prop · H10357 · 2013-12-17 00:00:00 — Det har genomförts projekt som syftat till att skapa demensteam och rehabiliteringsteam, göra läkemedelsgenomgångar och förebyggande hembesök. Särskilt boende har prioriterats Inom insatsområdena läkemedelsgenomgångar och kost och nutrition har stimulansmedlen i högre grad använts för projekt i särskilt boende än i ordinarie boende. Vidare är det endast ett mindre antal projekt som har haft äldre med annan språkbakgrund än svenska som målgrupp. konstaterade i sin utvärdering en märkbar förbättring av läkemedelsanvändning för äldre av stimulansbidrag. Det är emellertid inte möjligt att avgöra om det beror på den aktuella satsningen eller andra satsningar eller insatser i landsting och kommun. 2013/14:57 Kommunerna och landstingen uppger att kunskaperna från de omfattande utbildningsinsatserna kommer att finnas kvar i organisationerna även efter att satsningen upphört. Det man fortsätter med är till viss del sådant som ingår i nya satsningar med stimulansbidrag som kan generera nya medel till huvudmännen. 5.19Investeringsstöd till särskilt boende enligt SoL Investeringsstödet till äldrebostäder trädde i kraft . Fram till och med hade drygt 11 000 bostäder för äldre beviljats stöd. Det handlar om cirka 9 400 lägenheter i särskilda boendeformer och 2 000 trygghetsbostäder, motsvarande ett stödbelopp på cirka 1,3 miljarder. av de beviljade lägenheterna är nyproducerade. Andelen är lägre när det gäller trygghetsbostäder, där uppgår andelen lägenheter i nyproduktion till . har utvärderat investeringsstödet. enkät till samtliga sökande som beviljats stöd ger följande bild: -av de som hade beviljats stöd uppgav att stödet hade stor eller avgörande betydelse för deras beslut. Svaren tyder också på att stödet har haft särskilt stor betydelse för beslut att bygga trygghetsbostäder. -Enligt enkätsvaren har stödet större betydelse vid nybyggnad än vid ombyggnad. av de som har beviljats stöd för nybyggnad av trygghetsbostäder uppger att stödet har haft stor eller avgörande betydelse för deras beslut. -Privata fastighetsägare uppger i högre grad än övriga aktörer att stödet har haft en avgörande betydelse för beslutet att bygga eller Att stödet har påverkat beslutet att bygga nytt eller omvandla behöver inte nödvändigtvis betyda att dessa bostäder inte alls hade uppförts om inte investeringsstödet hade funnits. Stödet kan ha påverkat beslutet på så sätt att beslutet att bygga eller omvandla togs snarare än . Investeringsstödet har inte lyckats öka det totala antalet platser i särskilda boendeformer. Enligt har stödet sannolikt medverkat till att det inte försvinner platser i särskilda boendeformer i samma takt som . Det är fortfarande brist på platser i särskilda boendeformer i många kommuner, men det är fler kommuner som täcker behovet av platser i särskilda boenden , än vid stödets införande. Andelen kommuner som uppger att de täcker behovet av särskilt boende för äldre har ökat från 2007, det år då stödet infördes, till 2012 (Källa: Utvärdering av investeringsstödet till äldrebostäder, , Rapport 2013:7). Kartläggningen kommer att vara ett stöd för regeringen för att bedöma om en statlig satsning på området bör genomföras och, om så är fallet, hur denna bör utformas. 6.1Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvård och socialtjänst – lägesrapport Fler äldre hade äldreomsorg 2011 jämfört med året innan. Den långsiktiga trenden med att fler personer får hemtjänst och att färre personer bor i särskilt boende fortsätter. De som har omfattande hemtjänst, mer än , ökar mest. Något färre äldre har få timmar hemtjänst. Fler undersköterskor och vårdbiträden har grundläggande yrkesutbildning, i hemtjänst och i särskilt boende. I de grupper av personal som har högskoleutbildning är förändringarna små, något fler arbetsterapeuter och sjukgymnaster och något färre sjuksköterskor. Det råder nu i stort sett balans mellan tillgång och efterfrågan på personal inom vård och omsorg om äldre, men en betydande brist beräknas uppstå . Vissa förbättringar i läkemedelsanvändning kan konstateras. Tillgången till platser för palliativ vård har ökat från 546 platser till 3 158 platser . De mest förekommande allvarliga missförhållandena enligt lex handlar om insatser som inte blir utförda eller som utförs på ett felaktigt sätt, brister i bemötandet samt fysiska och ekonomiska övergrepp. 