prop · H003175 · 2013-06-12 00:00:00 — ett kalenderår har lämnats fysio- belopp som motsvarar ersättningen som motsvarar ersättningen för en för en full årsarbetstid, lämnas där- ersättning med reducerade belopp. Reducerad ersättning lämnas högst lämnas högst till ett belopp som till ett belopp som motsvarar en (ersättningstak). (ersättningstak). sten inte bedriver verksamheten på taket i skälig omfattning. 15 Senaste lydelse 1995:838. Bestämmelserna i första stycket hindrar inte sjukgymnasten att ge sjukgymnastik mot patientavgift. Bestämmelserna i första stycket Prop. 2012/13:175 hindrar inte fysioterapeuten att ge fysioterapi mot patientavgift. denna lag får inte ge sjukgymna- denna lag får inte ge fysioterapi stik mot högre arvode än som mot högre arvode än som följer av följer av lagen eller en verkställig- denna lag eller av föreskrifter som har meddelats i anslutning till Ett landsting är inte skyldigt att Ett landsting är inte skyldigt att innan samverkansavtal har ingåtts. samverkansavtal har ingåtts. Om en sjukgymnast har fått Om en fysioterapeut har fått ersättning med för högt belopp, får ersättning med för högt belopp, får får i sådant fall i får i sådant fall i stället avräkna beloppet från annan stället avräkna beloppet från annan Om en sjukgymnast trots på- Om en fysioterapeut trots på- minnelser vid upprepade tillfällen minnelser vid upprepade tillfällen eller annars i väsentlig utsträck- eller annars i väsentlig utsträck- ning med för höga belopp eller på med för höga belopp eller på annat annat felaktigt sätt, får felaktigt sätt, får sätta sätta ned den samlade sjuk- ned den samlade fysioterapiersätt- ning som begärs till till skäligt belopp. etablerar sig på en ort inom ett etablerar sig på en ort inom ett Arvodeshöjning enligt första stycket ska betalas av . från etableringen ska höjningen minskas Till en sjukgymnast som har sin Till en fysioterapeut som har sin verksamhet inom ett särskilt stöd- verksamhet inom ett särskilt stöd- område ska lämna sär- område ska lämna sär- 16Senaste lydelse 2009:80. 17Senaste lydelse 2009:80. 2012/13:175 skild ersättning för telefonkon- skild ersättning för telefonkon- Regeringen får meddela föreskrifter om vilka områden som ska anses som särskilda stödområden enligt denna paragraf. För sjukgymnastik som ges av en För fysioterapi som ges av en sjukgymnast som får ersättning enligt denna lag får patienten enligt denna lag får patienten avkrävas en patientavgift, om inte avkrävas en patientavgift, om inte något annat är särskilt föreskrivet. något annat är särskilt föreskrivet. Patientavgift får tas ut med högst Patientavgift får tas ut med högst samma belopp som en patient samma belopp som en patient betalar för motsvarande sjuk- betalar för motsvarande fysioterapi Om sjukgymnasten tar ut en Om fysioterapeuten tar ut en lägre patientavgift än vad som är lägre patientavgift än vad som är medgivet enligt första stycket skall medgivet enligt första stycket ska detta inte påverka den del av sjuk- detta inte påverka den del av fysio- terapiersättningen som betalas av Om patientavgiften skulle över- Om patientavgiften skulle över- stiga det arvode som lämnas för stiga det arvode som lämnas för vården, skall mellanskillnaden Uppkommer kostnad med anled- Uppkommer kostnad med anled- ning av att en patient uteblivit från ning av att en patient uteblivit från patientavgift ändå tas ut av patientavgift ändå tas ut av Bestämmelserna i 23 § Bestämmelserna i 23 § befriar inte patienten från avgift befriar inte patienten från avgift enligt denna bestämmelse. enligt denna bestämmelse. denna lag ska medverka till att den lag ska medverka till att den egna egna verksamheten kan följas upp verksamheten kan följas upp och 18Senaste lydelse 1997:436. 