prop · H10323 · 2013-10-23 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2013/14:23 patientperspektiv i vården – är nationella riktlinjer en metod? Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen redovisar regeringen sina bedömningar av iakttagelser och rekommendationer i granskningsrapporten patient- perspektiv i vården – är nationella riktlinjer en metod? (RiR 2013:4). Vidare redovisar regeringen vilka åtgärder som har vidtagits med anled- ning av rapporten. Ärendet och dess beredning .............................................................. Regeringens bedömning av iakttagelser ................. Regeringens åtgärder med anledning av Bilaga 1 om mer patientperspektiv i vården – är nationella riktlinjer en metod? Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Ärendet och dess beredning har granskat om statens styrning genom nationella riktlinjer effektivt kan främja en vård utformad utifrån patientens perspektiv. Granskningsrapporten finns i bilagan. överlämnade granskningsrapporten till regeringen . och Myndigheten för vårdanalys har om- betts lämna synpunkter på slutsatser och förslag, (dnr S2012/4434/FS). Ärendet har beretts inom . granskning visar att samtliga nationella riktlinjer inne- håller dimensioner som tar sikte på patientperspektivet. menar att flera riktlinjer saknar en eller flera viktiga dimensioner av patientperspektivet. menar också att arbetet med rikt- linjer kan utgå från en breddad kunskapsbas och med ett tydliggörande av patientorganisationernas roll. Härutöver menar att mer effektivt kan stödja implementeringen och följa upp hur nationella riktlinjers rekommendationer genomförs i vården. –saknar viktiga rekommendationer ur patientens perspektiv, –att riktlinjernas mål och syfte är otydligt preciserade, –att patient- och brukarföreträdare har en otydlig roll och funktion i riktlinjearbetet, –att kunskapsbasen i riktlinjearbetet är begränsad, att modellen för kunskapsvärdering är ett hinder för bredare patientperspektiv och att det saknas metoder för att fånga upp och värdera kunskaper som är viktiga för att kunna tillföra ett patientperspektiv i riktlinjerna, –att uppföljningen av nationella riktlinjer bör förbättras bl.a. avseende mått som speglar patientens och brukarens uppfattning om vårdens kvalitet, –att staten kan ta ett tydligare ansvar för stöd till implementering, att kan ge mer stöd för implementering samt aktivt sprida patientversioner av riktlinjerna för att öka patienternas möjlighet att ställa krav på vården. drar den sammanfattande slutsatsen att staten mer effektivt kan använda nationella riktlinjer som styrmedel för att främja en patientcentrerad och effektiv vård och lämnar rekommendationer till regeringen och . rekommenderar regeringen att ge i upp- drag att utveckla en arbetsmetod för att ytterligare få fram ett patient- perspektiv i nationella riktlinjer samt att ge Myndigheten för vårdanalys i uppdrag att följa upp nationella riktlinjers effekter ur ett patientperspek- 2013/14:23 Vidare rekommenderar att utveckla metoder för att bredda kunskapsbasen för nationella riktlinjer så att patientperspektivet bättre kan tas till vara. menar att även bör tydliggöra patient- och brukarföreningars roll och funktion i riktlinjearbetet samt att i båda dessa avseenden ta till vara internationella erfarenheter. rekommenderar också att ta ett större ansvar för att nationella riktlinjer når fram till mottagarna samt att myndigheten återkommande bör följa upp att sjukvårdshuvudmännen och personal inom vård, omsorg och socialtjänst uppfattar och använder riktlinjerna så som avses. Bedömning av och Myndigheten för vårdanalys Regeringen har bett och Myndigheten för vårdanalys om synpunkter på slutsatser och förslag. beskriver i sitt svar hur de arbetar avseende de rekom- mendationer som lämnat till . Myndigheten välkomnar en diskussion om hur staten kan verka för ett stärkt patientperspektiv i vården och beskriver att myndigheten arbetar på en rad sätt för att öka