7Svensk äldreomsorg i jämförelse med andra länder Vid en granskning av styrinstrument som används inom länderna och EU-länderna för att driva på utvecklingen av kvalitet inom vård och omsorg för äldre (Long Term Care, LTC) pekar på en kombination av åtgärder: -Reglerande normer som följs, t.ex. miniminormer för personal och infrastruktur. -Standarder som stöd för önskvärd utveckling av praxis samt kvalitetsindikatorer för att kunna följa måluppfyllelse. -Marknadsincitament både för leverantörer och användare inklusive ekonomiska incitament för leverantörernas prestationer. Standardiserade bedömningsinstrument bidrar till att utveckla individualiserade vårdplaner för lämpliga vårdinsatser. De främjar också enhetlighet i vården och kan t.ex. hjälpa till att förhindra biverkningar som följd av olämplig förskrivning av läkemedel. Exempel på sådana instrument finns i , , , , och som använder (), i som 2013/14:57 använder AGGIR skalan (autonomie, gérontologie, groupe iso-resources) och i som använder . Många länder som använder standardiserade bedömningsinstrument gör tydlig åtskillnad mellan standardiserad process för bedömning och anpassad process för att utarbeta en individuell vårdplan. Detta gör det möjligt att hitta rätt balans mellan att göra en standardiserad bedömning och att utforma en skräddarsydd vård efter individuella behov och omständigheter. Några länder låter användarna fatta beslut om den vård de vill ha t.ex. genom kontanta medel för att köpa vård. Sådana mekanismer har införts i nästan två tredjedelar av och är vanligast i . Även om det leder till högre tillfredsställelse bland användarna så kan oreglerad användning av kontantförmåner vara kontraproduktivt för kvaliteten på vården. Det gäller t.ex. när tillsynen över standarder och anställningsvillkor är otillräcklig vilket påvisats i t.ex. och . Människor som behöver vård- och omsorgstjänster för äldre har oftare en eller flera sjukdomar. Dåligt samordnad vård är en viktig orsak både till missnöje och även återinläggning på sjukhus. Flera initiativ visar potential för att förbättra samordnad vård i vård och omsorg för äldre, som: -case-management eller koordinatorer som i och , -mångprofessionella team som i , och , -tillgången till integrerat informationssystem som möjliggör sammanlänkade och överförbara data genom vårdkedjan som i , -multidisciplinära bedömningar, en ingång till vården som i konstaterar att använder av sin BNP för vård och omsorg för äldre. Det var den näst högsta andelen i Inom har det högsta antalet vårdanställda per 1 000 invånare . av befolkningen över 65 års ålder fick vård och omsorg på institution (särskilt boende) , och fler än en av tio fick vård i hemmet . andelar än motsvarande medelvärden inom . Trots en så omfattande verksamhetsvolym och som ska fylla behoven hos en så stor del av befolkningen är det inte förrän som mätningar av äldreomsorgens kvalitet och resultat fått någon större om- Särskilt viktigt är detta i ett system som uppmuntrar till konkurrens mellan utförare och där brukarna kan välja utförare, enligt försöker genom att rikta ekonomiska incitament till kommunerna att stimulera till bättre standard i äldreomsorgen. exempel är användningen av finansiella incitament för att driva på kvalitetsförbättring och rapportering. Årliga bidrag från staten till kommuner är kopplade till resultat i förhållande till specifika mål som att minska onödig sjukhusvistelse för gamla människor för kroniska sjukdomar och andra mål som bygger på indikatorer från kliniska register som och demensregistret Sjukhusvistelser bland äldre människor på grund av vissa kroniska sjukdomar kan ofta undvikas genom bättre samordning av Bland har en av de högsta andelarna personer som behöver sjukhusvård för KOL (kronisk obstruktiv lungsjukdom). skulle också kunna öka standardisering Skr. 2013/14:57 av behovsprövning och vårdprocesser för att motverka variation i kvaliteten på tjänsterna inom kommuner och landsting. Kommunernas behovsbedömning har inte varit baserad på nationellt standardiserade riktlinjer eller verktyg för bedömning som i , eller . 7.2Active Ageing Index 2012 På uppdrag av FN och EU publicerade i 2012 ett Ageing Index Vid arbetet med att konstruera indexet har man följt den begreppsram som tillämpats i The European Year for Ageing and Solidarity between Generations, en metodik liknande den som används i FN:s Human Development Index (HDI). Ageing Indexet jämför de 27 EU länderna. För indikatorn Sysselsättning (betald) placerar sig främst. har en hög andel av befolkningen sysselsatt också i högre åldrar. ligger främst också för indikatorn Kapacitet/gynnsam miljö. De äldre i befolkningen i kan t.ex. räkna med en hög andel år med god hälsa och social aktivitet. För indikatorn Oberoende hamnar på andra plats. Fysisk aktivitet, ekonomisk trygghet och tillgång till service är sådant som ingår i detta. För indikatorn Social aktivitet och deltagande hamnar på nionde plats. (Källa: ). 