prop · H1031d8 · 2013-09-18 00:00:00 — Därefter kan avtal om försäljningen ingås mellan ländernas respektive regeringar. Den gemensamma anskaffningen av JAS 39 E kan därigenom komma till stånd, vilket innebär att det operativa behovet av stridsflygsystemet långsiktigt kan tillgodoses. I enlighet med beslut i samband med budgetpropositionen kan, för det fall att eller annan nation inte har beslutat om anskaffning och beställning av minst 20 39 E, beslut om avbeställning av verksamheten fattas . Regeringen fortsätter att genomföra den av beslutade inriktningen att rationalisera och effektivisera försvarslogistiken i enlighet med propositionen En sammanhållen försvarslogistik (prop. 2011/12:86, bet. 2011/12:FöU9, rskr. 2011/12:291). En förutsättning för omställningen av försvaret är att medlen som, enligt regeringens beslut, ska frigöras inom materiel- och logistikförsörjningen fullt ut kan tillgodoräknas för omställningen till användbara och tillgängliga förband. Överföringen av verksamheterna Förråd, Service och Verkstäder från Försvarsmakten till ska konsolideras. Vidare fortgår planering och genomförande av de båda myndigheternas uppdrag att organisera materiel- och logistikförsörjningen med en tydligare och effektivare uppgifts- och ansvarsfördelning. Regeringen noterar att Försvarsmakten och har redovisat att delar av beslutade rationaliseringar kan bli svåra att genomföra vilket riskerar leda till att medel inte kan frigöras i den omfattning som behövs för den fortsatta försvarsreformen. Regeringen avser att fortsatt noggrant följa hur de båda myndigheterna fullgör sina uppdrag att rationalisera försvarslogistiken. Försvaret är en nationell angelägenhet, och EU:s medlemsstaters val av säkerhetspolitisk lösning återspeglas också i materielförsörjningen, t.ex. vad gäller synen på försörjningstrygghet och upprätthållande av strategisk kompetens för militära förmågor. , liksom många av länder, står inför utmaningar vad gäller att på ett kostnadseffektivt sätt använda, vidmakthålla och utveckla militära förmågor. Ett sätt att möta dessa utmaningar är att fördjupa det internationella samarbetet t.ex. genom metoder som samutnyttjande och gemensamt ägande av militära förmågor och resurser, samt genom ett förbättrat nyttjande av ingångna internationella avtal. Det är av central betydelse att dessa metoder integreras som en naturlig del i nationella planerings- och beslutsprocesser. Försvarsmakten, och ska tillse att möjligheter till fördjupat internationellt samarbete alltid övervägs och utreds där så bedöms relevant för materielförsörjningen samt även överväga möjligheter till gemensamt ägande eller nyttjande av resurser samt möjligheter till rollspecialisering. Målsättningen ligger fast att ett fördjupat samarbete ska möjliggöra effektivare resursanvändning, ökad operativ förmåga och större effekt på Försvarsmaktens verksamhet. För att tillvarata potentialen i materielförsörjningsprinciperna bör den internationella försvarsmaterielmarknaden vara öppen, transparent och bygga på likabehandling av leverantörer. En sådan utveckling skulle också förbättra förutsättningarna för att bygga säkerhet i samverkan med andra. Den i verksamma konkurrenskraftiga försvars- och säkerhetsindustrin gynnas inom många områden av detta genom en större marknad än enbart den svenska. medverkan i multilaterala fora inriktas därför bl.a. mot att stödja och utveckla förutsättningar för en mer öppen och effektiv försvarsmaterielmarknad i . En viktig fråga blir uppföljningen av Europeiska Rådets diskussion , samt den fortsatta processen kring meddelandet Mot en mer konkurrenskraftig och effektiv försvars- och 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 säkerhetssektor i EU, som Kommissionen publicerade . Regeringen välkomnar Kommissionens förslag att främja en enhetlig implementering av försvars- och säkerhetsupphandlingsdirektivet samt av överföringsdirektivet. Regeringen har uppdragit åt att redovisa hur försvars- och säkerhetsupphandlingsdirektivet (2009/81/EG) har införlivats och, i förekommande fall, tillämpats i tio länder (, , , , , , , , och ). I uppdraget ingick även att beskriva hur länderna bedömde behovet av att åberopa väsentliga säkerhetsintressen som motiverar undantag från upphandlingsdirektivet (artikel 346 i TFEU). Av redovisning framgår att det återstår arbete med utformning av processer och tillämpning i de flesta medlemsstater och att det därför är för tidigt att säga hur upphandlingsförfaranden kommer att utformas. Endast ett fåtal fall har hunnit prövats i EU- domstolen. Regeringen kommer därför fortsatt att följa frågan. Regeringens uppfattning är att den europeiska försvarsindustriella basen främjas på bästa sätt genom allmänna förutsättningar som bygger på marknadsmässiga principer och på att ha så enkla och likartade förslag som möjligt för berörd industri. ser därför positivt på möjligheterna att utnyttja civil-militära synergier t.ex. inom forskning och andra generella åtgärder, t.ex. avseende regelförenklingar, standardisering och certifiering. Även om försvarsmaterielmarknaden