patienters delaktighet, möjligheter till information och inflytande över sin vård. lyfter också fram att det i alla nationella riktlinjer därför finns ett särskilt kapitel där hälso- och sjukvårdens formuleringar om vad vården inte bara bör utan är skyldig att erbjuda, bland annat vad gäller tillgänglighet, självbestämmande, kontinuitet och samråd med patienten. menar att nationella riktlinjer är ett stöd för prioritering i styrning och ledning och i första hand handlar om att värdera nytta och risk med olika vårdinsatser utifrån den effekt de har enligt vetenskap och beprövad erfarenhet. följer noggrant metodutvecklingen på området i syfte att utveckla riktlinjeprocessen och metoden så att rikt- linjerna gör största möjliga nytta. När det gäller breddning av kunskaps- basen så eftersträvar att belysa frågeställningar bl.a. från ett patientperspektiv. Myndigheten undersöker också hur den i ökad utsträckning ska kunna ge rekommendationer baserade på konsensus för att säkra att för patienten viktiga frågeställningar inkluderas i riktlinjerna även om det vetenskapliga stödet är svagt. påpekar också att var fjärde rekommendation, drygt 700 av 2 700, innehåller ett patient- perspektiv. Myndigheten för en dialog med patientföreningar om vad som ska ingå i riktlinjerna, och patientföreningarna deltar även i det slutliga remiss- förfarandet. Myndigheten kommer att förtydliga patientrepresentanternas roll i sina process- och rutinbeskrivningar för att ytterligare säkra att deras perspektiv tas till vara. gör också patientversioner av riktlinjerna och har inlett ett samarbete med landstingens sjukvårds- rådgivning på webbplatsen för att fler ska nås av informationen. utvecklar löpande metoder för att öka genomslaget och underlätta användningen av riktlinjerna, t.ex. genom användarundersök- ningar. har myndigheten ett pågående arbete för att göra riktlinjerna tillgängliga som öppna data för att de enklare ska kunna inte- greras i vårdens system. utvärderar följsamheten till de nationella riktlinjerna både utifrån följsamhet till de centrala rekommendationerna och utifrån det mer övergripande perspektivet god vård och omsorg. Intentionen är bl.a. att belysa patientperspektivet utifrån förbättrad hälsa, livskvalitet, minskad dödlighet etc. samt patientnöjdhet med den vård som ges avseende bemötande, information och delaktighet. lyfter dock fram bristen på nationella datakällor som ett problem i detta. Slutligen är positiv till rekommenda- tion till regeringen att ge Myndigheten för vårdanalys i uppdrag att i samverkan med följa upp riktlinjernas effekter ur ett patientperspektiv men vill betona risken för dubbelarbete. Myndigheten för vårdanalys menar att är ett bidrag i diskussionen om hur patientcentreringen kan drivas vidare. Myndigheten för vårdanalys påpekar dock att de rekommendationer som lämnar saknar konsekvensanalyser och att sådana bör genomföras innan åtgärder vidtas utifrån rekommendationerna. Myndigheten för vårdanalys instämmer i bedömning avseende otydligheten gällande vilka mål och syften som nationella riktlinjer förväntas skapa. Men Myndigheten för vårdanalys menar att förslaget om förändringar i organisation och inriktning inte kan genomföras innan tydlighet skapats avseende underlag för rekommenda- tioner. Vidare menar myndigheten att en av de centrala aspekterna som detta har bäring på är synen på kunskap. bygger riktlinjer på bästa forskningsevidens. Är detta en önskvärd inriktning är kanske nyttan av att involvera lekmän ringa. Om ska bredda synen på vad som anses vara stark forskningsevidens behövs en konsekvensanalys av hur det påverkar legitimiteten för riktlinjerna och därmed implemen- teringen i praktiken. Myndigheten för vårdanalys menar att en oreflekterad ökad patientinvolvering i riktlinjearbetet skulle kunna leda till försämrad effekt för patienter. instämmer Myndigheten för vårdanalys i slutsats att det är av stor vikt att hitta former för att bättre tillvarata patienters och närståendes behov i