prop · H00380 · 2013-03-15 00:00:00 — I arbetet driver på för goda ramvillkor för företag där hållbarhet och resurseffektivitet är viktiga teman, att principerna om smart lagstiftning tillämpas samt att arbetet för små- företag stärks. verkar också för frihandel och öppenhet i EU:s internationaliseringsarbete. Rådet antog vid sitt möte en allmän partiell inriktning för förord- ningen om inrättande av program för företagens konkurrenskraft inom ramen för EU:s kommande programperiod 20142020. Vidare antog rådet vid sitt möte rådsslutsatser om EU:s Rådsslutsatserna syftade till att ge en tydlig inriktning på EU:s industripolitik och ge en signal om vikten av att stärka industrins konkurrenskraft och omställning mot resurseffektivitet och hållbarhet. presenterade kommissionen sitt förslag till program för företagens konkurrenskraft inom ramen för EU:s långtidsbudget 20142020 (se faktapromemoria 2011/12:FPM 77). Programmet, som tar vid efter det nuvarande konkurrenskrafts- och innovationsprogrammet, innehåller flera förslag till hur små och medelstora företag ska främjas under nästa budgetperiod. Dessutom föreslår kommissionen två olika finansiella instrument som ska underlätta tillgången till finansiering för små och medelstora företag. presenterade kommissionen ett meddelande med en översyn av kommissionens tidigare meddelande om industripolitiken , det s.k. industriflaggskeppet som är en del av EU2020-strategin (se faktapromemoria 2012/13:FPM22). I meddelandet gör kommissionen en bred genomgång av industripolitikens alla delar och aviserar en mängd Kommissionens mål är att investeringarna i industrin ska öka och därigenom ska industrins andel av EU:s BNP öka. Kommissionen presenterar också en rad förslag om hur EU bör arbeta för att öka farten i industrins omställning mot resurseffektivitet och ökad Regeringen anser det viktigt att fortsätta arbeta för att stärka EU:s konkurrenskraft och se affärsmöjligheterna i omställningen till ett bättre meddelande om hållbar konkurrenskraft i byggsektorn (se faktaprome- moria 2012/13:FPM4) i samband med den övergripande industripolitiska välkomnade åtgärder som främjar hållbar Skr. 2012/13:80 konkurrenskraft i byggsektorn på såväl kort som lång sikt och framhöll att byggsektorn kan i stor utsträckning stärkas och förverkligas inom ramen för EU:s befintliga strategier och instrument. Information till näringsutskottet och samråd med skedde . kom slutrapporten från kommissionens högnivågrupp om fordonsindustrin, 21, där deltagit tillsammans med 8 andra länder, fordonsindustrin och andra aktörer. I rapporten görs en bred genomgång av förutsättningarna för fordonsindustri. Man identifierar ett antal problemområden och föreslår ett brett spektrum av åtgärder. Sedan rapporten släpptes har situationen fortsatt försämrats och utöver nedläggningen av har beslut om fabriks- nedläggningar tagits i och . kom ett meddelande från kommissionen (KOM (2012) 636) 2020, med en aktionsplan med åtgärder i linje med de som skissats på i 21- rapporten samt en avisering att man avser etablera en process för att följa upp utvecklingen inom fordonsindustrin. Meddelandet diskuterades på konkurrenskraftsrådet , och även vid ett extra ministermöte dagen innan. 34.2Förenkla för företag inom EU smart lagstift- ning Vid rådets möte antogs rådsslutsatser om den framtida agendan för smart lagstiftning. Arbetet inom rådet syftar till att stärka och ta ytterligare steg i arbetet med att förenkla för företag på EU-nivå. Det har även i rådsslutsatser från , lyfts fram att regelbördan för framför allt små och medelstora företag bör minska på EU-nivå. Kommissionen följde upp sitt meddelande om smart lagstiftning i Europeiska unionen2 som kom genom att öppna upp ett samråd om arbetet med smart lagstiftning. I regeringens svar3 lyftes bl.a. fram vikten av att utgå från principen Tänk småskaligt först vid utform- ning av regler och att undantag inte ska ges generellt utan bedömas från fall till fall, att konsekvensutredningarna inom EU måste förbättras samt att arbetet med att minska regelbördor för framför allt små och medel- stora företag, måste fortsätta. Kommissionen kom med ett nytt meddelande om smart lagstiftning (se faktapromemoria 2012/13:FPM47). Meddelandet kommer att behandlas . antog kommissionen en kommissionsförordning som är en del av de nya reglerna för statligt stöd i form av ersättning för allmän- nyttiga tjänster. Reglerna är en del av och ska 2Smart lagstiftning i Europeiska unionen KOM(2010) 543 slutlig. 