prop · H1031d27 · 2013-09-18 00:00:00 — Det är viktigt att lönsamhetsmål sätts som bolaget ska kunna sträva mot. Ett lönsamhetsmål är en viktig del av 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 incitamenten för att bedriva en resurseffektiv, värdeskapande och långsiktigt hållbar verksamhet som skapar mervärde för såväl lärosätena som staten. Det finns ett antal viktiga motiv för en marknadsmässig grund i hyresprinciperna och lönsamhetsmålet, bland annat för att i) uppmuntra konkurrens, ii) inte snedvrida förutsättningarna för lärosäten som inte har Akademiska Hus som hyresvärd, iii) inte ge otillbörligt stöd till lärosätenas verksamhet, iv) öka incitamenten till effektivitet, v) säkerställa att statens fastighetsvärden inte förstörs samt för att vi) bolaget ska kunna upprätthålla ett starkt kassaflöde så att omfattande investeringar i fastigheterna ska kunna genomföras. Akademiska Hus ska fortsättningsvis vara ett statligt helägt bolag. Akademiska Hus förtydligade uppdrag ska på ett tydligt sätt följas upp och redovisas av bolaget för ägaren. Förslaget har inte påverkan på statsbudgetens saldo, den konsoliderade statsskulden eller det finansiella sparandet. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att avveckla Ersättningsmark i genom likvidation. Skälen för regeringens förslag: Ersättningsmark i är ett helägt statligt bolag. utdelade aktierna i sitt dotterbolag i , nedan bolaget, till svenska staten. Bolaget ägde då produktiv skogsmark som bemyndigat regeringen att överföra till staten för att användas som ersättningsmark när 2009/10:169, 2009/10:NU22, 2009/10:384). Bolagets uppdrag är att förvalta denna skogsmark. beslutade regeringen om ett kapitaltillskott till bolaget för betalning av den reavinstskatt som utlöses överlåts (prop. 2011/12:1, 2011/12:NU1, 2011/12:102). fjärde kvartalet 2012 överlät bolaget all fast egendom till staten genom , med tillträde . Mot bakgrund av att Ersättningsmark i , efter överlåtelse av all egendom till sta- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 ten genom , inte längre äger någon egendom för sin verksamhet kan bolaget inte längre bedriva någon verksamhet. En avveckling av bolaget bör därför ske genom likvidation. Det bör ankomma på regeringen att bedöma lämplig tidpunkt för avvecklingen. Ett dynamiskt näringsliv är grunden för jobbskapande och tillväxt och en förutsättning för att den välfärd som finns i ska kunna bibehållas och utvecklas. Entreprenörer och innovationskraft behövs för att möta framtida utmaningar. Att verka för ett gott företagsklimat som stimulerar entreprenörskap och företag i hela landet att växa är därför en prioriterad uppgift för regeringen. I detta arbete är det viktigt med såväl ramvillkor och generella insatser som riktade insatser för att stärka entreprenörskap och realisera tillväxtmöjligheter i både nya och befintliga företag. står sig starkt i internationella jämförelser av länders konkurrenskraft, innovations- och företagsklimat, men många länder arbetar intensivt för att stärka sin position. För att säkerställa framtidens jobb, exportintäkter och välfärd krävs därför fortsatta insatser för att bibehålla och stärka vår konkurrenskraft. står inför ett antal globala samhällsutmaningar, såsom klimatförändringar, ohälsa, en åldrande befolkning, urbanisering, energiförsörjning samt naturresursanvändning. För att möta dessa utmaningar och åstadkomma en hållbar samhällsutveckling krävs innovativa lösningar och entreprenörer som har förmåga att kommersialisera dessa. Innovationsstrategin som presenterades tar sikte på att skapa ett 2020 där innovation ger fler jobb och ökad konkurrenskraft för framgångsrika företag. Genom ett långsiktigt arbete stärker vi systematiskt den svenska konkurrenskraften. Regeringen har genom en rad insatser systematiskt arbetat för att stärka den entreprenöriella kulturen och näringsklimatet i och det har såväl attityder till företagande som nyföretagande utvecklats positivt. Jobbskapandet i ekonomin är allt