riktlinjearbetet liksom att det finns ett behov av att bredda synen på evidens. Hur integreringen mellan dagens riktlinjearbete och de utvecklingsbehov som identifierats ska ske behöver, enligt Myndigheten för vårdanalys, därför utredas vidare. Myndigheten för vårdanalys delar också bedömning att det är viktigt att följa upp effekterna av riktlinjerna. vill myndigheten framhålla att det saknas indikatorer som möjliggör en genomgripande uppföljning och att arbetet med att utveckla mätbara indikatorer kan behöva prioriteras för att möjliggöra effektiva uppfölj- ningar. Avseende rekommendation om uppdrag till Myndigheten för vårdanalys så ser myndigheten positivt på uppdrag som berör frågeställningar om förhållandet mellan riktlinjer och patientcentre- ring. 2013/14:23 3 Regeringens arbete för ett stärkt patientperspektiv i vården Regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder i syfte att stärka patientpers- pektivet i vården. Nedan presenteras några exempel. Den nationella vårdgarantin och kömiljarden har regeringen avsatt , den s.k. kö- miljarden, som stimulansåtgärd för att förbättra tillgängligheten till hälso- och sjukvården. Genom den lagstadgade vårdgarantin är lands- tingen också skyldiga att erbjuda hälso- och sjukvård inom . En positiv effekt med vårdgarantin är att patienternas inflytande över hur och när vården ges har ökat. Många patienter är nöjda med vårdens till- gänglighet, särskilt när det gäller primärvården. Andra positiva effekter är att garantin har bidragit till en ökad motivation att effektivisera land- stingens arbete med att korta väntetiderna och till ett ökat samarbete i vårdkedjorna. Vårdköerna har minskat och tillgängligheten till hälso- och sjukvården har förbättrats . har patienternas valfrihet i hälso- och sjukvården stärkts. Det beror bl.a. på att landstingen har en skyldighet att erbjuda vårdvalssystem inom primärvården. Regeringens reformer och initiativ på området har lett till goda resultat. Den enskildes möjlighet att välja vård, såväl nationellt som inom EU, har förbättrats. Antalet vårdcentraler i landet har ökat och flera landsting har infört eller börjat utveckla vårdval även inom den specialiserade hälso- och sjukvården. Vårdvalssystemen innebär en ökad valfrihet eftersom patienterna får möjlighet att utifrån egna behov och önskemål välja vårdgivare. Valfrihet driver även på utvecklingen inom hälso- och sjukvården genom att fler och nya utförare konkurrerar utifrån tillgänglighet och kvalitet. Regeringen bedriver ett brett arbete för minskade skillnader i vård och behandling. genomfördes dessutom en särskild satsning på jämlik vård och för det fortsatta arbetet har rege- ringen beslutat om en strategi för en god och mer jämlik vård 2012– 2016. Med strategin som grund görs ett systematiskt arbete mot omotiverade skillnader i vård och behandling, strategin bidrar därmed till ett stärkt patientperspektiv i vården. Strategin handlar om att synliggöra och undanröja samt följa utvecklingen av omotiverade skillnader i resultat och bemötande inom vården. Flera insatser genomförs, bland annat utvecklas öppna jämförelser för jämlik vård, ett utbildningspaket för fortbildning av vårdpersonal om bemötande i vården tas fram och ett jämlik vårdperspektiv utvecklas i nationella riktlinjer. Stärkt ställning för patienten För att stärka och tydliggöra patientens ställning beslutade regeringen att tillsätta en utredning som hade till uppgift att bl.a. föreslå hur patientens valmöjligheter i vården ytterligare kan förbättras, t.ex. genom vårdval över landstingsgränser, samt lämna förslag till en ny patientlag där bestämmelser med betydelse för patientens ställning samlas. I del- betänkandet Patientlag (SOU 2013:2) föreslår utredningen att det ska införas en patientlag där bestämmelser som tydliggör patienters möjlig- heter till inflytande i hälso- och sjukvården eller har direkt betydelse för vårdens utformning samlas. Patientlagen innehåller bland annat bestäm- melser om