prop · H10310 · 2013-10-01 00:00:00 — Även om det i de flesta fall är lämpligt att utforma förfarandet på samma sätt för dessa olika produkter kan det i vissa fall vara motiverat att göra skillnader mellan de olika produkterna. Detta kan exempelvis vara aktuellt om den praktiska hanteringen av varorna uppvisar stora olikheter. Vad gäller frågan om införande av EMCS för flyttningar inom har SPBI i sitt yttrande inför arbetet med promemorian avvisat detta vad gäller flyttningar av punktskattepliktiga bränslen. Den praktiska hanteringen av punktskattepliktiga bränslen inom är strukturerad på ett speciellt sätt som utvecklats . Fyra av de stora drivmedel- och bränslebolagens depåverksamhet är koncentrerad till ett begränsat antal depåer där depåoperatörer och andra bolag, kan göra uttag av bränsle från depåoperatörernas lager. Av SPBI:s beskrivning framgår att verksamheten i vissa fall pågår dygnet runt och att de enskilda utlastningarna kan ske utan föregående avisering till depåinnehavaren. Ett mycket stort antal flyttningar av bränsle sker inom inom ramen för uppskovsförfarandet, mellan de olika depåerna och från depåer till exempelvis en kunds direkta leveransplats. En tillämpning av EMCS skulle bl.a. innebära att varje flyttning måste anmälas innan flyttningen påbörjas. Eftersom det enligt SPBI är vanligt att bränsle hämtas på en depå, av en i förväg godkänd kund, utan föregående avisering och i vissa fall även dygnet runt skulle en anmälan i EMCS kunna innebära vissa praktiska problem. sker vidare nästan uteslutande genom transporter i bulk, t.ex. genom SPBI har anfört att det vid sådana bulktransporter finns vissa praktiska problem vid tillämpning av EMCS. Ett införande av EMCS för flyttningar av energiprodukter skulle ha stora fördelar särskilt vad gäller att tydliggöra vilka flyttningar som sker under uppskovsförfarandet eller inte och när och för vem skattskyldighet Den hantering av bränsle som beskrivits av SPBI innebär att detta i vissa fall kan antas vara oklart. Mot detta måste dock vägas vad som anförts av SPBI om praktiska problem, administrativ börda och kostnader som ett införande av EMCS vid flyttningar av bränsle skulle medföra för branschen. Sammantaget gör regeringen bedömningen att det inte kan anses motiverat att införa ett generellt krav på att EMCS ska användas vid flyttningar av bränsle inom . framkommit att det skulle föreligga problem med missbruk av uppskovsförfarandet som ändrar denna bedömning. anfört att verket inte delar bedömningen att det inte kan anses motiverat att införa ett generellt krav på att EMCS ska användas vid flyttningar av bränsle inom . föranleder dock inte regeringen att göra någon annan bedömning. Vad gäller flyttningar som sker av en registrerad avsändare från platsen för import till en mottagare i under uppskovsförfarandet finns det dock anledning att överväga ett införande av ECMS. flyttningar är det främst det av SPBI framförda argumentet att det föreligger praktiska problem med tillämpningen av EMCS vid bulkflyttningar som talar emot användandet av EMCS. praktiska problem som SPBI pekat på i sitt yttrande inför arbetet med promemorian förefaller inte aktuella vid flyttningar i samband med Dessa praktiska problem måste vägas mot de fördelar som skulle uppkomma i just importsituationen. Som beskrivits ovan måste det vid en import avgöras om varan ska beskattas direkt vid importen hos Beskattning hos vid importen ska inte ske om varan flyttas under uppskovsförfarandet från platsen för import. Användandet av EMCS skulle i detta läge vara till hjälp för såväl den aktör som ska avgöra om skatt ska redovisas till som för Mot bakgrund av de fördelar som en tillämpning av EMCS skulle kunna medföra vid importsituationen föreslås att flyttningar av energiprodukter från platsen för import ska hanteras inom EMCS. SPBI har i sitt remissyttrande anfört att de uppfattar det som att kvar utanför systemet kommer att finnas import av varumottagare. konstaterar att en