktion tas koldioxidskatt ut på skattepliktiga insatsvaror av den generella koldioxidskattenivån. Överkompensation och annat om Både koldioxidskatten och energiskatten är att anse som miljörelaterade skatter. Nedsättning av eller befrielse från skatterna kan vara utformade så att åtgärderna definitionsmässigt utgör statsstöd enligt reglerna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, förkortat EUF-fördraget. har antagit gemenskapens riktlinjer för statligt 141 Rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (EUT L 283, 31.10.2003, s. 51, Celex 32003L0096). 142 och rådets direktiv /28/EG av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven /77/EG och 2003/30/EG (EUT L 140, , s. 16, Celex 32009L0028). stöd till miljöskydd, förkortat miljöstödsriktlinjerna143. Detta regelverk kan aktualiseras t.ex. vid stödåtgärder i form av befrielse från miljörelaterade skatter som koldioxidskatt och energiskatt. Grundförutsättningen för att statsstöd till skydd för miljön ska kunna ges är att stödet har en stimulanseffekt, att det är nödvändigt för att åtgärden ska komma till stånd och är proportionellt. Dessa förutsättningar behandlas närmare i miljöstödsriktlinjerna. Härav följer bl.a. att ett stöd som ges för bränslen som framställts av biomassa endast får kompensera för merkostnaderna för framställningen av bränslet i förhållande till det fossila bränsle som ersätts. I annat fall bedöms överkompensation inträda. Vidare uppställs i punkt 101 av miljöstödsriktlinjerna, med hänvisning till bestämmelser i förnybartdirektivet, ett krav på hållbarhet för stöd till biobränslen. Kommissionen har, genom beslut i statsstödsärende SA.35586 godkänt den nuvarande svenska skattebefrielsen av flytande biobränslen för uppvärmning för perioden – (ännu inte publicerat i EUT). Detta beslut utgjorde en förlängning av tidigare beslut i statsstödsärende N 866/2006 (EUT C 220, 20.9.2007, s. 2). Regeringen är enligt dessa statsstödsbeslut skyldig att rapportera till kommissionen att någon överkompensation inte sker genom den skattelättnad som ges till de flytande biobränslena alternativt att föreslå åtgärder för framtiden som innebär att överkompensationen undviks. En skattskyldig som gör avdrag för skatt på flytande biobränsle enligt 7 kap. 3 kap. LSE är skyldig att till regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer på begäran lämna de uppgifter som regeringen behöver för sin årliga rapportering till kommissionen när det gäller frågan om huruvida det statsstöd som genom avdraget ges för bränslet medför överkompensation i strid med EU-reglerna om statligt stöd. Även den skattebefrielse som ges för bränslen som förbrukas i anläggningar som omfattas av EU ETS är att betrakta som ett driftstöd som faller under artikel 107 i EUF- 143 EUT C 82, , s. 1, Celex 52008XC0401 (03). Kommissionen har genom beslut i statsstödsärende N22/2008 godkänt den lägre koldioxidskattesatsen som gäller för bränslen som förbrukas i fjärrvärmeanläggningar inom EU ETS för perioden – (EUT C 184, 22.7.2008, s. 5). 6.23.3 Överväganden och förslag Regeringens förslag: Koldioxidskatten sänks från av den generella koldioxidskattenivån för bränslen som förbrukas vid annan värmeproduktion inom EU ETS än som sker i tillverkningsprocessen i industriell verksamhet eller i kraftvärmeproduktion. Ändringen träder i kraft . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De allra flesta som yttrat sig, däribland Förvaltningsrätten i , , , , , (), , , , , Energigas , , Svensk Fjärrvärme, Svenska , är positiva till förslaget eller har inget att erinra mot det. är positivt till att undanröja överkompensation i energiskattesystemet men anser att alternativen till och konsekvenser av förslaget inte är tillräckligt utredda samt att först i EU bör driva olika sätt att skärpa handelssystemet innan man fortsätter att ta bort eller sänka koldioxidskatten. KI anser att en reduktion av koldioxidskatten för värmeverk inom EU ETS innebär en förbättring av svensk klimatpolitik som KI förordar. Energigas vill