prop · H10335 · 2013-11-14 00:00:00 — I budgetpropositionen lyfter regeringen fram att det kan finnas behov av att vidta åtgärder tidigt i arbetslöshetsperioden för arbetssökande som riskerar långtidsarbetslöshet. Arbetsförmedlingen ska införa ett nytt arbetssätt som innebär att individer som bedöms löpa en risk att vara arbetslösa länge kan beviljas aktiva insatser såsom arbetsmarknadspolitiska program från första inskrivningsdagen vid Arbetsförmedlingen. Regeringen bedömer att det individuellt anpassade stödet måste utvecklas inom myndigheten. Arbetssökande som bedöms stå långt från arbetsmarknaden bör enligt regeringen få tätare och mer fördjupat förmedlingsstöd tidigt i deras process att söka efter arbete. En förordningsändring genomfördes som ger möjlighet att ge tidiga programinsatser till arbetssökande som bedöms riskera långtidsarbetslöshet (se avsnitt 2.2.2).130 5.2.1Betraktas regelverket för arbetsmarknadspolitiska program som strikt eller flexibelt? Arbetsförmedlingen ser regelverket för arbetsmarknadspolitiska program för ungdomar som i grunden strikt, med fasta tids- och åldersgränser som reglerar när insatser kan sättas in. Inom myndigheten har man arbetat med att utveckla en modell för att prognostisera vilka arbetssökande som bedöms ha en högre individuell risk för att fortsätta vara arbetslösa. Modellen bör enligt Arbetsförmedlingen skapa möjligheter för mer individualiserade åtgärder som inte har som huvudsaklig utgångspunkt hur länge personen varit arbetslös.131 Den förordningsändring som ger möjlighet till tidiga programinsatser till personer som bedöms riskera långtidsarbetslöshet innebär en ökad möjlighet att göra en individuell bedömning menar 130För ungdomar avsattes medel motsvarande 400 årsplatser i arbetsmarknadspolitiska program till tidiga programinsatser (Proposition 2011/12:1 utgiftsområde 14, Intervju , regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, ). 131Arbetsförmedlingen, Budgetunderlaget 2012–2014, Dnr Af-2010/316245, Budgetunderlag för perioden –2012, Dnr Af-2009/035434. 132Intervju programenheten, AF HK, . 5.2.2Begränsningar i handlingsfriheten på lokal nivå? Arbetsbördan och regelverkets utformning är enligt arbetsförmedlarna de huvudsakliga orsakerna till att de inte kan erbjuda individanpassade insatser. När du inte kan erbjuda ungdomar insatser anpassade till deras individuella behov – vilken är orsaken? (Flera svarsalternativ kan anges!) Min arbetsbörda gör att jag inte kan ha tillräckliga kontakter med ungdomarna för att kunna bedöma deras individuella behov Min arbetsbörda ger mig inte tid att ha tillräckliga kontakter med arbetsgivare så att ungdomarna kan ta del av insatser som t.ex. prak- Regelverket begränsar tillgången till de insatser som finns att tillgå Det finns inte tillräckliga budgetmedel för att erbjuda anpassade Det finns inte tillräckligt många platser i lämpliga arbetsmarknads- Källa: enkät till arbetsförmedlare som arbetar med ungdomar. Arbetsbördan gör enligt hälften av de svarande förmedlarna dels att de inte kan ha tillräckliga kontakter med ungdomarna för att kunna bedöma deras individuella behov, dels att de inte kan ha tillräckliga kontakter med arbetsgivare så att ungdomarna kan ta del av praktik eller rekryteringsträffar. Arbetsförmedlarna verkar däremot i liten utsträckning anse att avsatta medel för aktiviteter utgör en begränsning. Arbetsförmedlare har vid intervjuer särskilt nämnt att kravet på en viss inskrivningstid innan ungdomar kan ta del av praktik kan göra att de får vänta onödigt på möjligheten att praktisera.133 Arbetsförmedlare lyfter vidare fram att regelverket innehåller åldersgränser som man uppfattar som begränsande och flera arbetsförmedlare pekar i intervjuerna på den åldersgräns som gäller för att ungdomar ska kunna ta del av nystartsjobb.134 Även enkätsvaren visar att regelverket upplevs som begränsande just när det gäller nystartsjobb. Arbetsförmedlarna har vid intervjuerna framfört att man inte har tillräcklig tid att lägga på de ungdomar man har ansvar för. Insatserna hinner därför inte anpassas till individuella behov.135 Som framgår av kapitel 2 så är det främst vissa insatser, t.ex. vägledning och platsförmedling, som kan 133Intervju AF1, AF2, AF3, AF5, AF6. 