registrerad varumottagare i endast kan ta emot varor under uppskovsförfarandet från upplagshavare eller registrerade avsändare i andra EU-länder. Det är således inte möjligt att i egenskap av registrerad varumottagare i ta emot varor under uppskovsförfarandet från en importplats belägen i . att flyttningar till registrerade varumottagare i samband med import omfattas av EMCS. SPBI har vidare anfört att vid import pumpas produkterna normalt från båt till skatteupplag och att det inte finns någon mätutrustning vid kajen. SPBI har anfört att om tanken är att volymer ska registreras i EMCS t.ex. baserat på skeppsdokument för att sedan bekräftas med lossad volym enligt mätutrustning på depån så avisar SPBI förslaget med att använda EMCS vid importer då det enbart kommer att leda till ökad administration av pappersdifferenser. Regeringen konstaterar att en flyttning under uppskovsförfarandet i samband med import påbörjas vid varornas övergång vid fri omsättning. När detta inträder kan variera beroende på omständigheterna kring importen. Regeringen utgår från att de frågor som kan uppkomma kring mätning av volymer kan lösas i den praktiska tillämpningen. Vad SPBI anfört föranleder inte regeringen att göra någon annan bedömning än att flyttningar av energiprodukter från en importplats ska omfattas av EMCS. Användandet av EMCS för flyttningar av alkohol- och tobaksvaror Vad gäller alkohol- och tobaksvaror ser förhållandena något annorlunda ut än vad gäller energiprodukter. Vad gäller dessa varor utgör skatten en särskilt stor del av varans värde. Det föreligger även en relativt omfattande olaglig marknad för dessa produkter. Det är därför viktigt att uppskovsförfarandet inte utnyttjas i syfte att kringgå skatten och att skapa en situation där varor kommer ut på marknaden utan att punktskatt har betalats för dem. Åtgärder för att motverka olaglig hantering av alkohol- och tobaksvaror utgör prioriterade åtgärder. Genom att införa EMCS för flyttningar inom ökar möjligheterna att kontrollera flyttningar av dessa varor och därmed möjligheterna att se till att punktskatt betalas där detta bör ske. har även noterat att det genom EMCS har kunnat identifiera och vidta åtgärder i vissa fall vad gäller alkohol- och tobaksprodukter. möjlighet att följa flyttningen av produkterna omfattar dock endast den flyttning som innebär att varorna förs in till från ett annat EU-land. Om EMCS användes även för flyttningar inom skulle det vara möjligt för att även följa hur varorna därefter flyttas inom landet. De aktörer som hanterar alkohol- och tobaksvaror kan antas i många fall använda EMCS för flyttningar till eller från andra EU- länder och har därmed redan viss erfarenhet av systemet. Användandet av EMCS kommer att innebära att ett krav på följedokument för flyttningar inom införs, vilket medför en viss administrativ börda för såväl aktörerna som de som transporterar varorna. kommer dokumentationen av om varor flyttas under uppskovsförfarandet att underlättas. De omständigheter som anförts av SPBI vad gäller flyttningar av bränsle inom kan inte anses ha samma relevans vad gäller alkohol- och tobaksvaror. Den praktiska hanteringen av dessa alkohol- och tobaksvaror skiljer sig från hanteringen av bränsleprodukter. Flyttningar av alkohol- och tobaksvaror under uppskovsförfarandet inom sker normalt i mycket mindre utsträckning än vad gäller bränslen. Det slags depåverksamhet med omfattande och i många fall oannonserade hämtningar av varor under uppskovsförfarandet som beskrivits av SPBI är vidare, såvitt känt, unik för bränslemarknaden. Flyttningar i bulk sker vidare endast i begränsad utsträckning. 