mer beroende av tillväxt i mindre och snabbväxande företag, och detta är en utveckling som förväntas stärkas framöver. Svenska företag måste ständigt arbeta för att stärka sin konkurrenskraft, vara innovativa och hitta nya marknader. Det är därför angeläget att ytterligare utveckla politiken för att understödja tillväxt i befintliga företag och stärka förutsättningarna för tillväxtorienterade företags utveckling. En politik för att främja tillväxtföretag omfattar såväl ramvillkor och incitament som riktade insatser. behöver ett näringsklimat där entreprenörer ser möjligheter och vågar ta risker men också har tillgång till de resurser och det stöd de behöver i kritiska utvecklingsskeden. Arbetet för gynnsamma och konkurrenskraftiga ramvillkor på olika områden måste ske ständigt för att åstadkomma så bra förutsättningar som möjligt för tillväxtorienterade entreprenörer och företag i alla delar av landet. Regeringen har systematiskt arbetat med att stärka entreprenörskapet i . Entreprenörskap är en integrerad del i utbildningssystemet, till följd av regeringens strategi för entreprenörskap i utbildningssystemet. Allt fler unga ser företagande som det mest attraktiva sysselsättningsalternativet. För att stärka jobbskapande och sysselsättning anser regeringen att det parallellt med det entreprenörskapsfrämjande arbetet är angeläget att öka fokus på insatser som motiverar till och understödjer tillväxt i företag. Internationella jämförelser12 visar att har en nivå på entreprenöriell aktivitet i tidiga skeden i paritet med jämförbara länder, men också att svenska entreprenörer har en relativt låg tillväxtvilja. Företagens tillväxtvilja och tillväxtförmåga påverkas av en rad faktorer. Staten kan utöver goda ramvillkor och enkla regler stödja företag och företagare med tillväxtambitioner exempelvis genom att tillhandahålla marknadskompletterande finansiering samt information och rådgivning inom olika områden. Staten kan också stötta affärsutveckling i företag bl.a. när det gäller att söka och nå vidgade marknader genom internationalisering och kommersialiseringsstödjande insatser. 12 GEM Entreprenörskap i – Nationell rapport . erade insatserna ska utgå från företagens behov och vara marknadskompletterande. Med utgångspunkt i företagens vardag Regeringens övergripande målsättning i arbetet med att förenkla för företagen är att skapa en positiv märkbar förändring i företagens vardag. För att nå den målsättningen inriktas arbetet mot fem områden: sänkta kostnader, minskat och förenklat uppgiftslämnande, förenklade myndighetskontakter på regional och lokal nivå, uppföljning av förslag till förenkling från näringslivet samt bättre konsekvensutredningar. Ett framgångsrikt nationellt förenklingsarbete förutsätter att även verkar för en utveckling av förenklingsarbetet inom EU. I budgetpropositionen (prop. 2012/13:1, utg. omr. 24) redovisades mål för arbetet med att förenkla för företag. Målen kommer att utvecklas och följas upp löpande. För att stärka förenklingsarbetet på myndighetsnivå kommer regeringen precisera målen om service, minskade handläggningstider och bättre förståelse för företagens villkor till att omfatta fler myndigheter än . Att förenkla och minska uppgiftslämnandet för företagen bedöms ha stor potential för att förenkla företagens vardag. Regeringen har tillsatt en utredning om ett minskat och förenklat uppgiftslämnande för företagen (dir. 2012:35). Utredningen ska presentera ett förslag som innebär att uppgifter som lämnas från företag till statliga myndigheter i de flesta fall endast ska behöva lämnas en gång och till ett ställe. För att påskynda och möjliggöra arbetet vill regeringen avsätta för framtagandet av en teknisk infrastruktur för detta ändamål. fyller en viktig funktion i arbetet med att säkerställa att förslag till nya och ändrade regler noggrant utreds och granskas. bistår även regelgivare med råd och stöd i arbetet med konsekvensutredningar. Sammantaget bidrar till att säkerställa väl underbyggda beslut och ändamålsenliga och kostnadseffektiva regler. Regeringen avser därför att permanenta verksamhet . Regeringen avser även att förenkla för företag genom att underlätta arbetet med att upprätta en årsredovisning. Därtill avser regeringen att inleda en utvärdering av reformen En frivillig revision och då också överväga om revisionsplikten bör slopas för fler företag. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Regeringen avser också att undersöka behovet av och förutsättningarna för att underlätta företagarnas vardag genom att lagar, förordningar och myndighetsföreskrifter träder i kraft vid färre tillfällen . Vid bedömningen av om detta är möjligt och lämpligt måste bl.a. de krav som ställer beaktas, t.ex. när det gäller att genomföra EU-direktiv inom utsatt tid. Förbättrade trygghetssystem för företagare Regeringen har som mål att göra det enklare och mer lönsamt att vara företagare och bedriver ett reformarbete för att stärka incitamenten att starta, driva och utveckla företag. Regeringen avser att se över konstruktionen av högkostnadsskyddet för sjuklönekostnader i syfte att förbättra småföretagens situation. I översynen ingår frågan att pröva möjligheten att differentiera högkostnadsskyddet utifrån företags storlek. Utvecklad information och rådgivning Att det är enkelt att få information och kunskap om att starta och driva företag är av stor betydelse. Tillgången till information, stöd och service ska vara likvärdig för alla som vill starta eller utveckla företag oavsett affärsidé, drivkraft, bakgrund, företagsform eller var i landet företag etableras eller utvecklas. För att göra det enklare att starta och driva företag kommer myndighetsgemensamma funktioner fortsatt att utvecklas, till exempel webbportalen , vars användning stadigt ökar. På finns information om tillstånd och andra krav, guider om olika branscher, samt vägledning till olika aktörer som erbjuder rådgivning eller finansiering vid start eller utveckling av företag. vidareutvecklas nu för att möjliggöra för tredje part att använda tillgänglig information för utveckling av nya tjänster. Den rådgivning som staten tillhandahåller ska utgå från företagens behov, vara marknadskompletterande, kostnadseffektiv samt ta hänsyn till regionala förutsättningar. För att tillgodose olika behov av rådgivning vill regeringen fortsätta att stimulera valfrihet och mångfald inom rådgivning genom en fortsatt utveckling av kundvalssystem. I syfte att erbjuda rådgivning utifrån företagarens behov bedriver en omfattande mentorverksamhet. Erfarna företagare ställer ideellt upp som mentorer för nya företagare eller företagare som vill utveckla sitt företag. Verksamheten kommer fortsätta att utvecklas framöver bland annat genom mentorinsatser för per- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 soner med utländsk bakgrund respektive unga företagare. För att bättre kunna tillgodose behovet av specifik rådgivning inom ett visst område upphandlar extern kompetens som kan erbjuda företagare denna rådgivning. En harmoniserad statlig kapitalförsörjning I ett internationellt perspektiv finns det relativt gott om statligt och privat riskkapital i . Men i relation till flera andra jämförbara länder är mindre kapital fördelat till de allra tidigaste faserna där nyttan av statlig kompletterande finansiering är som störst. har finansieringen från den privata marknaden till företag i tidiga skeden minskat. Tillgången till privata medel till bolag i de tidigaste skedena är begränsad. Detta kan drabba den enskilde företagaren och riskerar även att få samhällsekonomiska konsekvenser genom att hämma innovation och tillväxt. Tidiga skeden präglas av hög risk, värderings- och informationsproblem samt långa ledtider till finansiell bärighet vilket gör att marknaden sällan kan eller vågar satsa kapital på egen hand. Detta marknadsmisslyckande motiverar avgränsade statligt finansierade marknadskompletterande insatser för företag i tidiga skeden. Tillgång till riskkapital är avgörande för tillkomst