134Intervju AF1, AF4, AF5, AF6. För Nystartsjobb krävs sex månaders arbetslöshet samt att man fyllt innan årets ingång (3a § förordningen (2006:1481) om stöd för nystartsjobb). 135Intervjuer AF2, AF3, AF6. UNGDOMARS VÄG TILL ARBETE – INDIVIDUELLT STÖD OCH MATCHNING MOT ARBETSGIVARE ges den arbetssökande redan från första inskrivningsdagen. finns även möjlighet att direkt ge insatser inom program till arbetssökande som bedöms riskera långtidsarbetslöshet. Normalt är det dock inte förrän man deltar i Jobbgarantin för ungdomar och därmed varit inskriven som insatser som exempelvis praktik kan bli aktuella. Arbetsförmedlarna har i andra frågor i enkäten getts möjlighet att uttala sig om vad som är orsaken när de upplever att de inte kan erbjuda några specifika insatser136 till unga arbetssökande som de bedömer har behov av dem. De svar som lämnats visar tydligt att regelverket ses som begränsande när det gäller möjligheten att erbjuda insatser såsom praktik eller utbildning innan ungdomarna börjar delta i Jobbgarantin för ungdomar.137 Det är också tydligt att tillgänglig tid upplevs som en begränsande faktor när det handlar om möjligheten att i hög grad kunna erbjuda ungdomar förmedlingsinsatser.138 När det gäller förmedlingsinsatser syns inga tydliga skillnader mellan arbetsförmedlare beroende på om de arbetar med ungdomar före Jobbgarantin för ungdomar eller med ungdomar som deltar i något av de två Brist på budgetmedel eller tillgängliga platser i aktiviteter uppges däremot inte vara en begränsning i någon större utsträckning. 5.2.3Hur ofta träffar arbetsförmedlarna ungdomar och vad styr prioriteringen? Mötet mellan arbetsförmedlaren och den arbetssökande ungdomen ligger till grund för en bedömning av den arbetssökandes individuella behov. gjordes en förstärkning av Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag. En del av medlen var öronmärkta för att ge en högre handläggartäthet och tätare kontakter mellan arbetsförmedlare och deltagare i programmen Jobbgarantin för ungdomar och Jobb- och utvecklingsgarantin.139 136Personligt stöd och engagemang, organiserade jobbsökaraktiviteter på arbetsförmedlingskontoret, jobbcoachning (extern eller intern), ackvirerade platser, Nystartsjobb, arbetspraktik, arbetsmarknadsutbildning, förberedande eller orienterande utbildning, folkhögskolesatsningen, stöd till start av näringsverksamhet. 137Svaren bör dock användas med viss försiktighet eftersom ett relativt stort antal svarande har valt att inte svara på frågan. Detta kan ha flera orsaker men eftersom frågan är relativt omfattande kan det ha gjort att den uppfattats som svår av de svarande. 138Såsom personligt engagemang och stöd, organiserade jobbsökaraktiviteter på arbetsförmedlingskontoret samt möjligheten att söka reda på en ledig plats åt en enskild arbetssökande (ackvirerad plats). 139Proposition 2011/12:1 utgiftsområde 14. Enligt enkät har Arbetsförmedlare och ungdomar i genomsnitt individuella möten ungefär en gång eller mer sällan än så. Mötesfrekvensen är något högre när ungdomar deltar i Jobbgarantin för ungdomar eller Jobb- och utvecklingsgarantin.140 Att döma av svaren från arbetsförmedlarna är det dock frekvensen i kontakter via telefon eller e-post som tydligast ökar när ungdomarna deltar i något av de två garantiprogrammen. Att det framför allt är kontakter via telefon och e-post som ökar behöver inte vara något problem när det gäller förutsättningarna för individanpassning givet att det är individernas särskilda behov som styr vilka arbetsförmedlarna väljer att ha kontakt med. bedömning är resurser i form av arbetstid liksom individens behov av stöd och hjälp i sitt arbetssökande mest styrande för hur mycket kontakt förmedlarna väljer att ha med en individuell arbetssökande. Enligt