19Senaste lydelse 2009:80. och antalet patientbesök. Sjukgymnasten ska på begäran av lämna upplysningar och visa upp patientjournal samt övrigt material som rör behandling av en patient och som behövs för kontroll av begärd sjukgymnastik- ersättning. och antalet patientbesök. Fysioterapeuten ska på begäran och visa upp patientjournal samt övrigt material som rör behandling av en patient och som behövs för kontroll av begärd fysioterapi- 1.Denna lag träder i kraft . 2.Vid tillämpningen av denna lag och de föreskrifter som har med- delats i anslutning till lagen ska sjukgymnast jämställas med fysio- terapeut och sjukgymnastik jämställas med fysioterapi. 3.En sjukgymnast som enligt äldre övergångsbestämmelser till denna lag har rätt till ersättning enligt lagen ska även i fortsättningen kunna få sådan ersättning även om han eller hon får legitimation som fysio- terapeut. 2012/13:175 2.7 Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen Härigenom föreskrivs i fråga om socialtjänstlagen (2001:453) dels att 3 kap. 3 a § och 16 kap. 4 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 3 kap. 3 b §, av följande lydelse. ska se till att det finns rutiner för att förebygga, upp- täcka och åtgärda risker och missförhållanden inom verk- samhet rörande barn och ungdom. ska använda handläggare som har avlagt svensk socionomexamen eller annan relevant examen på grund- nivå i högskolan eller som har utländsk utbildning som erkänts enligt 3 b § andra stycket för utförande av sådana uppgifter inom rörande barn och ungdom som innefattar 1. bedömning av om utredning ska inledas, 2. utredning och bedömning av behovet av insatser eller andra åtgärder, eller 3. uppföljning av beslutade insatser. ansvarar för att den handläggare som självständigt utför arbetsuppgifter som avses i andra stycket har tillräcklig erfarenhet för uppgiften. får använda handläggare med utländsk utbild- ning för utförande av de uppgifter som anges i 3 a § andra stycket, om utbildningen ensam eller till- sammans med yrkeslivserfarenhet motsvarar svensk socionom- examen eller annan relevant examen på grundnivå i högskolan. 1 Senaste lydelse 2012:776. Den myndighet som regeringen . 2012/13:175 bestämmer får i enskilda fall bedöma om kraven enligt första stycket är uppfyllda. Inspektionen för vård och omsorgs beslut får överklagas till allmän förvaltningsdomstol i ärenden om 1.tillstånd enligt 7 kap. 1 §, 2.omhändertagande av personakt enligt 7 kap. 5 §, 3.föreläggande enligt 13 kap. 5 och 8 §§, 4.återkallelse av tillstånd och förbud enligt 13 kap. 911 §§, samt 5.överflyttning av ärende enligt 2 a kap. 11 §. I fråga om överklagande av Inspektionen för vård och omsorgs beslut enligt 7 kap. 4 § gäller i tillämpliga delar 6 kap. 711 §§ offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Andra beslut av Inspektionen för Andra beslut av Inspektionen för vård och omsorg samt beslut av vård och omsorg enligt denna lag enligt denna lag får får inte överklagas. Beslut av enligt 16 kap. 6 § andra stycket får inte överklagas. Beslut av Inspektionen för vård och omsorg och domstol i fråga som avses i första stycket 2, 3 och 4 gäller . 1.Denna lag träder i kraft . 2.En handläggare som före ikraftträdandet anställts för att utföra de uppgifter som anges i 3 kap. 3 a § andra stycket är till och med behörig att utföra de angivna uppgifterna. 2 Senaste lydelse 2012:944. 2012/13:175 2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. Härigenom föreskrivs att 6 kap. 2 §, 7 kap. 4 § och 8 kap. 1 § lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. ska ha följande lydelse. Insemination med spermier från en man som kvinnan inte är gift eller sambo med får inte utan tillstånd utföras annat än vid offentligt finansierade sjukhus. Sådan insemination skall ske under överinseende av läkare med specialistkompetens i gyne- kologi och obstetrik. Insemination med spermier från en man som kvinnan inte är gift eller sambo med får inte utan tillstånd av Inspektionen för vård och omsorg utföras annat än vid offentligt finansierade sjukhus. Sådan insemination ska ske under överinseende av läkare med specialistkompetens