3N2012/4734/ENT. 2012/13:80 hantera situationer där offentliga medel används för att säkerställa till- gången till viktiga, allmännyttiga tjänster för medborgarna. Kommissionens förordning (EU) nr 360/2012 behandlar stöd av mindre betydelse och slår fast att stöd i form av ersättning för allmännyttiga tjänster som maximalt uppgår till över tre beskattningsår inte räknas som statligt stöd. Ett stöd mindre än detta belopp anses då inte påverka handeln mellan medlemsstaterna eller snedvrida konkurrensen. har kommissionen påbörjat ett arbete med modernisering av statsstödsregelverket (Almuniapaketet) och har efter dialog med med- lemsstaterna utarbetat ett förslag som presenterades vid konkurrenskraftsrådet (se faktapromemoria 2012/13:FPM43). Förslaget innehåller ändringar av procedurförordningen och bemyndigandeförord- ningen, som avses bli föremål för förhandlingar med medlemsstaterna . Arbetet med översynen av enskilda riktlinjer har också fort- gått. Beslut om riktlinjerna för regionalstöd samt statligt stöd till bred- band och film beräknas antas . Därutöver har kommissionen påbörjat arbetet med en mängd övriga riktlinjer, såsom stöd till flygplatser, FoU, miljö (inkl. energiskatter) och riskkapital samt den allmänna gruppundantagsförordningen samt regelverket för stöd av mindre betydelse. antog slutsatser om statligt stöd inom ramen för meddelandet från kommissionen, En europeisk strategi för viktig möjliggörande teknik: mot tillväxt och jobb (se faktaprome- moria 2011/12:FPM166). Rådet hade till detta en diskussion om moder- nisering av statsstödsregelverket . informerades dessutom rådet för ekonomiska och finansiella frågor om reformen om tillämpning av statligt stöd bl.a. med anledning av den finansiella krisen. EU-samarbetet på konsumentområdet syftar till att stärka konsu- mentens ställning på den inre marknaden. Regeringens allmänna inriktning när det gäller konsumentpolitiken i EU är att verka för gemensamma regler på en hög konsumentskyddsnivå för att främja en väl fungerande inre marknad. En prioritering har varit förhandlingarna om ett förslag till direktiv om alternativ tvistlösning och ett förslag till förordning om tvistlösning på internet. Förslaget till direktiv om bostadslåneavtal är ett annat initiativ av betydelse för konsumenter som har förhandlats intensivt . Förhandlingar om förslagen till direktiv om alternativ tvistlösning och förordning om tvistlösning på internet har ägt rum (se fakta- promemoria 2011/12:FPM92). Medlemsstaterna nådde en överens- kommelse om en allmän inriktning på konkurrenskraftsrådet och därefter har intensiva förhandlingar med pågått. Mål- sättningen är att en politisk överenskommelse ska nås innan årsskiftet 2012/13. Syftet med förslagen är att öka konsumenters förtroende för gränsöverskridande handel genom att säkerställa att de har tillgång till tvistlösning utanför domstol inom hela EU, som komplement till sedvan- lig domstolsprövning. De alternativa tvistlösningsorganen ska uppfylla kvalitetskriterier som öppenhet, oberoende, sakkunskap, effektivitet och rättssäkerhet. Regeringen välkomnar initiativet att höja kvaliteten och öka tillgången på alternativa tvistlösningsorgan för EU:s konsumenter och har haft överläggning med civilutskottet om frågan. presenterade kommissionen ett förslag till en förord- ning om ett konsumentprogram för 20142020 (se faktapromemoria 2011/12:FPM67). Konsumentprogrammet utgör grunden för hur EU- budgeten får användas på konsumentområdet