information, delaktighet, tillgänglighet och val av utförare. överlämnades slutbetänkandet Ansvarsfull hälso- och sjukvård (SOU 2013:44) till regeringen. I slutbetänkandet föreslås bland annat att hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) upphävs och ersätts med en lag om organisation av hälso- och sjukvårdsverksamhet. Den nya lagen föreslås bland annat inkludera att patienter och närstående ska få information, i enlighet med den i delbetänkandet föreslagna patientlagen, och ges möjlighet till samtycke och delaktighet. Utredningen lämnar också över- väganden avseende jämlik vård och patientklagomål. Utredningens för- slag bereds i . Regeringens omfattande satsning på patientsäkerhet 2011–2014 har varit framgångsrik och lett till ett ökat fokus på patientsäkerhetsarbetet på både nationell och lokal nivå. En viktig utgångspunkt för förbättrings- arbetet är patientsäkerhetslagen (2010:659) som trädde i kraft . Lagen åtföljs av en omfattande patientsäkerhetssatsning för vilken regeringen avser avsätta ca för perioden –2014. Utgångspunkten för satsningen är en nollvision när det gäller antalet undvikbara vårdskador. Regeringens satsning avser att bidra till minskat mänskligt lidande och till sparade liv. kan förbättrad patientsäkerhet frigöra vårdplatser och resurser inom vården. Med utgångspunkt i regeringens nationella cancerstrategi har ett om- fattande utvecklingsarbete skett . Satsningen på att genomföra förslagen i strategin har skapat förändringskraft på många håll i svensk cancervård. Gemensamt och nydanande för alla insatser har varit att arbetet skett utifrån ett patientperspektiv och med omfattande och systematiskt deltagande av företrädare för patienter och närstående. Regeringen och kommuner och Landsting tog, tillsammans med en rad aktörer på läkemedelsområdet, 2011 fram den nationella läke- medelsstrategin. I strategin fastslås visionen om rätt läkemedelsanvänd- ning till nytta för patient och samhälle och där finns mål om bland annat patientsäkerhet och jämlik vård. Strategin innefattar ett trettiotal planerade aktiviteter inom olika insatsområden. HälsaFörMig – en tjänst som ger individen stöd för att bibehålla och förbättra hälsan Regeringen initierade ett arbete med att etablera en nationell tjänst som ska göra det möjligt för individen att elektroniskt kunna spara, överblicka och administrera sin hälsoinformation. Namnet på tjänsten är HälsaFörMig. Inom ramen för tjänsten är det individen som äger in- formationen och bestämmer vad som ska lagras samt vem som ska ges behörighet att läsa eller hämta information. Individen kommer när som helst att kunna välja att radera delar av sin information, eller hela ytan som individen ansvarar för inom tjänsten. HälsaFörMig är tänkt att vara ytterligare ett verktyg för att patienter ska kunna bli mer aktiva i mötet med vården, men tjänsten ska inte vara en del av hälso- och sjukvårdens journalföring utan avsikten är att den vårddokumentation som lagras ska betraktas som en kopia och kommer som sådan att vara den enskildes egendom. Individen ska ges möjlighet att i lugn och ro elektroniskt kunna överblicka den egna vårdinformationen. Inom en lång rad andra samhällssektorer finns möjligheten att elektroniskt komma åt information som berör individen och tanken är nu att denna möjlighet även ska ges till patienter. Utvecklingsarbete sker med planerad lansering av HälsaFörMig . Regeringen satsar också på fortsatt utveckling av nationella kvalitets- register som verktyg för förbättringsarbetet i vården. De nationella kvalitetsregistren utgör datainsamlingssystem för uppföljning av resultat för patienter med samma diagnos eller patienter som genomgått samma medicinska ingrepp. Kvalitetsregistren är också den främsta datakällan till arbetet med öppna jämförelser inom hälso- och sjukvården, som också är ett verktyg för förbättringsarbetet i vården. Kvalitetsregistren har bidragit till bättre förmåga att möta nationella riktlinjer och introdu- cera nya bättre arbetssätt och har