2013/14:10 införande av EMCS vid flyttningar av alkohol- och tobaksvaror bedöms därmed inte medföra problem motsvarande de som anförts av SPBI. Vid en sammantagen bedömning finner regeringen att det får anses lämpligt att införa ett krav på användande av EMCS för flyttningar av tobaks- och alkoholvaror inom . Det bör även noteras att de seriösa aktörerna inom alkohol- och tobakssektorn har ett intresse av att uppskovsförfarandet inte utnyttjas i syfte att obeskattade varor ska säljas på marknaden. De remissinstanser inom tobakssektorn som har yttrat sig över promemorians förslag är också positiva till detta. SPBI har i sitt remissyttrande anfört att det är SPBI:s bestämda uppfattning att etanol som används som drivmedel ska undantas från ett nationellt EMCS. SPBI har vidare anfört bl.a. följande. Etanol avsedd för drivmedel som hanteras i bulk får samma typ av problem som redogjorts för i SPBI:s tidigare inlaga. I vissa fall kan etanol pumpas från fabrik till ett så kallat mellanlager som av geografiska skäl kan vara separerat från färdigvarulagret som därmed lagras och hanteras under ett annat skatteupplag. Sådana pumpningar skulle enligt SPBI inte vara praktiskt möjliga att hantera inom ramen för EMCS-systemet. Etanol som biodrivmedel kan användas i huvudsak på två sätt, antingen till låginblandning i andra drivmedel eller i höginblandade bränslena såsom E85 och ED95. Enligt regeringens mening bör all etanol som flyttas inom och som inte ingår i ett färdigt bränsle omfattas av EMCS. Att införa särskilda bestämmelser för flyttning av etanol som ännu inte ingår i ett bränsle kan enligt regeringens mening inte anses lämpligt. SPBI har i sitt remissyttrande vidare anfört bl.a. att E85 är klassat som ett drivmedel under kapitel 38 i tullunionens tulltaxe- och statistiknomenklatur. Inom tullkodexgruppen finns ett förslag att E85 ska klassificeras som alkohol under kapitel 22. Som förslaget nu är skrivet så skulle leveranser av inte kunna hanteras utanför EMCS om E85 blir omklassat till alkohol. En sådan lösning är inte praktiskt hanterbar. SPBI har noterat att ett transporttillägg på av produktens punktskatt kan påföras en avsändande upplagshavare om administrativ referenskod eller ersättningsdokument inte följer med transporten. För bulktransporter av drivmedelsetanol skulle med dagens skattesats dessa tillägg bli orimligt höga. För E85 som hanteras som ett drivmedel inom varulånesystemet finns inte några praktiska möjligheter att skapa de dokument som skulle krävas för att undvika transporttillägget i det fall att E85 klassas om till alkohol och omfattas fullt ut av den lagstiftning som detta medför. Vad gäller de höginblandade drivmedlen, t.ex. E85, har regeringen i proposition Beskattning av etanolbränsle (prop. 2012/13:183) uttalat att det arbete inom som nämnts av SPBI inte påverkar beskattningen eller hanteringen av dessa drivmedel. Regeringen finner mot denna bakgrund inte anledning att vidta några ytterligare åtgärder med anledning av vad SPBI har anfört i denna del. har ifrågasatt huruvida EMCS-systemet tillåter hantering av data om hållbarhetsegenskaper. att de har fått information om att företag hanterar krav på spårbarhet enligt lagen (2010:598) om hållbarhetskriterier via ledsagardokument, alternativt of Lading (B/L). ser att en förutsättning för att branschen ska kunna hantera spårbarhet av hållbarhetsegenskaper i EMCS-systemet är att detta system tillåter hantering även av dessa uppgifter. Regeringen konstaterar att det inte finns några krav på ledsagardokument vid flyttningar inom . Vid flyttningar från andra EU-länder tillämpas redan EMCS. Möjligheterna för branschen att hantera spårbarhetsegenskaper bör inte förändras genom de föreslagna förändringarna. har anfört att EMCS inom landets gränser, samt utökade möjligheter till tillsyn och kontroll är utmärkta medel för att förbättra myndigheternas möjligheter att bekämpa illegal handel. De bör dock kompletteras med en lätt urskiljbar märkning, väl synlig för myndigheter, handlare och konsumenter, för att nå konkreta resultat i kampen mot illegal handel. föreslår därvid bl.a. att det på tobaksområdet införs ett system med obligatorisk digital skattemärkning och en fastprismärkning. anför även att regeringen bör öka skattenivåerna på lagligt försålda tobaksprodukter gradvis och undvika