och innebär i huvudsak en fortsättning på nuvarande program. Programmet avser bl.a. att finansiera ett brett kunskapsunderlag, stöd till samarbete mellan tillsynsmyndig- heter, stöd till konsumenter vid gränsöverskridande handel samt stöd till konsumentorganisationer på EU-nivå. Medlemsstaterna nådde en partiell allmän inriktning om konsumentprogrammet . Förhandlingar pågår med . Regeringen har informerat civilutskottet om konsumentprogrammet. Kommissionen antog ett meddelande om en strategi för konsumentpolitiken i EU, en konsumentagenda, som ersätter och bygger vidare på den strategi för konsumentpolitiken som gäller för 20072013 (se faktapromemoria 2011/12:FPM160). beskriver kommissionen sin syn på vilka mål och åtgärder som bör prioriteras på det konsumentpolitiska området framöver. Syftet är att öka konsumenternas deltagande i och förtroende för den inre marknaden. Kommissionen prioriterar konsumenters säkerhet, förbättrade kunskaper om konsumenträttigheter hos konsumenter och näringsidkare, förbättrad tillsyn och goda möjligheter till tvistlösning. välkomnar konsumentagendan antogs av rådet . informerat civilutskottet om konsumentagendan. Inom området forskning och utveckling har EU och medlemsstaterna EU:s insatser inom området kanaliseras huvudsak- ligen via ett särskilt ramprogram. Syftet med politiken är att stärka unionens vetenskapliga och tekniska grund och kapacitet genom att åstadkomma ett europeiskt forskningsområde med fri rörlighet för forskare och forskningsresultat samt att främja unionens konkurrens- I syfte att skapa en inre marknad för kunskap, forskning och innovation, påbörjades arbetet med Europeiska forskningsområdet (ERA). beslutade att ERA ska vara förverkligat lanserade kommissionen därför en konsultation om ERA vilken regeringen svarade på Kommissionens meddelande om ERA presenterades Kommissionen lyfter fram fem prioriteringar i meddelandet: effektivare nationella forskningssystem, optimalt transnationellt sam- arbete och konkurrens, öppen arbetsmarknad för forskare, jämställdhet samt optimal spridning och överföring av vetenskaplig kunskap (fakta- promemoria 2011/12:170). När det gäller prioriteringen att sprida och överföra vetenskaplig kunskap har kommissionen även publicerat ett särskilt meddelande (faktapromemoria 2011/12:171). Givet den korta tid som står till förfogande för ERA:s förverkligande år 2014 menar kommissionen att det behövs ett förstärkt partnerskap som, förutom medlemsstater och kommissionen, även inbegriper intresseorga- nisationer inom forskningsområdet. I samband med lanseringen av meddelandet antogs en särskild överenskommelse mellan sådana intresseorganisationer och kommissionen. de fem övergripande prioriteringarna även ett aktiviteter som riktar sig mot såväl medlemsstaterna, kommissionen som Skr. 2012/13:80 intresseorganisationerna. Med utgångspunkt i meddelandet om ERA antog konkurrenskraftrådet rådslutsatser om ERA. I slutsatserna välkomnas de prioriteringar som kommissionen föreslår. gav i förhandlingarna stöd till de prioriteringarna, men framhöll vikten av att rådet är tydligt med att man inte godkänner samtliga delaktiviteter som kommissionen föreslår. Överläggning med utbildningsutskottet om rådslutsatserna om ERA hölls och samråd i inför konkurrenskraftsrådet ägde rum . publicerade kommissionen sitt förslag till nästa ramprogram för forskning och innovation, Horisont 2020 (faktaprome- moria 2011/12:FPM69). Programmet utgör en del av kommissionens samlade förslag till EU:s fleråriga budgetram för perioden 20142020. Lagstiftningspaketet för Horisont 2020 rymmer sex olika förslag: 1)ramprogram, 2)särskilt program, 3)kärnforskningsprogram (Euratom), 4)deltaganderegler, 5)förordning för för innovation och teknik (EIT), och 6)strategisk innovationsagenda för EIT. Tre prioriteringar utgör grunden för förslaget: spetskompetens, industriellt ledarskap och samhälleliga utmaningar. Kommissionen före- slår att fördelas till Horisont 2020. Förhandlingarna