Arbetsförmedlingens egna uppföljningar har antalet möten mellan arbetsförmedlare och ungdomar ökat tydligt till knappt ett möte i genomsnitt. Mötesfrekvensen sett över hela 2012 (0,8 möten) är något högre jämfört med (0,6) och 2010 (0,7). Arbetsförmedlingens uppföljningar av de arbetssökande (ungdomar och äldre) som bedömts vara i behov av tidiga insatser visar att de besökt Arbetsförmedlingen i genomsnitt under 2012.141 5.2.4Stöd till arbetsförmedlare i deras bedömning av individers behov? För att kunna ge rätt insats till rätt individ är det viktigt att ha kunskap om vilka insatser som är effektiva för olika individer. Genom att sammanställa och sprida sådan kunskap i organisationen kan arbetsförmedlarnas val av insats anpassas bättre till individers behov. Arbetsförmedlingen arbetar med stora volymer av arbetssökande. Att arbeta som arbetsförmedlare är i stor grad något man lär sig inom Arbetsförmedlingen.142 Därför kan centrala stödmaterial eller hjälpmedel av olika slag bidra med kunskap som kan hjälpa arbetsförmedlarna att göra en bra individuell bedömning. 140Den mötesfrekvens som uppmäts i enkät är något lägre än den som IFAU 2010 fann i sin uppföljning av ungdomar i Jobbgarantin för ungdomar. 141Arbetsförmedlingens årsredovisning 2012, . 142Arbetsförmedlare i kärnverksamheten, AF:s intranät, uppdaterat , utskrivet , Kravprofil – grundläggande, AF:s intranät, uppdaterat , utskrivet . UNGDOMARS VÄG TILL ARBETE – INDIVIDUELLT STÖD OCH MATCHNING MOT ARBETSGIVARE Kunskapen om hur programeffekter varierar mellan individer kan förbättras Arbetsförmedlingen har i den Arbetsmarknadsrapport som lämnades till regeringen sammanställt kunskap om effekterna av olika arbetsmarknadspolitiska insatser.143 Myndigheten genomför också själv utvärderingar av sina insatser. Effekterna kan emellertid variera beroende på vilken individ som får del av en insats. Arbetsförmedlingen har dock inte gjort några studier som undersöker i vilken grad programeffekter varierar för olika grupper av individer.144 Hur upplever förmedlarna att stödet för hur de ska bedöma nyinskrivna ungdomars risk för långtidsarbetslöshet fungerar? har Arbetsförmedlingen (se avsnitt 2.2.2) möjlighet att ge aktiva insatser redan första inskrivningsdagen till arbetssökande, inklusive ungdomar, som riskerar att bli långtidsarbetslösa. Denna möjlighet begränsas dock av att de medel som Arbetsförmedlingen kan använda till programinsatser. 145 uppgick denna begränsning till 400 årsplatser när det gällde ungdomar. Eftersom medlen är begränsade måste arbetsförmedlarna göra en individuell bedömning av vilka arbetssökande som vid inskrivningstillfället riskerar i arbetslöshet.146 Ett generellt bedömningsstöd har tagits fram för att ge arbetsförmedlarna ett stöd i sin bedömning av nyinskrivna arbetssökande.147 Detta stöd lämnar en preliminär rekommendation med grund i statistiska bakgrundsfakta.148 Arbetsförmedlingen har konstaterat att det generella bedömningsstödet ger en sämre prognos när det gäller ungdomar. Detta eftersom faktorer som ålder och arbetslöshetshistoria vid Arbetsförmedlingen väger tungt i prognosmodellen. Särskilda bedömningskriterier togs därför fram så att man skulle träffa de ungdomar som har det allra svårast.149 143Arbetsförmedlingen, Arbetsmarknadsrapport . 144E-post företrädare för Forskningsenheten AF HK, . 145Proposition 2011/12:1, betänkande 2011/12:AU2, riksdagsskrivelse 2011/12:88, intervju , regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, . 147Bedömningsstödet används när en person skriver in sig som öppet arbetslös, alltså inte när den har tim- eller deltidsanställning. 148Åldersgrupp, funktionsnedsättning, födelseland, utbildningsnivå, yrkesgrupp, arbetslöshetshistoria, inskrivningsmånad, arbetslöshetsersättning, erfarenhet i sökt yrke, utbildning i sökt yrke, arbetslösa i hemkommunen. 