7.3Global Agewatch Index 2013 På ett liknande sätt har den internationella organisationen ställt samman data inom områdena ekonomisk trygghet, hälsostatus, arbete och utbildning samt aktiverande/tillgänglig miljö. hamnar på en sammanlagd förstaplats, tätt följt av (Källa: ). genomfördes Health Policy Survey () i och 10 andra länder (Källa: Health Policy Survey – Resultat för , Ramböll 2012). Studien genomförs som en intervjuundersökning och beskriver skillnader mellan de olika ländernas hälso- och sjukvårdssystem men med varierande perspektiv olika år. var perspektivet att beskriva hälso- och sjukvård utifrån sjukare vuxnas perspektiv. De som skattar sin hälsa som dålig anser att delar av hälso- och sjukvårdssystemet fungerar bra medan de med mycket bra hälsa oftare anser att systemet fungerar bra. I har tre av fyra en fast I en del andra länder som , , , och uppgår motsvarande andel till 100 I och läns landsting svarar också alla att de har en fast läkarkontakt. Av de äldre uppger att de får tillräckligt med tid tillsammans med sin läkare vid besöket. Även här är det svenska resultatet sämre än andra länders. Klarar vården att samordna viktig information om medicinsk bakgrund Av de äldre svarar att de inte varit med om att det inte fungerar. I är det som inte upplevt problem med detta. I internationell jämförelse är högst rankat och lägst rankat . I svarar av de äldsta att läkare eller farmaceut under följt upp och diskuterat samtliga läkemedel man använ- I är motsvarande resultat och i I svarar , att de upplevt så negativa bi- verkningar av sina mediciner att de fått uppsöka sjukhus. det en procent. I fick en skriftlig information om den fortsatta vården efter sjukhusvistelsen. I fick det. I undersöktes också hur viktigt det är att kunna välja utförare. Av dem tycker att det är mycket eller ganska viktigt att kunna välja utförare av planerad vård, primärvård, Många, , tycker att den vård och omsorg de får är tillräcklig. Men svarar att hjälpen inte har tillräcklig I flera av frågeställningarna är resultat genomsnittligt. gäller de äldres övergripande bedömning av hälso- och sjukvårds- systemet är ett av de högst rankade länderna. ningar som rör kommunikation, vårdplanering och koordination av vården hamnar dock bland de lägst rankade länderna. 8 Slutsatser och fortsättning Genomgående för regeringens initiativ inom äldrepolitiken är att de äldre sätts i centrum. Först när respekten för människovärdet genomsyrar både utformningen och genomförandet av verksamheten i äldreomsorgen är det möjligt att garantera alla en trygg och värdig äldreomsorg. viktigt är detta för de som inte alltid själva kan föra sin talan. hetsreformen har fått ett gott mottagande i form av ett stort intresse för de utbildningar som utvecklats och erbjuds för att stödja införandet av den Regeringen har också tydligt betonat landstingens och kommunernas ansvar för vård och omsorg för äldre. mellan regeringen och landsting och kommuner har stora framsteg gjorts för att i samverkan förbättra tillgänglighet och kvalitet i vården och Utvecklingen och användningen av indikatorer har ökat möjligheterna att följa upp men också att styra utvecklingen på ett mer målmedvetet Genom stödet för införandet av kvalitetsregister inom äldreomsorgs- området finns nu ökade möjligheter för att genom systematiskt arbete förbättra vården och omsorgen för de mest sköra äldre. Det handlar om Skr. 2013/14:57 att minska risker för t.ex. felmedicineringar, fallrisker, trycksår eller Kvalitetsregister har också visat sig ha stor betydelse för utveckling av ett arbetssätt som leder till gott omhändertagande av personer med demenssjukdom där förekomsten av beteendemässiga och psykiska symtom kan minskas eller förebyggas genom ändrade arbetssätt. Arbetet med förbättrad kvalitet leder dels till bättre kvalitet för de mest sjuka äldre. Dels leder det till ett erkännande av vårdpersonalens yrkeskunnande och ett stöd för en fortsatt utveckling av ett yrkeskunnande som vilar på ett personcentrerat förhållningssätt i linje med den nationella värdegrunden. Regeringen har lagt