i rådet påbörjades och en partiell allmän inriktning om förslaget till övergripande ramprogram beslutades vid konkurrenskraftsrådets möte . Beslutet omfattade inte budgeten för ramprogrammet utan den beslutas inom ramen för förhand- lingarna om EU:s fleråriga budgetram (se avsnitt 6). I förhandlingarna framhöll bl.a. att kvalitet måste vara väg- ledande för finansiering från Horisont och att geografisk hänsyn inte får styra vilka projekt som beviljas medel. har även fram- hållit vikten av att samhällsvetenskap och humaniora integreras i den forskning som bedrivs om samhällsutmaningar. Vidare har verkat för att begränsa andelen partnerskapsprogram, vilka redan under nuvarande ramprogram leder till betydande krav på medfinansiering från de nationella forskningsfinansiärerna. Inför beslutet i rådet hölls överläggning med utbildningsutskottet och samråd med respektive . beslutade konkurrenskraftsrådet om en partiell allmän inrikt- ning gällande deltagandereglerna för Horisont 2020. har i för- handlingarna verkat för att regelverket ska förenklas jämfört med de regler som gäller under det pågående ramprogrammet (20072013). 2012/13:80 Framför allt har framhållit att ersättningsreglerna för deltagare behöver ändras jämfört med nuvarande ramprogram. Vid mötet beslutade konkurrenskraftsrådet även om en partiell allmän inriktning gällande förordningen för det för innovation och teknik (EIT). I förhandlingen verkade bl.a. för att medlemsstaterna ska involveras i EIT:s utveckling utan att dess oberoende ställning undermineras. Besluten om deltaganderegler och EIT föregicks av överläggning med utbildningsutskottet och samråd med respektive . beslutade om förslaget till särskilt program inom Horisont 2020, vilket jämfört med ramprogrammet som beslutades är ett mer specificerat beslut om forsknings- och innovationsfinansieringen inom Horisont 2020. framhöll i för- handlingen bl.a. att medlemsstaterna fortsatt bör ha inflytande över implementeringen av ramprogrammet genom kommittéförfarandet samt att medlemsstaterna bör ha en rådgivande funktion för det Europeiska forskningsrådets verksamhet (ERC). Vid mötet beslutades också om en partiell allmän inriktning för EIT:s strategiska innovationsagenda. Besluten föregicks av överläggning med utbildningsutskottet och samråd med respektive . Rådets förhandlingar om Euratoms forsknings- och utbildnings- program påbörjades med sikte på beslut . En framstegs- rapport presenterades vid konkurrenskraftsrådets möte . Det ordinarie beslutsförfarandet gäller för det övergripande ram- programmet, deltagarreglerna samt för EIT:s förordning och strategiska innovationsagenda. Utskottet ITRE i tog ställning till Horisont 2020 . Förhandlingar mellan rådet och Europa- parlamentet inleds . Europeiska innovationspartnerskap (EIP) föreslogs av kommissionen i flaggskeppsinitiativet Innovationsunionen (KOM 2010 546) som är en del av strategin 2020. antog slutsatser om Innovationsunionen där konceptet EIP välkomnades. Partnerskapen ska bidra till att testa nya tillvägagångssätt när det gäller EU:s forsknings- och innovationsaktiviteter. De ska drivas av utmatningar, agera i hela forsknings- och innovationskedjan samt integrera och förbättra samordningen av befintliga instrument och initiativ. Partnerskapskapen kommer att mobilisera europeiska, nationella, regionala, offentliga och privata intressenter inom områden där hantering av samhällsproblem kombineras med kommersiella möjligheter. Partner- skapen kommer att intensifiera forskning och utveckling, samordna investeringar, skynda på standarder och skapa efterfrågan. antog konkurrenskraftsrådet slutsatser som framhåller att rådet, i form av närmast berörd rådsformation, ska godkänna kommissionens förslag till nya EIP innan de startas. konkurrenskraftsrådets koordinerande roll vad gäller EIP. 2012/13:80 med utbildningsutskottet och samråd med ägde rum den Kommissionen presenterade meddelanden om innovations- partnerskap inom de två områdena hållbart jordbruk