149Intervju ungdomsstrateg, , . För att en ungdom ska få ta del av tidiga insatser kräver Arbetsförmedlingen att han eller hon saknar fullständiga gymnasiebetyg.150 Dessutom ska ungdomen ha eller ha haft kontakt med andra myndigheter i ärenden som bedöms påverka ungdomens arbetsförutsättningar eller lida av misstänkt ohälsa (psykisk, fysisk eller sociala omständigheter) som bedöms påverka ungdomens förutsättningar att få arbete.151 Arbetsförmedlarna kan också använda sig av en särskild samtalsmall. Kriterierna (och samtalsmallen) har tagits fram av Arbetsförmedlingen med hjälp av erfarenheter från ett projekt kallat in.152 Hur svårt/lätt är det att, med hjälp av Arbetsförmedlingens bedömningsstöd inklusive de särskilda kriterierna för ungdomar, avgöra om en arbetssökande ungdom (16–) uppfyller kraven för att ta del av tidiga insatser? Antal svarande: 1 029 Källa: enkät till arbetsförmedlare som arbetar med ungdomar. Detta bedömningsstöd verkar att döma av enkätsvaren kunna utvecklas och fylla en bättre stödjande funktion för ungdomsförmedlarna. arbetsförmedlare som svarat på enkät anser att det är ganska eller mycket svårt att med hjälp av Arbetsförmedlingens bedömningsstöd och de särskilda kriterierna för ungdomar avgöra vilka ungdomar som riskerar långtidsarbetslöshet, se tabell 12. Det är inte på basis av enkätfrågan klart varför vissa arbetsförmedlare upplever det som svårt att avgöra vilka arbetssökande som uppfyller kraven för tidiga insatser. 150Arbetsförmedlingen valde att lägga fast ett begränsande kriterium – krav på oavslutat gymnasium – som var dimensionerat efter storleken på de medel som regeringen avsatte till tidiga insatser för ungdomar (Intervju Ungdomsstrateg, , ). 151Arbetsförmedlingen, Insatser för att förhindra långvarig arbetslöshet 2a, AF-2011/414101, 2012- 08-31, Bedömningsstöd, Fastställ tjänst och dokumentation, AF:s intranät, uppdaterat , utskrivet , Tidiga insatser för ungdomar, AF:s intranät, uppdaterat , utskrivet , Intervju Ungdomsstrateg, , , Arbetsförmedlingen Återrapportering Ungdomar 17f, , Arbetsförmedlingen, Återrapportering tidiga insatser. 152Intervju ungdomsstrateg, , , Arbetsförmedlingen på central nivå var till delägare i ett projekt finansierat av medel från Europeiska socialfonden kallat Unga in. Syftet med projektet, som bedrevs på i , var att nå ungdomar som inte arbetade eller studerade och som inte heller var aktuella hos någon myndighet och hjälpa dem närmare arbete. UNGDOMARS VÄG TILL ARBETE – INDIVIDUELLT STÖD OCH MATCHNING MOT ARBETSGIVARE Arbetsförmedlingen har bl.a. i samband med årsredovisningen lämnat återrapportering om vilka arbetssökande som tar del av s.k. tidiga insatser för att de bedöms riskera långtidsarbetslöshet. Av detta framgår att av de nyinskrivna ungdomarna har tagit del av tidiga insatser.153 En majoritet av arbetsförmedlarna uppger i enkät att fler ungdomar borde ta del av tidiga insatser. Drygt en tredjedel av förmedlarna bedömer att många fler har behov av tidiga insatser medan anser att något fler bör kunna få det. Vad som gör att förmedlare verkar anse att fler ungdomar borde kunna ta del av tidiga insatser är inte klart utifrån svaret på denna fråga. Vilket stöd använder arbetsförmedlarna när de ska kartlägga ungdomars behov av insatser? Vid personliga möten ska arbetsförmedlarna kartlägga ungdomars behov av stöd och insatser från Arbetsförmedlingen. Kartläggning ska t.ex. spela en viktig roll i Jobbgarantin för ungdomar.154 När arbetsförmedlarna ska kartlägga en individs behov av stöd från myndigheten kan ett stödmaterial ge kunskap om vilka faktorer som det är relevant att ta hänsyn till och på så vis bidra till en god individuell bedömning. Använder du något särskilt material när du ska kartlägga en ungdoms behov av stöd och insatser från Arbetsförmedlingen? Med material menas t.ex. checklistor eller frågeformulär. Ja, material centralt utformat inom AF Ja, material lokalt utformat (t.ex. inom ditt arbetsmarknadsområde eller på det egna kontoret) Nej, inget alls Räknat som andel av det totala antalet svarande: 1 094 Källa: enkät till arbetsförmedlare som arbetar med ungdomar. Ungefär en tredjedel