bidragit till en bättre, säkrare och mer jämlik vård liksom en ökad livskvalitet för patienterna. Regeringen och Kommuner och Landsting träffade en överenskommelse för perioden –2016 om utveckling och finansiering av för vård och omsorg. avsattes och och påföljande år . Satsningens inriktning är bl.a. ökad kvalitet på data i registren, bättre analyser och återkoppling som stöd för förbättringsarbete i vården, ökad tillgång till och användning av kvalitetsregistren för forsk- nings- och innovationsändamål samt ökad öppenhet och tillgång till data även för patienter. Regeringen instämmer delvis i iakttagelser och poäng- terar att stora insatser görs från statens sida för att stärka patientpers- pektivet i vården både avseende nationella riktlinjer och inom andra områden, vilket också bekräftas av svaren från och Myndigheten för vårdanalys. En av regeringens viktigaste prioriteringar gäller patientfokus i vården. 2013/14:23 Att följa upp och utvärdera det arbete som pågår är viktigt för att driva utvecklingen i vården framåt. Regeringen har därför bland annat inrättat Myndigheten för vårdanalys som har till uppgift att stärka patientens och brukarens ställning genom att granska och analysera vården och om- sorgen utifrån ett patient-, brukar- och medborgarperspektiv. Regeringen välkomnar granskningar om patientperspektiv i vården. Nationella riktlinjer ges ut av , finns tolv nationella riktlinjer. Regeringen delar syn att nationella riktlinjer är ett stöd för prioritering i styrning och ledning och i första hand handlar om att värdera nytta och risk med olika vårdinsatser utifrån den effekt de har enligt vetenskap och beprövad erfarenhet. Regeringen delar bedömning att nationella riktlinjer kan användas för att främja en patientcentrerad och effektiv vård. Rege- ringens bedömning är dock att redan arbetar systematiskt med utveckling av arbetet med nationella riktlinjer. När det gäller utveckling av just patientperspektivet så visas detta genom att det finns rekommendationer med ett patientperspektiv i samtliga nationella rikt- linjer. Om man ser till utvecklingen av patientperspektivet i antal rekom- mendationer så är det, enligt den metod använt för att bedöma patientperspektiv, 700 rekommendationer som inne- håller ett patientperspektiv av de totalt 2 700 rekommendationerna i de nationella riktlinjerna. Regeringen menar att graden av patientperspektiv i rekommendationerna kan behöva öka, är det viktigt att säker- ställa att riktlinjerna bygger på forskning och evidens. Ett utökat patient- fokus måste därför noga övervägas. fortsätter också sina ansträngningar att stärka patientperspektivet och öka implementeringen av de nationella riktlinjerna som bland annat framgår i synpunkter på granskning. Både och Myndigheten för vårdanalys pekar på bristen på data för uppföljning och pekar också på behovet av utvecklad uppföljning. Regeringen delar myndigheternas bild och menar att ett fortsatt arbete med uppföljning och utvärdering av nationella riktlinjer är angeläget. Regeringen har vidtagit flera angelägna insatser för att stärka patient- perspektivet i vården som tidigare nämnts, bland annat inom ramen för arbetet med en god och mer jämlik vård, patientsäkerhet, stärkt ställning för patienten, vårdval, kömiljarden och öppna jämförelser. Nationella riktlinjer är ett av dessa områden där regeringen tidigare givit uppdrag till , exempelvis avseende jämlik vård samt de mest sjuka äldre för att stärka patientperspektivet. är också Patient- maktsutredningens förslag under beredning i . Rege- ringen kommer att fortsätta arbetet med att stärka patientperspektivet och patientens ställning i vården. Regeringens åtgärder med anledning av Regeringen har tidigare gett uppdrag till om patientpers- pektiv i arbetet med de nationella riktlinjerna. har exempelvis i uppdrag att se över och vid behov uppdatera nationella rikt- linjer utifrån ett jämlik vårdperspektiv för de områden som bedömts ha stora utmaningar avseende jämlikhet i vården. De