och råvaror. Detta följdes av ett meddelande om vattenförsörjning och ett meddelande om smarta städer . Rådet för jordbruk och fiske antog rådslutsatser om EIP-hållbart jord- bruk . Skriftligt samråd med föregick beslutet. antog rådslutsatser om EIP-råvaror . Överläggning med näringsutskottet hölls och samråd med hölls . antog rådslutsatser om EIP-vatten . Överlägg- ning med miljö- och jordbruksutskottet hölls och samråd med hölls . Kommissionens meddelande om viktig möjliggörande teknik (se fakta- promemoria 2011/12:FPM166) presenterades och behandlades genom antagande av rådslutsatser vid konkurrenskraftsrådet . välkomnade den samlade strategin för att i ökad omfattning använda potentialen hos den viktiga möjliggörande tekniken till att stärka befintlig industris konkurrenskraft samt bidra till fram- växten av ny industri. Information till näringsutskottet och samråd med skedde . Genom kommissionens förslag till ändring av förordning om inrättande av för innovation och teknik (EIT), samt tillhörande förslag till strategisk innovationsagenda () (se faktapromemoria 2011/12:FPM87) fortsatte arbetet under och ord- förandeskap med att klargöra EIT:s verksamhet och inriktning för perioden 20142020. EIT har behandlats under samtliga konkurrenskraftrådets möten , maj, och då även varit föremål för information, överläggning och samråd med såväl utbildningsutskott, näringsutskott och . har ställt sig generellt positivt till kommissionens förslag och till EIT:s modell som integrerar kunskapstriangeln på ett konkret sätt. Explicit länkar det hela innovationscykeln från utbildning och forskning till nya marknadsmöjligheter och uppstart av nya företag. har drivit en linje där man betonat vikten av att EIT skapar synergier med andra program och initiativ på EU- och nationell nivå, att det finns excellens i triangelns alla delar och att företagen aktivt deltar. När det gäller utvecklingen av EIT:s kunskaps- och innovationsplatt- formar (Knowledge and innovation communities; KIC) har drivit linjen att det är viktigt att resurserna för EIT hanteras så att befintliga tre 2012/13:80 KIC kan utvecklas med kvalitet och långsiktighet som det finns utrymme för expansionen till fler nya KIC med en tillräcklig storlek och kritisk massa. Rymdverksamheten spelar en viktig roll för möjligheten att fram- gångsrikt möta globala samhälleliga utmaningar samt skapa innova- tiva lösningar och ge kunskap inom områden som har stor betydelse Med Lissabonfördraget blev rymdverksam- het en EU-kompetens genom artikel 189. EU utvecklar därför stegvis sina ambitioner och aktiviteter inom området. har det inom den europeiska rymdorganisationen () förts en diskussion om hur de framtida relationerna mellan EU och bör utvecklas. diskussion har pågått inom EU, främst internt i kommissionen som i slutet av året publicerade ett meddelande med sin position och syn, vilken ska utgöra grunden för en bredare diskussion framöver med rådet och parlamentet. Relationen mellan EU och den Den europeiska rymdorganisationen , , upprättades och baseras på en internationell konvention. grunden till ESA:s grundande var att ett samgående mellan stater om intellektuella och finansiella resurser var nödvändigt för att skapa ett självständigt och konkurrenskraftigt inom rymdom- har 20 medlemsstater varav två (och ) som inte är EU-medlemmar. EU:s intresse för rymdfrågor har märkts i form av flera resolutioner i , och meddelanden från kommissionen Rymdteknologi är ett effektivt verktyg för genomförande av unionens politik inom olika sektorer, t.ex. satelliter för navigering (transportsektorn) och jordobservationssatelliter (miljö- och jordbruks- har nära samverkat med EU och bidragit med information vid behov. med varsin likartad resolution grunden för en gemensam rymdstrategi. Två gemensamma projekt med inriktning på rymdtillämpningar pågår : , ett satellitnavigeringssystem, och GMES (Global Monitoring for Environment and Security), ett jordobservationssystem. Ett ramavtal om rymdsamarbete mellan och EU trädde i kraft i Samarbetet tar sin utgångspunkt i ESA:s och komplementära intressen, som utvecklare och EU som användare Enligt ramavtalet ska det hållas gemensamma möten mellan och på ministernivå som ska övervaka samarbetet mellan och EU och ge riktlinjer, råd och rekommen- dationer vad gäller samarbetet enligt ramavtalet. gemensamt tagit fram en europeisk rymdpolicy som antogs 2007. 