av de arbetsförmedlare som svarat på enkät använder sig av något centralt utformat material när de ska kartlägga en ungdoms behov av stöd och insatser från Arbetsförmedlingen. En dryg tredjedel av förmedlarna använder däremot inget material alls. Intervjuerna med arbetsförmedlare har visat på att den egna erfarenheten ofta ligger till grund när en individs behov kartläggs samt på att man utformat eget material 153Att jämföra bland nyinskrivna arbetssökande (Arbetsförmedlingens återrapportering , Insatser för att förhindra långvarig arbetslöshet, 2a. 1546§ förordningen (2007:414) om jobbgaranti för ungdomar, intervju programenheten, AF HK, . på lokal nivå.155 har inte närmare undersökt varför vissa arbetsförmedlare inte använder något material när de kartlägger. De målsättningar som sätts upp och de mått som används för att mäta resultatet av insatserna kan ha betydelse för i vilken mån arbetsförmedlarna lägger vikt vid att verkligen sätta in just de insatser som är anpassade till ungdomars individuella behov. gäller målsättningen att ungdomar i genomsnitt ska ha personliga möten med en arbetsförmedlare . Arbetsförmedlingen har i sin interna styrning uttryckt att fler ungdomar bör ta del av arbetsplatsförlagda aktiviteter, exempelvis arbetspraktik, i Jobbgarantin för ungdomar. Detta följs också upp i myndighetens produktionsstyrning.156 Under slutet av påbörjades ett arbete med att ta fram ett standardiserat arbetssätt för ungdomsarbetet. Arbetsförmedlare har vid intervjuer tagit upp den styrning som riktar sig till arbetsförmedlingskontoren. Arbetsförmedlare har då nämnt att de hellre skulle vilja kunna prioritera att träffa vissa arbetssökande oftare snarare än att försöka få tiden att räcka till för att träffa alla arbetssökande ungdomar med en viss bestämd frekvens.158 Att använda gruppaktiviteter för att nå detta mål kan riskera att leda till att individer med en svagare ställning blir svårare att identifiera.159 Vid intervjuerna har förmedlarna också på flera håll lyft fram att många målsättningar sätts i styrningen av Arbetsförmedlingens verksamhet och att de därför i praktiken kan ha svårt att prioritera bland de många styrsignaler som når lokal nivå. I det styrkort som Arbetsförmedlingen använder för att styra sin verksamhet fanns 2012 sex målsättningar rörande omsättning till arbete för olika grupper av arbetssökande, fem mål som rörde arbetet mot arbetsgivare, två mål som rörde myndighetens arbete med kontrollen i arbetslöshetsförsäkringen, ett mål rörande arbetssökandes individuella handlingsplaner och två om innehållet i Jobbgarantin för ungdomar och Jobb- och utvecklingsgarantin. Förutom styrkortet går också andra direktiv ut genom Arbetsförmedlingens operativa styrning.160 Fokus på 155AF1, AF4, AF5, AF6, AF7. 156Arbetsförmedlingen (2013), Arbetsförmedlingens återrapportering , insatser för att bryta långvarig arbetslöshet, , Arbetsförmedlingen (2012), Målnivåer i Arbetsförmedlingens styrkort 2012, PM. 157Intervju ungdomsstrateg, , . 158Intervju AF 2, AF 7. 159Intervju AF 6. 160Arbetsförmedlingen (2012), Målnivåer i Arbetsförmedlingens styrkort 2012, PM, intervju, produktionsavdelningen, AF HK, . UNGDOMARS VÄG TILL ARBETE – INDIVIDUELLT STÖD OCH MATCHNING MOT ARBETSGIVARE mätning av resultat kan leda till att aktiviteter görs främst för att uppnå målen. Tiden till att bedöma en individs behov kan då bli en bristvara.161 Det uppstår risker för problem med individanpassningen när rätt aktivitet för de svaga individerna är aktiviteter som inte premieras i styrningen. När preciserade mål sätts för hur arbetsförmedlarna i genomsnitt ska träffa ungdomar eller då en viss form av aktiviteter premieras i den löpande styrningen, finns det en risk att arbetsförmedlarnas fokus på att sätta in rätt insats för rätt individ blir mindre. En arbetssökande ungdom med en svagare ställning på arbetsmarknaden bör kanske ges andra slags aktiviteter än sådana som är arbetsplatsförlagda. Det kan vara viktigare att arbetsförmedlarna prioriterar