belysa förslagets signalvärde, dvs. hur det kan komma att uppfattas att koldioxidskatten sänks för att undvika överkompensation, speciellt sedan vi har ambitiösa klimatmål i . (Svebio) anser att en sänkning av koldioxidskatten ger fel politiska signaler till marknadens aktörer. är emot den föreslagna förändringen. den föreslagna ändringen minskar incitamenten att sluta använda fossil energi i fjärrvärmen samt att energiskatt bör kunna tas ut för all energi för att öka incitamenten för effektivisering så länge som koldioxidskatten och andra styrmedel på ett effektivt sätt styr mot ett förnybart energisystem. Svebio och Sveriges Energiföreningars () avstyrker den föreslagna förändringen. Svebio och SERO föreslår att koldioxidskatten för kraftvärmeproduktion som togs bort återinförs. Svebio föreslår vidare att regeringen tar initiativ för en diskussion inom EU om revidering av överkompensationsregeln, som med nuvarande utformning förhindrar en framsynt och modern klimatpolitik. Lantmännen, Svensk och ställer sig bakom de av Svebio framförda synpunkterna. Svensk anser även att det finns en risk för att torvens konkurrenssituation ytterligare kommer försämras genom den föreslagna skatteändringen. påtalar att om ett förslag fastställer tekniska specifikationer kan det, enligt kollegiets bedömning, vara anmälningspliktigt enligt direktiv /34/EG. anser att införandet av en energiskatt på enbart MFA (animaliska och vegetabiliska oljor och fetter) skulle kunna ha analyserats i promemorian men delar bedömning att en minskning av koldioxidskatten på fossila bränslen i värmeverk inom EU ETS är möjlig att genomföra i sådan tid som bedöms nödvändig för att godtas av kommissionen som ett tillräckligt snabbt genomfört åtgärdande av den uppkomna överkompensationen. anser att fjärrvärmeanläggningar som ofta belastas med koldioxidskatt har konkurrensnackdelar gentemot tillverkningsindustrins värmeproduktion och efterfrågar utredning och åtgärd av denna konkurrenssnedvridning. Svensk Fjärrvärme efterfrågar förslag om utvidgning av skattenedsättning genom 9 kap. 5 § LSE till att omfatta förbrukning för leveranser till fler typer av verksamheter. Skälen för regeringens förslag: Befrielse från energiskatt och koldioxidskatt gäller, som utvecklats i avsnitt 6.23.2, för vegetabiliska och animaliska oljor och fetter, biogas samt vissa andra bränslen som framställts av biomassa och som förbrukats eller sålts som bränsle för Skattebefrielsen utgör ett driftsstöd enligt om statligt stöd. Enligt gällande statsstödsbeslut är regeringen skyldig att rapportera till Europeiska kommissionen att någon överkompensation inte sker genom den skattelättnad som ges till dessa flytande biobränslen alternativt att agera för att åtgärda överkompensationen. Om en konstaterad överkompensation inte åtgärdas blir de företag som överkompenseras skyldiga att betala tillbaka den del av skattebefrielsen som motsvarar överkompensationen jämte ränta. har i uppdrag att rapportera till regeringen om de skattebefriade biobränslen överkompenserats. Övervakningsrapporten (finns tillgänglig i , N2013/2318/E) visar att överkompensation förelåg för mixade tjocka vegetabiliska och animaliska oljor och fetter i värmeverk. Överkompensationen av mixade tjocka vegetabiliska och animaliska oljor och fetter i värmeverk uppgick till per MWh (per kubikmeter). Orsaken var ökat pris för tjock eldningsolja medan kostnaderna för de tjocka vegetabiliska och animaliska oljorna och fetterna legat i nivå med . Övrig användning av biobränslen som omfattas av statsstödsbeslutet överkompenserades inte . Dagens användning av vegetabiliska och animaliska oljor och fetter sker för värmeproduktion i anläggningar som omfattas av EU ETS. Överkompensation förelåg för tjocka vegetabiliska oljor och fetter som används i värmeverk. Åtgärder måste vidtas för att åtgärda den uppkomna överkompensationen. Det är angeläget att skatteregler och åtgärder är hållbara och försvarbara i ett EU-rättsligt perspektiv. Det är också viktigt att ge stabila villkor