till viss del har en specifik särart, är det angeläget att de förslag som tas fram, så långt som möjligt är i överenstämmelse med den generella politiken inom respektive politikområde. Det är positivt att åtgärder vidtas för att öka det europeiska oberoendet inom försvarsområdet. Sådana åtgärder bör baseras på transparens, öppenhet och icke-protektionism. Regeringen ställer sig avvaktande till förslag som ingriper i marknadens principer eller riskerar att begränsa den fria handeln globalt. Det finns i detta sammanhang flera frågor som kan behöva klargöras i den fortsatta processen. Regeringen anser vidare att det internationella samarbetet i övrigt bör inriktas mot vidmakthållande och anskaffning av beprövad materiel samt samarbeten som förbättrar möjligheterna till insatser, bl.a. i form av ökad interoperabilitet. Den Europeiska försvarsbyrån (), det nordiska försvarssamarbetet (Nordefco), Sexnationerssamarbetet () och Nato är viktiga fora för detta samarbete. I de fall samarbete sker bilateralt är framförallt , och viktiga samarbetsparter, men även andra länder, framförallt i , är också intressanta. Deltagande i internationella samarbeten som syftar till utveckling av ny materiel bör fortsatt vara restriktivt. Likaså konstaterar regeringen att det krävs kontinuerliga prioriteringar, med stöd av principerna för materielförsörjningen, i fråga om vilka samarbeten ska engagera sig i, samt en ökad samordning mellan myndigheternas deltagande i internationella samarbeten och på mässor m.m. Regeringen avser att fortsatt följa utvecklingen kring myndigheternas internationella verksamhet. Regeringen bedömer att exportstödjande verksamhet fortsatt bör användas som ett medel för att främja en kostnadseffektiv materielförsörjning ur ett livscykelperspektiv. Export stärker också företagens möjligheter att behålla och utveckla den kompetens som krävs för att underhålla och vidmakthålla Försvarsmaktens materielsystem. Regeringen kan, i enlighet med vad beslutat, i exportstödjande eller säkerhetsfrämjande syfte genom internationella samarbeten, överlåta eller upplåta materiel som inte behövs för Försvarsmaktens operativa förmåga eller som annars kan avvaras för en begränsad tid (prop. 2004/05:5, bet. 2004/05:FöU5, rskr. 2004/05:143). Grundläggande förutsättningar för statens exportstöd är att exporten godkänns av ansvarig exportkontrollmyndighet och bidrar till Försvarsmaktens långsiktiga förmåge- och förbandsuppbyggnad. Regeringen följer fortsatt utvecklingen av , särskilt vad avser myndighetens effektivitet och bidrag till ökad transparens och försvarsnytta. Regeringen avser att påbörja en utvärdering av myndighetens verksamhet. Regeringen anger i propositionen Ett användbart försvar (prop. 2008/09:140) att Försvarsmaktens 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 kostnader för forskning och utveckling bör minska. Regeringen ser fortsatt positivt på civilmilitära forskningssamarbeten då dessa kan antas leda till större kostnadseffektivitet inom båda sektorerna. Regeringen ser vidare också fortsatt positivt på ökad samverkan och samarbete med andra länder då även det kan ge möjligheter till effektiviseringar. Försvarsunderrättelseverksamheten ska bedrivas till stöd för svensk utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik samt för att kartlägga yttre hot mot landet. Verksamhetens utgångspunkt är det breda spektrum av hot och risker som har att förhålla sig till. Stöd till svenska internationella insatser, såväl militära som civila, ska ges hög prioritet. 3.5.11:1 Förbandsverksamhet och beredskap Tabell 3.6 Anslagsutveckling 1:1 Förbandsverksamhet och 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i denna proposition. 2Motsvarar 23 794 949 tkr prisnivå. 3Motsvarar 23 895 836 tkr prisnivå. 4Motsvarar 23 991 022 tkr prisnivå. Anslagets ändamål är att finansiera utbildnings- och övningsverksamhet för utvecklingen av insatsorganisationen, planering, insatser samt försvarsunderrättelseverksamhet. Anslaget används även för stöd till frivilliga försvarsorganisationer samt för stöd till veteran- och anhörigorganisationer. Anslaget används också till exportfrämjande åtgärder inom försvarssektorn, samt till avveckling av materiel. Även fasta kostnader för multinationella samarbeten såsom () och Strategic Airlift Capability (SAC) finansieras från detta anslag. beräknas även kostnader för stöd till veteran- och anhörigorganisationer på anslaget (se avsnitt 3.2.4.2). Anslaget har i förhållande till 2013 beräknats enligt följande. För att stödja den fortsatta reformeringen av det militära försvaret har anslaget ökats med 2014, 2015, 2016 och . För att bidra till finansieringen av det stöd Försvarsmakten ska kunna lämna i form av medeltung helikopterkapacitet till polisens Nationella insatsstyrka och vissa andra polisiära enheter ökas anslaget med 2014, 2015 och . Av ökningen finansieras 2014, 2015 och genom att det under utgiftsområde 4 uppförda anslaget 1:1 motsvarande belopp. Till följd av en justering av beräkningsmodellen avseende särutgifter för Försvarsmaktens