områden som omfattas gäller hjärt- och kärlsjukvård, vård vid psykisk ohälsa, cancervård, miss- bruksvård samt tandvård (dnr S2012/8855/). Uppdraget ska slut- redovisas . Regeringen har gett i uppdrag att tydliggöra de mest sjuka äldres specifika förutsättningar och behov i olika nationella riktlinjer, delvis som ett resultat av regeringens samarbete med patient- och pensionärsorganisationerna. En lägesrapport ska lämnas . Med utgångspunkt i regeringens bedömning av granskning och de uppdrag som redan givits avseende nationella rikt- linjer har regeringen vidtagit följande åtgärder. har rekommenderat regeringen att ge i uppdrag att utveckla en arbetsmetod för att ytterligare lyfta fram ett patientperspektiv i nationella riktlinjer. Regeringen har givit Social- styrelsen i uppdrag (dnr S2013/4702/) att redovisa utvecklingen av sitt arbete med att systematiskt stärka patientperspektivet i arbetet med nationella riktlinjer och beskriva hur myndigheten avser att ytterligare öka graden av patientperspektiv i sina riktlinjer. Uppdraget ska redovisas till () . Regeringen anser att det inte är regeringens uppgift att styra hur en myndighet ska genomföra sitt arbete och väljer därför att inte ge Social- styrelsen det uppdrag som rekommenderat om att ut- veckla en arbetsmetod för arbetet med nationella riktlinjer. Däremot är regeringen angelägen om att patientperspektivet fortsätter att utvecklas liksom att följa utvecklingen när det gäller patientperspektivet i vården. Uppdrag till Myndigheten för vårdanalys rekommenderar regeringen att ge Myndigheten för vård- analys i uppdrag att följa upp nationella riktlinjers effekter ur ett patient- perspektiv. Regeringen har givit Myndigheten för vårdanalys i uppdrag (dnr S2013/6128/FS) att göra en samlad uppföljning av de nationella riktlinjernas effekter ur ett patientperspektiv. Uppdraget ska slutredovisas till () . Regeringen anser att frågan är slutbehandlad genom vidtagna åtgärder och skrivelsen till . GRANSKAR: STATEN OCH VÅRDEN i vården – är nationella riktlinjer en metod? är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. Vårt uppdrag är att genom oberoende revision skapa demokratisk insyn, medverka till god resursanvändning och effektiv förvaltning i staten. bedriver både årlig revision och effektivitetsrevision. Denna rapport har tagits fram inom effektivitetsrevisionen, vars uppgift är att granska hur effektiv den statliga verksamheten är. Effektivitetsgranskningar rapporteras direkt till . isbn 978 91 7086 311 0 rir 2013:4 foto: linus form: curry tryck: interntryckeri, 2013 GRANSKAR: STATEN OCH VÅRDEN Mer patientperspektiv i vården – är nationella riktlinjer en metod? MER PATIENTPERSPEKTIV I VÅRDEN – ÄR NATIONELLA RIKTLINJER EN METOD? GRANSKAR: STATEN OCH VÅRDEN Härmed överlämnas enligt 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. följande granskningsrapport över effektivitetsrevision: Mer patientperspektiv i vården – är nationella riktlinjer en metod? har granskat om statens styrning genom nationella riktlinjer effektivt kan främja ett patientperspektiv i vården. Resultatet av granskningen redovisas i denna granskningsrapport. Företrädare för och har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på utkast till slutrapport. Vidare har Myndigheten för vårdanalys lämnat synpunkter. Rapporten innehåller slutsatser och rekommendationer som avser regeringen, och Myndigheten för vårdanalys. Riksrevisor har beslutat i detta ärende. Revisionsdirektör har varit föredragande. Revisionsledare , revisionsledare och revisionsdirektör har medverkat vid den slutliga handläggningen. MER PATIENTPERSPEKTIV I VÅRDEN – ÄR NATIONELLA RIKTLINJER EN METOD? GRANSKAR: STATEN OCH VÅRDEN Effektivisering genom patient- och brukarmedverkan Patientens roll i effektiviseringen Patientens ställning i svensk vård Statliga insatser för att stärka patientens ställning Nationella riktlinjer som ett medel för att främja en patientcentrerad vård Patientperspektivet i nationella riktlinjer