av nya, särskilt kunskapsintensiva, företag med tillväxtfokus. Forskning och empiri visar att bolag med riskkapitalfinansiering växer och utvecklas betydligt bättre än bolag som saknar denna typ av finansiering. I syfte att dels stärka utbudet av privat riskkapital för bolag i tidiga skeden, dels främja förekomsten av privata riskkapitalförvaltare föreslår regeringen att med medel från inrätta en fond med syfte att investera i nya och befintliga, privata, riskkapitalfonder. Medfinansiering till fonden säkerställs genom extra utdelningar från de statliga riskkapitalbolagen . Utdelningarna från de två bolagen kommer beloppsmässigt vara lika stora. En insats för att vitalisera den privata fondmarknaden för riskkapital i tidig fas kommer, i kombination med åtgärder som vidtagits för att öka dynamiken och effektiviteten i statens direkta insatser för riskkapital, kunna bidra till en effektivare riskkapitalkedja. Detta innebär att bolag med hög potential får förbättrade möjligheter till en långsiktig utveckling. Investeringar för att utveckla affärsverksamhet baserat på energiteknik och andra områden i syfte att möta klimatutmaningen med minskade koldioxidutsläpp är ofta långsiktiga och kapitalkrävande vilket medför svårigheter att attrahera tillräckligt med kapital i detta segment. Regeringen avser därför att –2020 med stöd av resurser från EU:s regionalfondsprogram, givet ett godkännande av , och etablera en grön investeringsfond med inriktning på energi- och miljöteknik för att stärka utbudet av riskkapital för finansiering av företag med affärsmodeller som bidrar till att minska utsläppen av koldioxid. För att koncentrera statens insatser till tidigare skeden och segment där det finns behov av marknadskompletterande finansiering gick () och samman . En gemensam organisation kan tillhandahålla ett samlat utbud av produkter och tjänster och på så sätt ta tillvara möjligheter till tillväxt och innovation i hela landet. har i uppdrag att löpande övervaka kreditinstitutens kreditgivning och kreditvillkor till hushåll och företag, inklusive bolånemarginaler. I uppdraget ingår också att redogöra för hur och i vilken omfattning kreditinstituten anpassat sig till ökade kapitaltäckningskrav och om effekterna för hushåll och företag. Regeringen anser att effekterna för små och medelstora företag bör belysas särskilt och avser därför att precisera uppdrag i enlighet med detta. Riktade åtgärder för ökad tillväxt Det är viktigt att fler ser företagande som ett självklart val och att fler kan och vill låta sina företag växa. 2012 visar på fortsatta skillnader i kunskap och attityder till företagande när man jämför män och kvinnor, olika åldersgrupper och personer med olika bakgrund. Detta talar för ett fortsatt behov av riktad information om företagande och främjandeinsatser riktade till vissa grupper. Fler unga har fått en uppfattning om företagande i skolan vilket tyder på en attitydförändring i undervisningen. Detta visar att det är viktigt att fortsätta arbetet med att implementera strategin för entreprenörskap inom utbildningsområdet som lanserades 2009. Utöver generella insatser kan det också vara motiverat att stödja särskilda grupper av potentiella och be- En utgångspunkt för sådana riktade åtgärder är att erfarenhet och kunskap från dessa integreras och tas till vara i det fortsatta utvecklingsarbetet av företagsfrämjandesystemet. Regeringen fortsätter arbetet med att stimulera till stärkt företagande bland kvinnor. Insatser genomförs inom ramen för de särskilda medel som har anvisat till ändamålet. Regeringen har –2013 låtit genomföra en utvärdering av för Kvalitetsutveckling (SIQ) (dnr N2013/2279/ENT). Mot bakgrund av resultaten i utvärderingen föreslår regeringen att huvudmannaskapet för stiftelsen fortsatt ska ligga under , som även genom årligt driftsstöd ska delfinansiera verksamheten. ska även verka för att stiftelsen får en tydligare målstruktur, samt i högre grad inriktar verksamheten mot att förmedla, sprida och samordna ny