2012/13:80 med att genomföra policyn sker särskilt genom de två gemensamma I och med Lissabonfördraget har EU fått delad kompetens inom rymdområdet (artikel 189 i EUF-fördraget) och därmed också mandat att spela en större roll inom europeisk rymdverksamhet. EU är inte längre enbart användare av rymdteknik. I många delar av världen är rymd en fråga som ligger högt på den politiska dagordningen. I projekt som har lika starka politiska som vetenskapliga eller tekniska drivkrafter blir EU:s och ESA:s roller svåra att särskilja. Samarbetet och samordningen mellan och EU är därmed en viktig fråga för de båda aktörerna. Inom har medlemsstaterna förespråkat starten av en process genom vilken den bästa formen för framtida samarbete undersöks och diskuteras. Kommissionen publicerade ett meddelande om sin syn på hur lämpliga relationer mellan de båda aktörerna bör utvecklas. EU:s sammanhållningspolitik har som mål att bidra till ekonomisk, social och territoriell sammanhållning inom EU. Den ska syfta till att minska regionala skillnader och ojämlikhet mellan människor och möjliggöra tillväxt och utveckling. programperioden 20142020 är att sammanhållningspolitiken ska genomföras med betydligt strängare villkor och fler incitament för att säkerställa att medlen utnyttjas effektivt. program ska också utgöra konkreta instrument för att nå målen i 2020-strategin i samverkan med aktörer på nationell, regional och lokal nivå. har ett flertal beslut avseende kommissionens förslag till framtida regelverk tagits vid Allmänna presenterade kommissionen sitt förslag till nytt regelverk för sammanhållningspolitiken för nästa programperiod. slagets innehåll redovisades till i faktapromemoria 2011/12:FPM24. En kort beskrivning fanns också i förra årets årsbok. har intensiva förhandlingar om förordningsförslagen förts i rådet under de danska och cypriotiska ordförandeskapen. lingarna har skett kring olika tematiska block. har nåtts för 19 sådana block, vilka tillsammans täcker huvuddelen av de Beslut har tagits vid allmänna rådets möten , Inför samtliga möten skedde samråd med Sammantaget har de kompromisser som förhandlats fram gått i rätt riktning utifrån svenska utgångspunkter. För har det varit viktigt 2012/13:80 att bevaka hur förslagen väntas påverka genomförandet i . har därför stött förslagen att inte genomföra radikala förändringar, utan snarare en utveckling av befintliga strukturer. Stöd har också getts till den föreslagna strategiska inriktningen och den tydliga kopplingen till 2020-strategins mål om en smart och hållbar tillväxt för alla. En annan viktig fråga för har varit förenkling och minskande av administrativa bördor för både projektägare och myndigheter. Flera pålagor i kommissionens ursprungliga förslag har bedömts som onödiga eller alltför betungande, med administrativa bördor som följd. Å andra sidan har ibland stött kommissionens förslag, när andra med- lemsstater har velat urvattna dem. Det har t.ex. gällt att de horisontella kriterierna som miljö och jämställdhet verkligen ska beaktas i alla steg av genomförandet, liksom att makroregionala strategier som Östersjöstrate- gin ska beaktas. Förhandlingarna om strukturfondsregelverket kommer att fortsätta och avslutas tidigast . Parallellt med årets förhandlingar om förordningarna har förhandlingar pågått om EU:s långtidsbudget. Däri ingår flera viktiga delar av sammanhållningspolitiken t.ex. hur stor budgeten ska vara fördelat på de olika målen och enligt vilka kriterier tilldelningen av medel till medlems- staterna ska ske. DEL 8 TRANSPORT, TELEKOM OCH ENERGI Skr.