för de aktörer som producerar och handlar med flytande biobränslen. Det finns i princip två sätt att minska risken för överkompensationen. Antingen genom att införa energiskatt efter energiinnehåll på samtliga flytande biobränslen för uppvärmning på en sådan nivå att överkompensationen hävs eller genom att minska koldioxidskatten för fossila bränslen som används i värmeverk inom EU ETS och därigenom minska kostnaderna för fossila bränslen i jämförelse med kostnaderna för jämförbara biobränslen. För valet av en minskning av koldioxidskatten på fossila bränslen i värmeverk inom EU ETS, framför införandet av en energiskatt efter energiinnehåll på flytande biobränslen för uppvärmning, talar att det senare är en lagtekniskt enkel åtgärd som är möjlig att genomföra i sådan tid som bedöms nödvändig för att godtas av kommissionen som ett tillräckligt snabbt genomfört åtgärdande av den uppkomna överkompensationen. Det är en träffsäker åtgärd eftersom det endast är för värmeverk som överkompensation föreligger. Att höja energiskatten på de aktuella biobränslena skulle riskera att påverka användningen av vegetabiliska oljor och fetter i kraftvärmeproduktion. Vidare ligger en sänkt koldioxidskatt för fossila bränslen i värmeverk inom EU ETS i linje med vad regeringen uttalat om den principiella inriktningen på samordningen mellan ekonomiska styrmedel för anläggningar inom handelssystemet (se prop. 2009/10:41 s. 137 f.). Sammantaget anser regeringen, till skillnad från vad flera remissinstanser framfört, att de ovan redovisade skälen innebär att överkompensationen nu bör åtgärdas genom att koldioxidskatten sänks för fossila bränslen som används i värmeverk inom EU ETS, dvs. – som det uttrycks i aktuella bestämmelser i energiskattelagstiftningen – vid annan värmeproduktion inom EU ETS än som sker i tillverkningsprocessen i industriell verksamhet eller i kraftvärmeproduktion. En sänkning bör ske från av den generella koldioxidskattenivån. Härigenom hävs den överkompensation som uppkommit och risken för framtida överkompensation minskas. Skattereglernas hållbarhet gentemot unionsrätten upprätthålls. Den föreslagna sänkningen bedöms inte påverka förutsättningarna för att uppfylla sitt mål för andel förnybar energi till 2020. Den skattelättnad som ges för bränslen som förbrukas i värmeverk inom EU ETS är att betrakta som ett driftstöd som faller under artikel 107 i . Genom förslaget sker en ökning av befintligt stöd. Huvudregeln i sådana fall är att kommissionen måste pröva och godkänna åtgärdens förenlighet med den gemensamma marknaden innan den kan träda i kraft. Den ökning av budgeten för det befintliga stödet som följer av förslaget är dock av sådan omfattning att en sådan anmälan inte krävs, se artikel 4.1 i kommissionens genomförandeförordning på statsstödsområdet144. Regeringen bedömer att förslaget inte kan anses innehålla en sådan teknisk specifikation att någon anmälan av förslaget enligt och rådets direktiv /34/EG av om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster145 är nödvändig. De synpunkter som Svebio, Lantmännen och Svensk framför om koldioxidskatten för kraftvärmeproduktion och en revidering av överkompensationsregeln, ligger inte inom ramen för detta lagstiftningsarbete. Detsamma gäller vad som och Svensk Fjärrvärme efterfrågar om skillnader i koldioxidbeskattningen och möjligheten till skatteåterbetalning vid vissa värmeleveranser. Förslaget föranleder ändringar i 6 a kap. 1 och 2 §§ LSE samt 6 a kap. 1 och 2 §§ lagen (2012:797) om ändring i lagen (2009:1497) om ändring i LSE. Lagförslag i ärendet finns i avsnitt 3.12 och 3.28. Ändringarnas föreslås träda i kraft . Förslaget innebär att koldioxidskatten för fossila bränslen som förbrukas i värmeverk inom EU ETS sänks från av generell koldioxidskattenivå. Med utgångspunkt från uppgifter från om förbrukning av fossila bränslen i värmeverk beräknas skatteintäkterna minska med ca 2014. 144Kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget (EUT L 140, 30.4.2004, s.1, Celex 32004R0794).