kunskap om kvalitetsutveckling. Insatser för ökad internationalisering I ett allt mer globaliserat näringsliv är det viktigt att svenska företag ser affärsmöjligheter på internationella marknader och vill och kan realisera dessa utan att möta avgörande hinder på vägen. En viktig uppgift för näringspolitiken är därmed att bidra till att skapa goda förutsättningar för internationalisering och söka stödja företag när det gäller att överbrygga de hinder och svårigheter som finns i samband med att ta steget utanför den inhemska marknaden. Arbetet för att främja företagens internationalisering behöver omfatta både insatser för att minska handelshinder men också insatser för att bidra till ökade kunskaper om möjligheter och förhållanden på marknader utanför gränser samt att stärka företagens vilja, förmåga och möjligheter till internationalisering. Det finns en stor potential i att dra nytta av personer med utländsk bakgrunds kompetens och kontaktnät i sina forna hemländer. Mätningar visar dessutom att företagare med utländsk bakgrund är mer positivt inställda till att verka på en internationell marknad. Även om stora företag inom industrin fortfarande dominerar svensk export och utrikeshandel finns tydliga tecken på att mindre företag och företag inom tjänstesektorn i allt större utsträckning söker internationella marknader och bidrar till värdeskapande genom export. Det är viktigt att näringspolitiken är följsam för denna 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 utveckling och att mindre företag och tjänsteföretag är tydliga målgrupper för internationaliseringsfrämjande insatser. Det finns ett relativt stort utbud av aktörer och insatser för att främja internationalisering. För att offentliga insatser som görs på området ska nå så många företag som möjligt, och uppnå största möjliga effekt, är det viktigt att fortsätta verka för ökad kännedom om de insatser som genomförs. Samverkan och koordinering bidrar till att bättre utnyttja den samlade kompetensen samt öka effektiviteten i resursanvändning och genomförande. Därför bör samverkan och koordinering mellan främjandeaktörer, såsom exempelvis (), (Business ), samt regionala och lokala främjandeaktörer, utvecklas ytterligare. Besöksnäringen har stor betydelse för . För att ta tillvara den potential som finns och utveckla företag och destinationer kommer regeringen att fortsätta med de åtgärder som vidtagits för att stärka små och medelstora turistföretags innovativa förmåga, öka samverkan mellan olika aktörer, såväl lokala och regionala som nationella, samt öka marknadsföringen av som turistland via . Inom ramen för regeringens initiativ Attraktionskraft (se mer under avsnitt 2.5.1, utg. omr. 19 Regional tillväxt) och det pågående arbetet med destinationsutveckling skapas också förutsättningar att utveckla svensk besöksnäring bland annat genom kombinationer kring turist- och kulturföretagande med andra näringar inom exempelvis gruvnäring, rymdindustri eller jordbruk, skog, djurhållning och fiske. Rymdindustrin, med tyngdpunkt på kommersiellt bemannad rymdfart, är en särskilt innovativ del av arbetet med destinationsutveckling. Genom en kombination av vetenskap, miljö och teknik har möjlighet att bli ett av de första länderna i världen att verka i denna näring. Ett dynamiskt och innovativt näringsliv Ett bra innovationsklimat är ett grundläggande villkor för företagens konkurrenskraft. har stått sig starkt i internation- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 ella jämförelser av länders innovations- och konkurrenskraft. Det är angeläget att en framskjuten position bibehålls och fortsatt stärks för att säkerställa framtidens jobb, exportintäkter och välfärd. I en alltmer globaliserad värld där andra länders konkurrenskraft och innovationsklimat ständigt utvecklas innebär detta en stor utmaning. Staten har en viktig roll för att ge goda förutsättningar för innovationer i . Det offentliga bidrar till innovationsklimatet genom väl fungerande ändamålsenliga och stabila