i gynekologi och obstetrik. Befruktning av ägg från en Befruktning av ägg från en kvinna, i vars kropp ägget skall kvinna, i vars kropp ägget ska införas, med spermier från införas, med spermier från kvinnans make eller sambo får inte kvinnans make eller sambo får inte utan tillstånd av Inspektionen för föras annat än vid offentligt vård och omsorg utföras annat än vid offentligt finansierade sjukhus. gäller också införande av ägget i Detta gäller också införande av ägget i kvinnans kropp. Kommer ägget inte från kvinnan eller spermien inte från kvinnans make eller sambo får befruktning och införande av ägg ske endast vid de sjukhus som upplåtit enhet för utbildning av läkare enligt avtal mellan de universitet som bedriver läkarutbildning och berörda landsting. 3 kap. 1 eller 3 §, 5 kap. 3 kap. 1 eller 3 §, 5 kap. 6 kap. 3 § och 7 kap. 5 § får över- 6 kap. 3 § och 7 kap. 5 § får över- klagas hos allmän förvaltnings- klagas till allmän förvaltnings- Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. enligt denna lag får inte över- samt beslut av Inspektionen för vård och omsorg enligt denna lag får inte överklagas. 1.Denna lag träder i kraft . 2.För gärningar som avses i 8 kap. 4 och 5 §§ och som har begåtts före ikraftträdandet gäller 6 kap. 2 § och 7 kap. 4 § i sin äldre lydelse. 2012/13:175 2.9 Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att 28 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska ha följande lydelse. Sekretess gäller hos , och domstol för uppgift om en enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs och uppgiften förekommer i ärende enligt lagstiftningen om 4.handikappersättning och vårdbidrag, 7. ersättning för sjukgymnastik, 7. ersättning för fysioterapi, 9.annan ekonomisk förmån för enskild, eller Motsvarande sekretess gäller hos en annan myndighet som har till upp- gift att handlägga ärenden enligt den lagstiftning som anges i första stycket. För en myndighet som anges i 14 § gäller dock bestämmelserna där. Sekretess gäller hos och även i verksamhet som avser registrering av enskilda för uppgift om en enskilds personliga förhållanden som myndigheten fått från Migrations- verket, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. Första och andra styckena gäller inte om annat följer av 3 §. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre bestämmelser gäller fortfarande för uppgifter i ärenden där handlingarna omhändertagits för arkivering före ikraftträdandet. 1 Senaste lydelse 2009:1017. Förslag till lag om ändring i patientsäkerhetslagen (2010:659) Härigenom föreskrivs att 4 kap. 1 § patientsäkerhetslagen (2010:659) ska ha följande lydelse. Den som i enlighet med vad som anges i nedanstående tabell har avlagt högskoleexamen eller har gått igenom utbildning och som, i före- kommande fall, fullgjort praktisk tjänstgöring ska efter ansökan få legitimation för yrket. Legitimation får inte meddelas om förhållandena är sådana att legitimationen skulle ha återkallats enligt bestämmelserna i 8 kap. om sökanden hade varit legitimerad. En legitimerad psykoterapeut ska i samband med sin yrkesutövning ange sin grundutbildning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får i de fall som anges i tabellen meddela föreskrifter om vilken utbildning och praktisk tjänstgöring som krävs för att få legitimation. Regeringen får meddela föreskrifter om att även andra utbildningar än dem som anges i tabellen ska ge rätt till legitimation. Den som i enlighet med vad som anges i nedanstående tabell har avlagt högskoleexamen eller har gått igenom utbildning och som, i före- kommande fall, fullgjort praktisk tjänstgöring ska efter ansökan få legitimation för yrket. Legitimation får inte meddelas om förhållandena är sådana att legitimationen skulle ha återkallats enligt bestämmelserna i 8 kap. om sökanden hade varit legitimerad. En legitimerad psykoterapeut ska i samband med sin yrkesutövning ange sin grundutbildning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får i de fall som anges i tabellen meddela föreskrifter om vilken utbildning och praktisk tjänstgöring som krävs för att få legitimation. Regeringen får meddela föreskrifter om att även andra utbildningar än dem som anges i tabellen ska ge rätt till legitimation. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Ansökningar om legitimation som sjukgymnast som har kommit in till före men ännu inte har avgjorts ska gälla som ansökningar om legitimation som fysioterapeut. Vid ansökan om legitimation som fysioterapeut ska sjukgymnast- Prop. 2012/13:175 examen anses likvärdig med fysioterapeutexamen. Äldre bestämmelser gäller fortfarande för legitimerade sjukgym- naster och för yrkestiteln sjukgymnast. 2012/13:175 3 Ärendet och dess beredning I samband med att beslutade om propositionen Legitimation och skyddad yrkestitel (prop. 2005/06:43) tillkännagav för regeringen som sin mening att legitimationsfrågan för cytodiagnostiker borde utredas mycket skyndsamt (2005/06:SoU10, rskr. 2005/06:148). En promemoria utarbetades inom , i vilken det före- slogs att cytodiagnostiker skulle bli ett legitimationsyrke. En samman- fattning av promemorians förslag finns i bilaga 1. Promemorians författ- ningsförslag finns i bilaga 2. Promemorian remissbehandlades och en förteckning av remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (S2007/1789/FS). Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare för att göra en översyn av behörighetsbestämmelserna på hälso- och sjuk- vårdens område (dir. 2009:25). Den särskilda utredaren fick i uppdrag att utreda om legitimation ska ges till ytterligare yrkesgrupper inom hälso- och sjukvården. Förutom de frågor som rör en eventuell reglering av enskilda yrkesgrupper, fick utredaren ett antal andra frågor som rör behörighet för hälso- och sjukvårdspersonal och som var lämpliga att utreda i ett sammanhang. Även frågan om att införa krav på behörighet för att utföra vissa uppgifter inom var en del av utredarens uppdrag. Utredningen tog namnet (S 2009:2) och lämnade betänkandet Kompetens och ansvar (SOU 2010:65). En sammanfattning av utredningens förslag finns i bilaga 4. Utredningens författningsförslag finns i bilaga 5. En förteckning av remissinstanserna finns i bilaga 6. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (S2010/7337/FS). har departementspromemorian Fysioterapeut ny skyddad yrkestitel för sjukgymnaster (2013:4) tagits fram. Prome- innehåller förslag att titeln fysioterapeut ska bli ny benämning på yrket sjukgymnast och skyddad yrkestitel enligt patientsäkerhetslagen (2010:659) samt att titelskyddet för sjukgymnaster ska kvarstå. En sammanfattning av promemorians förslag finns i bilaga 7. Promemorians författningsförslag finns i bilaga 8. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning av remissinstanserna finns i bilaga 9. En samman- ställning av remissvaren finns tillgänglig i (S2013/438/FS). Förslagen att överföra ansvaret för vissa uppgifter från till Inspektionen för vård och omsorg har beretts under hand med Social- styrelsen och Utredningen om inrättande av Inspektionen för vård och omsorg (S 2012:05). Någon remissbehandling av förslagen har inte ansetts behövlig. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 10. Lagrådets yttrande finns i bilaga 11. Lagrådets synpunkter kommenteras i avsnitt 10. I förhållande till lagrådsremissens förslag har vidare vissa språkliga ändringar gjorts. Patientsäkerhet är grunden för att det finns krav på behörighet för hälso- och sjukvårdspersonal i lag. Det är för att säkra att yrkesutövarna inom hälso- och sjukvården har den kunskap, förmåga och det förhållningssätt som krävs för att patienter och brukare ska få en god och säker vård, som vissa yrken är legitimationsyrken, liksom att en del specialistutbildningar De legitimationsyrken som finns har tillkommit successivt och har berott av de bedömningar regeringen har gjort