stor vikt vid att utveckla välfärden genom att öka äldre människors möjlighet att själva bestämma mer i fråga om äldreomsorg och sjukvård. Anhöriga och andra i det sociala nätverket är viktiga genom hela livet men vård- eller omsorgsinsatser är inte något som samhället har rätt att avkräva dem. Kommunerna ska erbjuda stöd till dem som vårdar närstående. I många kommuner har lagen om valfrihetssystem (LOV) medfört att många äldre har fått möjlighet att påverka inte bara vem som ska vara utförare. Den enskilde kan också påverka vilken inriktning hjälpen ska ha och när eller hur hjälpen ska utföras. Den enskildes önskemål och preferenser, synpunkter eller klagomål har en framskjuten plats i ett valfrihetssystem. Genom en ändring i socialtjänstlagen (2001:453) är det nu det äldre paret själva som bestämmer om de båda vill flytta till ett särskilt boende när den ene parten behöver ett sådant boende. Genom investeringsstödet till trygghetsboende ökar äldres möjlighet att själva bestämma när de vill flytta till ett anpassat boende. De senaste årens utvecklingsarbete visar att stora förändringar är möjliga . Regeringen har tillsammans med kommunerna och landstingen samt offentliga och enskilda utförare tagit viktiga steg för utveckling av god kvalitet och god hushållning med ekonomiska och personella resurser. För regeringen innebär lyckade resultat av genomförda satsningar kunskap som ger inspiration till fortsatta förändringar. Att kunna åldras i värdighet är grundläggande för vår känsla av trygghet. För att äldre personer ska kunna känna värdighet och välbefinnande måste alla som arbetar i vård och omsorg ha den nationella värdegrunden som utgångspunkt. Självbestämmande, oberoende och integritet är för allt fler människor viktigt för att kunna känna att man har kontroll över sitt liv. Det är viktigt att rätten att själv få bestämma gäller hela livet igenom. Hur väl vård och omsorg arbetar med metoder som utgår från bästa möjliga kunskap påverkar både livskvaliteten för de äldre och hur effektivt resurserna används. Effektiva metoder för implementering av kunskap är angeläget för att alla ska få del av en äldreomsorg med god kvalitet. I takt med att andelen av de anställda som har grundläggande kunskaper för vård och omsorg om äldre ökar så ökar också efterfrågan på ytterligare kunskaper. Det är angeläget att kommuner och enskilda utförare inom äldreomsorgen också fortsättningsvis arbetar målmedvetet med kompetensutveckling. Anhörigvård ska fortsatt vara ett frivilligt åtagande och regeringen välkomnar anhörigas engagemang. Stöd till anhöriga handlar om tillgång till väl fungerande äldreomsorg och avlösning så att anhörigskapet inte blir för betungande. Förebyggande hälsoarbete bidrar tillsammans med förbättrade rehabiliteringsinsatser till ökad livskvalitet. I vilken grad vars och ens hälsa kan skyddas, stärkas eller återvinnas är avgörande för i vilken grad äldre kan leva utan att vara beroende av hjälp från andra och för hur stort det offentliga omsorgsåtagandet blir. Med tanke på den åldrande befolkningens kommande behov av vård och omsorg är det ett stort ansvar se till att dagens resurser används på ett så effektivt sätt som möjligt. Den framtida tillgången till arbetskraft beräknas vara begränsad. Kontinuitet är en viktig kvalitetsfaktor varför goda arbetsvillkor bör eftersträvas så att personal vill och kan stanna i yrket. Det är viktigt att vård och omsorg för äldre finns tillgänglig för alla som behöver den oavsett var i landet man bor. Sociala innovationer och välfärdsteknik Välfärdsteknik kan förebygga och komplettera vård- och omsorgsbehov och bidra till livskvalitet och högre resursutnyttjande. Teknik är viktigt för att kunna effektivisera vård och omsorg och göra processer säkrare. Teknik kan förenkla tillvaron för många äldre och stärka oberoendet. Framstegen och möjligheterna är många inom informationsteknik (IT) och informations- och kommunikationsteknik (IKT), den del av IT som bygger på kommunikation mellan människor. En miljö som är anpassad för äldre underlättar vardagen och främjar äldres självständighet. Genom uppföljning synliggörs resultat Med uppföljning och egenkontroll inom vård och omsorg för äldre kan resultat konstateras och värderas, för att i nästa steg tillvaratas i förbättringsarbetet. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , Adelsohn , , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2013/14:57 Ett värdigt liv – äldrepolitisk översikt 2006–2014