ramvillkor, men även genom direkta insatser i innovationsprocesser. Vidare kan offentlig verksamhet ha en viktig roll i att bidra till efterfrågan på innovation, t.ex. genom innovationsupphandling. Regeringen arbetar med att skapa goda förutsättningar för ett dynamiskt och innovativt näringsliv. En viktig del i detta arbete är den nationella innovationsstrategin. Med sikte på 2020 anger den inriktningen för regeringens arbete med att skapa bästa möjliga innovationsklimat i . Strategin utgår från att det är enskilda människor i samverkan som ser till att behåller och stärker sin världsledande position vad gäller innovationsklimat och innovationsförmåga. Innovation för att möta samhällsutmaningar ska genomsyra genomförandet av politiken. Ökad innovation kan bidra till att bättre och snabbare uppnå politiska mål på olika områden. Inom ramen för strategin genomför regeringen särskilda insatser inom en rad områden, bl.a. för ökad innovationsupphandling, stärkt innovationskraft i offentlig verksamhet, samt utvecklade insatser för tillväxt och innovation i små- och medelstora företag. I innovationsstrategin gör regeringen bedömningen att det krävs en helhetssyn som samlat beaktar behov och förutsättningar för insatser från olika politikområden, politiknivåer och samhällsaktörer. En fortsatt inriktning på öppen och inbjudande dialog, såväl tematiskt, som mellan regional och nationell nivå kring angelägna områden är därför ett viktigt arbetssätt för det fortsatta genomförandet av innovationsstrategin. Innovationer stärker det svenska näringslivets konkurrenskraft och kan göra det möjligt att finna lösningar på de globala samhällsutmaningarna. Det är avgörande för tillväxt och välfärd att forskningsbaserad kunskap kommer samhället till nytta. Centralt i detta är att fortsätta stärka flödet av kunskap mellan universitet och högskolor, forskningsinstitut, näringsliv och samhället i övrigt genom samverkan mellan dessa. Ökad samverkan är en förutsättning för förmåga att kunna delta i den globala konkurrensen om produktion och export av varor, tjänster och system med högt kunskapsinnehåll. Samverkan integrerar viktiga impulser i såväl forskning och utbildning som i utvecklingen av nya processer, produkter och tjänster i näringslivet. Med grund i den forsknings- och innovationspolitiska propositionen (prop. 2012/13:30) genomför regeringen en rad åtgärder för att öka samverkan mellan universitet och högskolor och det omgivande samhället. Ett exempel är regeringens satsning på utmaningsinriktade strategiska innovationsområden vilket är ett viktigt instrument för att lägga grunden för nya, långsiktiga och fördjupade samverkansprojekt mellan universitet och högskolor, forskningsinstitut, näringsliv, offentlig sektor, civilsamhälle och andra aktörer. I forsknings- och innovationspolitiska propositionen har regeringen också gjort bedömningen att medel ska avsättas för finansiering av universitets och högskolors forskning och forskarutbildning utifrån bedömning av kvalitet i samverkan med det omgivande samhället i termer av relevans och nyttiggörande. Inom ramen för detta ska metoder och kriterier för bedömning av prestation och kvalitet i universitets och högskolors samverkan utformas. I den forsknings- och innovationspolitiska propositionen presenterade regeringen även ett antal reformer och åtgärder som syftar till att skapa bättre förutsättningar för nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap och kunskapsintensiv innovation. Bland dessa återfinns t.ex. åtgärder för närmare samverkan, ökad konsolidering och förstärkning av industriforskningsinstituten, vilka stödjer näringslivets behov av innovation. Svenska aktörers deltagande inom EU:s olika program innebär att betydande resurser tillförs insatser för att främja det svenska näringslivets konkurrenskraft. EU:s nya ramprogram för forskning och innovation, Horisont 2020, startar och löper . Regeringen har påverkat innehåll och struktur av ramprogrammet mot svenska prioriterade områden.