kraftiga skattehöjningar. och har anfört att även andra åtgärder än de i promemorian föreslagna bör övervägas, såsom bl.a. att verka för sänkta införselnivåer, införande av skattemärken och höjda straff vid smuggling. De av , och föreslagna åtgärderna ligger utanför ramen för denna promemoria och berörs därför inte närmare. Ett införande av EMCS för flyttningar av alkohol- och tobaksvaror och för vissa flyttningar av energiprodukter innebär att den som avsänder eller tar emot varor under uppskovsförfarandet vid sådana flyttningar inom ska lämna elektroniska administrativa dokument respektive mottagningsrapporter i EMCS eller ersättningsdokument enligt reservsystemet. Att varor avsänds och tas emot under uppskovsförfarandet behöver inte alltid innebära att varorna fysiskt förflyttas. I vissa fall förekommer det exempelvis att platsen för avsändande och mottagande, t.ex. det tullager där varorna finns när de importeras respektive skatteupplaget, befinner sig på samma plats och avsändandet och mottagandet får då förstås i mer administrativ bemärkelse. Införandet innebär även att en förare vid vägtransport av varor under uppskovsförfarandet har en skyldighet att se till att den administrativa referenskoden eller ersättningsdokumentet följer med transporten. Föraren ska vid en transportkontroll tillhandahålla dessa dokument (2 kap. 6 § lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter, LPK). Ändringen innebär vidare att transporttillägg kan påföras en avsändande upplagshavare eller registrerad avsändare om administrativ referenskod eller ersättningsdokument inte följer med transporten. Transporttillägget är tjugo procent av de punktskatter som belöper på eller kan antas belöpa på varorna. (4 kap. 1 § LPK). Transporttillägget ska dock undanröjas om den avsändande upplagshavaren eller registrerade avsändaren kommer in med det föreskrivna dokumentet 2013/14:10 inom en månad för beslutet (4 kap. 2 § LPK). Den som påförts ett transporttillägg ska befrias från tillägget om det är uppenbart oskäligt att ta ut det (4 kap. 3 § LPK). Förslagen föranleder ändringar i 8 c och 22 §§ LTS, 7 c och 21 §§ LAS och 3 kap. 3 § och 6 kap. 2 § LSE. Ändringarna föreslås träda i kraft . Regeringens bedömning: Skyldigheten för godkända aktörer att anmäla ändrade förhållanden bör även fortsättningsvis vara reglerad på förordningsnivå. Promemorians förslag: Överensstämmer inte med regeringens bedömning. Promemorians förslag innebär att skyldigheter för den som är godkänd aktör inom uppskovsförfarandet att anmäla ändrade förhållanden som finns på förordningsnivå förs in i lagen om tobaksskatt, lagen om alkoholskatt och lagen om skatt på energi. anmälningsplikten för ändrade förhållanden för aktörer inom uppskovsförfarandet förs in i lag och inte endast på förordnings- och underlätta att anmälningsplikten i LAS uttryckligen även omfattade ändring av verksamhetslokal. Svenska () anför följande. Om syftet med förslaget är att ge information i tidigare skede vid förändringar ifrågasätter SPBI att det skulle få någon avgörande betydelse för oseriösa aktörer om regleringen är i lag i stället för i förordning. SPBI ställer sig också frågande till att likartade uppgifter (firmateckning, revisorer, styrelse) ska behöva lämnas både till SPBI föreslår i stället att en annan lösning övervägs där blir skyldigt att lämna uppgift varumottagare, registrerade avsändare, lagerhållare samt skattebefriade blir i sin tur skyldigt att lämna uppgift till om de förändringar av firmatecknare, revisorer, styrelse för de organisationsnummer som fått av . mån ändringar av firmatecknare är ett krav för tillsättning av en målvakt borde viljan att ändra till vara högre som förslaget, om det är genomförbart, minskar den administrativa bördan för seriösa aktörer. har ingen erinran mot förslaget att skyldigheten att anmäla ändrade förhållanden regleras i lag. promemorian ska anmälningsplikten omfatta även sådana förhållanden som skulle kunna vara av betydelse för