tätare kontakter med personer med särskilt behov av stöd än att de prioriterar att hinna träffa alla ungdomar med en viss frekvens. granskning visar på tydliga möjligheter att förbättra förutsättningarna för att anpassa Arbetsförmedlingens insatser efter individernas behov, exempelvis genom att sätta in individuellt inriktade insatser . En dryg fjärdedel av de inskrivna ungdomarna bedömer att de insatser de får ta del av i låg eller mycket låg grad är anpassade till deras individuella behov. Bland arbetsförmedlarna upplever att de i ganska eller i mycket låg grad kan anpassa insatser efter individers behov. Resultat i granskningen tyder på att Arbetsförmedlingen bör göra mer för ungdomar som behöver extra stöd. Kommunerna arbetar främst med ungdomar med försörjningsstöd. Det är arbetslösa ungdomar som kommunerna menar har en särskilt svag förankring på arbetsmarknaden och som därför behöver extra stöd i sitt arbetssökande. Arbetsförmedlare bekräftar bilden av att arbetslösa ungdomar med försörjningsstöd kan behöva mer stöd än det som Arbetsförmedlingen erbjuder. Särskilda samarbetsprojekt, där kommun och Arbetsförmedling deltar, finns där ungdomar med särskilt behov av stöd i viss utsträckning kan delta. Arbetsförmedlare som i ganska eller mycket låg grad anser att de kan erbjuda ungdomar en insats anpassad efter individuella behov anger oftast brist på tid, för att bedöma individuella behov eller ha tillräckliga arbetsgivarkontakter, samt regelverket som de huvudsakliga orsakerna. 161 Intervjuer AF6, AF5, AF3. Av såväl enkäten som intervjuer framgår att regelverket ibland upplevs som begränsande. Enligt regelverket är det främst vissa insatser, t.ex. vägledning och platsförmedling, som kan ges till den arbetssökande redan från första inskrivningsdagen. Normalt kommer insatser som exempelvis praktik inte i fråga förrän den unge deltar i Jobbgarantin för ungdomar och därmed varit inskriven . finns möjlighet att från första inskrivningsdagen ge insatser i form av arbetsmarknadspolitiska program till arbetssökande som bedöms riskera långtidsarbetslöshet. Kunskapsunderlaget för arbetsförmedlarnas bedömning kan utvecklas. Arbetsförmedlingen har inte gjort några studier som undersöker i vilken grad programeffekter varierar för olika grupper av individer. Arbetsförmedlarna upplever i viss utsträckning att det är svårt att bedöma en nyinskriven ungdoms risk för långtidsarbetslöshet med hjälp av det särskilda bedömningsstöd som Arbetsförmedlingen tagit fram. Arbetsförmedlarna kan öka sin användning av det centralt utformade stödet för att kartlägga en ungdoms behov. Arbetsförmedlingens interna styrning kan i vissa delar riskera att skapa en målkonflikt mellan viljan att visa goda resultat enligt styrsystemet och att anpassa insatserna till individers behov. UNGDOMARS VÄG TILL ARBETE – INDIVIDUELLT STÖD OCH MATCHNING MOT ARBETSGIVARE – dubbelarbete eller komplement till Arbetsförmedlingen? I detta kapitel granskas huruvida Arbetsförmedlingens samverkan med kommuner angående arbetslösa ungdomar fungerar på ett effektivt sätt. Kapitlet baseras på enkäter och intervjuer med främst företrädare för kommuner men även arbetsförmedlare.162 Arbetsförmedlingens samverkan med bl.a. kommunerna lyfts särskilt av regeringen i budgetpropositionen och i myndighetens regleringsbrev för 2013.163 Framför allt betonas i budgetpropositionen vikten av samverkan för möjligheten att kontrollera att de arbetssökande aktivt söker arbete oavsett om de uppbär arbetslöshetsersättning eller försörjningsstöd av arbetsmarknadsskäl.164 De flesta kommuner erbjuder arbetsmarknadsinsatser till ungdomar, framför allt till ungdomar med försörjningsstöd. Att två aktörer, kommun och arbetsförmedling, riktar arbetsmarknadsinsatser till arbetslösa ungdomar innebär en risk för ineffektivitet. Utan goda kontakter och samordning av insatserna kan en arbetssökande komma att erbjudas samma insats vid ett flertal tillfällen från olika aktörer vilket kan medföra onödiga kostnader.