under olika perioder. De yrkesgrupper som tidigast berördes av sådana bestämmelser var läkare, sjukgymnaster och tand- Efterhand har allt fler yrken reglerats och finns 21 legitima- Den rättsliga regleringen av behörighetskrav för hälso- och sjukvårds- personal var länge splittrad på en rad olika författningar. det skälet gjordes en översyn av behörighets- reglerna på hälso- och sjukvårdens område av behörighets- Kommitténs uppgift var att föreslå de principer som skulle gälla för en rättslig reglering av olika yrken. Kommittén hade också till uppgift att så långt möjligt föreslå enhetliga regler för de berörda yrkes- grupperna och att föreslå ett regelverk som samlade bestämmelserna. beslutade regeringen återigen att tillsätta en parlamentarisk kommitté, , som fick till uppgift att göra en samlad översyn av principerna för legitimation och behörighet och mot bakgrund av översynen lämna förslag bland annat i frågor om legitima- tion och behörighetsföreskrifter för olika yrkesgrupper inom hälso- och Kommittén fick i uppdrag att särskilt fästa vikt vid konse- kvenserna av närmande till EU, den avreglering av vårdutbild- ningar som skett genom högskolereformen 1993 samt de ökade möjlig- heterna till privat verksamhet, som öppnat sig för olika yrkesgrupper inom hälso- och sjukvården. De förslag som lade fram ligger till grund för det regelverk som gäller , främst genom patientsäkerhetslagen (2010:659) och (2010:1369). sammanställde bland annat de prin- ciper den ansåg ska vara vägledande för om en yrkesgrupp inom hälso- och sjukvården ska omfattas av legitimation. De senaste ändringarna av vilka yrken som ska omfattas av legitima- tion och skyddad yrkestitel gjordes i propositionen Legitimation och skyddad yrkestitel (prop. 2005/06:43). I propositionen föreslog rege- ringen att legitimation skulle införas för yrkesgrupperna audionomer, biomedicinska analytiker, dietister och ortopedingenjörer samt att skyddad yrkestitel skulle införas för legitimationsyrkena optiker, kiro- praktor och naprapat. Ändringarna innebar att samtliga legitimations- yrken fick skyddad yrkestitel och att yrken som tidigare enbart omfattats av titelskyddet också blev legitimationsyrken. regeringen att den hade för avsikt att tillsätta en utredning om behörig- hetsreglerna inom hälso- och sjukvården . Till det som borde övervägas att utredas enligt regeringen, var bl.a. de önskemål som fram- 2012/13:175 ställts om legitimation eller skyddad yrkestitel för cytodiagnostiker, fysioterapeuter, kuratorer verksamma inom hälso- och sjukvården och perfusionister. gäller enligt regeringsformen att begränsningar i rätten att driva näring eller utöva yrke får införas endast för att skydda angelägna allmänna intressen och aldrig i syfte enbart att ekonomiskt gynna vissa personer eller företag, se 2 kap. 17 § regeringsformen. I förarbetena till bestämmelsen då den infördes (prop. 1993/94:117, sid 50 f) sägs att ett exempel på ett sådant allmänt intresse som kan medföra begränsningar i närings- och yrkesfriheten är hälsovårdsintressen samt bestämmelser om vissa krav på kompetens för att en person ska få utöva ett visst yrke. Frågan om legitimation eller behörighet för yrken inom i syfte att tillförsäkra allmänheten en god och professionell handläggning har varit aktuell tidigare. ansåg att det inte skulle skapas ett legitimationsförfarande för yrken inom (SOU 1996:138). Kommittén underströk däremot att denna ståndpunkt inte innebar att den tagit ställning mot en behörighetsreglering inom . Som ett alternativ nämndes en behörighetsreglering knuten till vissa tjänster. Regeringen tog upp frågan om eventuell legitimation för socionomer i propositionen Utveckling av den sociala barn- och ungdomsvården (prop. 2006/07:129) och gjorde bedömningen att det då inte fanns förutsättningar för detta. , som utredde frågan om behovet av en behörighetsreglering för socialsekreterare som arbetar inom den sociala barn och ungdomsvården (SOU 2009:68), föreslog att det ska krävas socionomexamen för att få utföra vissa arbetsuppgifter inom den sociala barn- och ungdomsvården. Vidare föreslog att socialnämnden ska ansvara för att den socialsekreterare som självständigt utför sådana arbetsuppgifter ska ha tillräcklig erfarenhet. Saknar social- sekreteraren tillräcklig erfarenhet ska nämnden erbjuda honom eller henne lämplig introduktion och stöd i yrket. redovisade socialutskottet resultatet av en inventering av forskning som berörde socialtjänstlagen (2001:453) och komp- letterande regelverk. Utskottet framförde bl.a. att socionomutbildningen borde ge djupare kunskaper i juridik och även ökade specialistkunskaper, t.ex. i användande av modeller för systematisk riskbedömning. En socionomexamen eller legitimation skulle kunna inrättas för att stärka professionen och bidra till en likriktning av utbildningarna vid landets lärosäten. I finns en lag om behörighetsvill- koren för yrkesutbildad personal inom socialvården. Syftet med lagen är att främja klienters rätt till socialvård av god kvalitet och gott bemötande genom att förutsätta att yrkesutbildad personal inom socialvården ska ha den utbildning och förtrogenhet som behövs. Behörighetsvillkor för upp- gifterna som socialarbetare är högre högskoleexamen. I har en statlig utredning föreslagit att legitimation införs för att få arbeta med Enligt förslaget ska den legitimeras som har en Prop. 2012/13:175 treårig grundutbildning och har fullgjort godkänd praktisk tjänstgöring på I finns inte någon behörighetsreglering inom social- tjänsten. Utbildningsnivå och tillgång på socionomer En kartläggning av kompetensen hos personer som arbetar med att utreda eller följa upp ärenden som rör barn och unga enligt socialtjänstlagen eller lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, för- kortad LVU, visade att i undersökningsgruppen hade socionomexamen1. Övriga hade i allmänhet en högskoleutbildning som var eller längre, och som vanligtvis innehöll psykologi, socio- logi och pedagogik. saknade tidigare yrkeserfarenhet inom socialt arbete när de började arbeta med myndighetsutövning gällande barn och unga. Nästan hälften av socialsekreterarna hade arbetat eller mindre med sådan myndighetsutövning. Många kommuner erbjöd sin personal introduktion och fortbildning av olika slag. Av (dåvarande ) rapport och arbetsmarknaden (2009:5R) framgår att antalet nybörjare på socionomutbildningen har ökat något /06, vilket medför en gradvis ökning av antalet examinerade . uppskattas det årliga tillskottet av nyutexaminerade med socionomutbildning bli större än motsvarande rekryteringsbehov. redovisade att utbildningskraven har skärpts när det gäller områdets vetenskapliga grund liksom när det gäller utred- nings- och utvärderingsarbete. Utbildningen har blivit mer akademiserad men också bredare och mer generell. Den största förändringen i den nya examensordningen var införandet av den tvååriga avancerade nivån, som i dagligt tal kallas masterutbildning. erbjuder många universitet och högskolor nya mastersprogram i socialt arbete. 5Gällande rätt om behörighet för personal i hälso- och sjukvården och 5.1Legitimation och skyddad yrkestitel I 4 kap. 1 § patientsäkerhetslagen (2010:659), förkortad PSL, anges de 21 yrken som är legitimationsyrken inom hälso- och sjukvården samt vad som krävs för legitimation inom respektive yrke. Av 4 kap. 2 § PSL framgår dock att också den som på annat sätt än genom sådan utbildning eller praktisk tjänstgöring som avses i 1 § har förvärvat mot- svarande kompetens, får efter ansökan ges legitimation för yrket. 1 Ung novis eller gammal och vis? 2012/13:175 kiropraktorer, läkare, naprapater och psykologer krävs enligt 4 kap. 1 § PSL förutom genomgången utbildning också fullgjord praktisk tjänst- för att få legitimation. I 4 kap 3 § PSL föreskrivs att endast den som fått legitimation enligt 1 § eller 2 § får använda beteckningen legitimerad.