godkännande. anser att samtliga uppgifter som ska anmälas, måste framgå av lagtexten. Någon ventil till fördel för det allmänna ska inte finnas. instämmer i samtliga de förslag som har lagts fram i remissen. Bolaget anser därutöver att godkända upplagshavare bör åläggas att till regelbundet rapportera in försäljningsstatistik över tobaksförsäljning i syfte att ytterligare skärpa kontrollen av hanteringen av tobaksvaror. Smuggling och liknande är ett attraktivt område för den gängrelaterade brottsligheten eftersom det finns stora intäkter att göra. Kontroll ska givetvis kombineras med andra insatser. Hänsyn till eventuella olägenheter för seriösa upplagshavare bör inte komma i första rummet när det gäller att arbeta fram bättre kontrollmodeller. Övriga remissinstanser har inte yttrat sig särskilt i denna del. Bakgrund till regeringens förslag: Enligt punktskattedirektivet (rådets direktiv /118/EG av om allmänna regler för punktskatt och om upphävande av direktiv /12/EEG, EUT L 9, , s. 12, Celex 32008L0118) ska varje medlemsstat fastställa sina egna regler i fråga om tillverkning, bearbetning och förvaring av punktskattepliktiga varor om inte annat följer av direktivet. Under det s.k. uppskovsförfarandet får vissa godkända aktörer hantera obeskattade varor under vissa villkor. Tillverkning, bearbetning och förvaring av punktskattepliktiga varor för vilka punktskatt inte har betalats ska äga rum i ett skatteupplag (artikel 15). En godkänd upplagshavare är en fysisk eller juridisk person som av sin medlemsstats behöriga myndigheter fått tillstånd att i sin affärsverksamhet tillverka, bearbeta, förvara, ta emot eller avsända punktskattepliktiga varor, enligt ett uppskovsförfarande i ett skatteupplag (artikel 5.1). En registrerad varumottagare är en fysisk eller juridisk person som av destinationsmedlemsstatens behöriga myndigheter fått tillstånd att i sin affärsverksamhet och på de villkor som dessa myndigheter angett, ta emot punktskattepliktiga varor som förflyttas under ett uppskovsförfarande från en annan medlemsstat (artikel 4.9). En godkänd upplagshavares öppnande och drift av ett skatteupplag ska godkännas av de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där skatteupplaget är beläget. Godkännandet ska ske på de villkor som myndigheterna har rätt att fastställa för att förhindra eventuellt skatteundandragande eller missbruk. (artikel 16.1). Bestämmelserna om godkännanden som upplagshavare, registrerad varumottagare, tillfälligt registrerad varumottagare och registrerad avsändare finns i 10–15 a §§ lagen (1994:1563) om tobaksskatt, förkortad LTS, 9–14 a §§ lagen (1993:1564) om alkoholskatt, förkortad LAS, och 4 kap. 3–8 a §§ lagen (1994:1776) om skatt på energi, förkortad LSE. Som upplagshavare för alkohol- och tobaksvaror får godkännas den som i yrkesmässig verksamhet i avser att tillverka, bearbeta eller i större omfattning lagra skattepliktiga varor, för yrkesmässig försäljning till näringsidkare ta emot skattepliktiga varor som flyttats enligt uppskovsförfarande, för försäljning till näringsidkare inom EU importera skattepliktiga varor från tredje land, eller bedriva verksamhet i 2013/14:10 exportbutik enligt lagen (1999:445) om exportbutiker (10 § LTS, 9 § LAS). Som upplagshavare för bränsle får godkännas den som i yrkesmässig verksamhet i avser att tillverka eller bearbeta bränslen, på flygplats lagra flygfotogen i vissa fall eller i större omfattning hålla bränslen i lager (4 kap. 3 § LSE). För godkännande som upplagshavare krävs att den som ansöker om att bli upplagshavare är lämplig som upplagshavare med hänsyn till sina ekonomiska förhållanden och omständigheterna i övrigt, och disponerar över ett utrymme beläget i som kan godkännas som skatteupplag. Den som godkänns som upplagshavare ska godkännas som registrerad avsändare. Som registrerad varumottagare får godkännas den som avser att i yrkesmässigt ta emot varor som flyttas enligt ett uppskovsförfarande från ett annat EU-land. För godkännande krävs att den som ansöker om att bli godkänd är lämplig att vara registrerad varumottagare med hänsyn till sina ekonomiska förhållanden och omständigheterna i övrigt (13 § LTS, 12 § LAS och 4 kap. 6 § LSE). Den som avser att endast vid ett enstaka tillfälle i yrkesmässigt ta emot varor som flyttas enligt ett uppskovsförfarande från ett annat EU- land får godkännas som tillfälligt registrerad varumottagare (14 § LTS, 13 § LAS och 4 kap. 7 § LSE). Som registrerad avsändare får godkännas den som avser att i yrkesmässigt avsända varor under ett uppskovsförfarande, vid varornas övergång till fri omsättning enligt artikel 79 i rådets förordning (EEG) nr 2913/92. För godkännande krävs att den som ansöker om att bli godkänd är lämplig att vara registrerad avsändare med hänsyn till sina ekonomiska förhållanden och omständigheterna i övrigt. (15 § LTS, 14 § LAS och 4 kap. 8 § LSE). Godkännande av upplagshavare eller av skatteupplag får återkallas om förutsättningarna för godkännande inte längre finns, ställd säkerhet är godtagbar, eller upplagshavaren begär det. Om ett godkännande av upplagshavare återkallas omfattar beslutet även godkännandet av dennes skatteupplag och godkännandet som registrerad avsändare. Beslut om återkallelse gäller , om inte något annat anges i beslutet. (12 § LTS, 11 § LAS och 4 kap. 5 § LSE). Dessa bestämmelser tillämpas även för registrerade varumottagare, tillfälligt registrerade varumottagare och registrerade avsändare. Skälen för regeringens förslag Inför utfärdandet av ett godkännande gör en prövning av om förutsättningarna för godkännande är uppfyllda. I detta ingår bl.a. en prövning av upplagshavarens lämplighet. Som underlag för prövningen av ett godkännande som upplagshavare kräver att den som ansöker om godkännande i ansökan eller som bilaga lämnar en rad uppgifter och handlingar, såsom exempelvis: 1.En beskrivning av vilken typ av verksamhet som avses att bedrivas. 2.Bestyrkt kopia av aktuellt registreringsbevis. 3.Uppgift om namn och personnummer på ägare samt personer med bestämmande inflytande på verksamheten. 4.Den senaste årsredovisningen. Uppgift om företagets finansiella ställning (exempelvis balans- och resultaträkning per föregående månadsskifte) samt uppgift om hur verksamheten finansieras och eventuella kreditgivare/finansiärer av verksamheten. 6.Är bolaget nystartat eller har för avsikt att starta verksamhet ska budget för första verksamhetsåret sändas in. 7.Beräknad punktskatt på årsbasis. 8.Beräkningsunderlag för säkerheter. 9.Uppgift om eventuell mervärdesskatteregistrering. Vad gäller utländsk ägare eller styrelseledamot ska skuldfrihetsintyg från utländsk myndighet motsvarande sändas in. kan dessutom begära att sökanden ska sända in utdrag från utländsk polismyndighet motsvarande belastningsregister. När prövar en ansökan om godkännande har verket möjlighet att kontrollera de som omfattas av ansökan mot register hos exempelvis , , , samt mot egna register (t.ex. skattekontot). har även möjlighet att besluta om revision hos sökanden (41 kap. 2 § skatteförfarandelagen [2011:1261, SFL]) eller att begära ett sammanträffande med sökanden. Motsvarande gäller om ansökan gäller godkännande som varumottagare eller registrerad avsändare. har således relativt goda möjligheter att inhämta information om och granska den som ansöker om godkännande som upplagshavare eller annan aktör inom uppskovsordningen. I remissyttranden över promemorian Vissa förfarandefrågor på punktskatteområdet (se prop. 2011/12:155) har anfört bl.a. att det är ett välkänt faktum att den illegala tobakshandeln undanhåller miljardbelopp från statskassan, genererar stora intäkter för den grova organiserade brottsligheten och tillgängliggör billig tobak till minderåriga. har mot denna bakgrund bl.a. föreslagit att det ska införas en granskningsperiod vid ansökan som registrerad varumottagare. I remissynpunkter från och över nämnda promemoria föreslås även att kraven för godkännande ska förtydligas.