internationella verksamhet. har anslaget ökats med . Beloppet har tidigare beräknats under anslag 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt. Vidare minskas anslaget med . Beloppet beräknas istället under anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt under vilket kostnader för verksamhet avseende sektorsäkerhetsreformer (SSR), kapacitetsbyggande insatser samt vissa internationella stabsbefattningar beräknas . Överföringarna är av budgetteknisk karaktär och påverkar inte verksamheten. I syfte att säkerställa kompetensförsörjningen inom området förbandsverksamhet minskas anslaget med , som istället beräknas under 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Utgiftsområde 1, anslag 4:1 m.m. Anslaget har vidare i förhållande till 2013, med anledning av vad regeringen anfört i tidigare budgetpropositioner, beräknats enligt följande. Anslaget ökas med till följd av minskade utbildningsvolymer och rationaliseringar inom officersutbildningen. Ökningen finansieras genom att anslaget 1:7 Officersutbildning m.m. minskas med motsvarande belopp. Anslaget ökas med 2014 med 2015 och för finansiering av driften av medeltungt helikoptersystem. Anslaget ökas med med anledning av den nya personalförsörjningen med färre kontraktsanställda i internationella insatser. Detta innebär att motsvarande utgifter för bl.a. grundlöner kommer att utbetalas från föreliggande anslag istället för anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt som minskas med motsvarande belopp. Anslaget minskas med och med ytterligare i syfte att finansiera en ökning av anslaget 1:8 . I statsbudgeten ökades anslaget engångsvis –2014 för den tillfälligt utökade verksamheten inom statsflyget. Anslaget minskas därmed med . Anslaget ökas med till följd av effekter av den kostnadsmässiga avräkningen. Anslaget minskas med till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e- förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Tabell 3.7 Härledning av anslagsnivån 2013–2017, för 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10) Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3.5.21:2 Försvarsmaktens insatser internationellt Tabell 3.8 Anslagsutveckling 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i denna proposition. 2Motsvarar 1 874 628 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 874 629 tkr prisnivå. 4Motsvarar 1 874 628 tkr prisnivå. Anslaget får användas för särutgifter för den verksamhet med förband utomlands som Försvarsmakten genomför efter beslut av riksdag och regering. Vidare får anslaget användas för del av de gemensamma kostnader som kan komma att uppstå i samband med EU-ledda insatser internationellt, som finansieras via den s.k. ATHENA-mekanismen. Vidare får anslaget användas för särutgifter för Försvarsmaktens bidrag till insatser internationellt som inte innebär sändande av väpnad styrka till andra länder, förutom militärobservatörer, samt sekondering av 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 personal till internationella stabsbefattningar kopplade till pågående insatser. Anslagets benämning ändras till Försvarsmaktensinsatser internationellt, se nedan. Regeringen har i förhållande till 2013 beräknat anslaget enligt följande. Anslaget ökas med som tidigare beräknats under anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap. Förändringen gäller verksamhet avseende Säkerhetssektorreformer (SSR), kapacitetsbyggande insatser samt vissa internationella stabsbefattningar. Genom denna förändring samlas samtliga insatser som beslutas av regeringen (t.ex. säkerhetssektorreform och kapacitetsbyggnad) som belastar utgiftsområde 6 i samma anslag som förbandsbidragen. Anslagets benämning ändras följaktligen till Försvarsmaktens insatser internationellt. görs en justering av beräkningsmodellen för kostnadsfördelning mellan anslaget 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt och anslag 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap vid internationella insatser (den s.k. särutgiftsmodellen). Syftet med justeringen är att ytterligare förtydliga finansieringen och redovisningen av de internationella insatserna. Anslaget minskas därför med . Förbandsverksamhet och beredskap ökas med motsvarande belopp. Överföringarna är av budgetteknisk karaktär och påverkar inte verksamheten. Anslaget minskas med till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e- förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Anslaget har vidare i förhållande till 2013, med anledning av vad regeringen anfört i tidigare budgetpropositioner, beräknats enligt följande. Anslaget har minskats med med anledning av den nya personalförsörjningen med färre kontraktsanställda i internationella insatser. Detta innebär att motsvarande utgifter för bl.a. grundlöner istället kommer att utbetalas från anslaget 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap som ökas med samma belopp. Tabell 3.9 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:2 Försvarsmaktens insatser internationellt Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10) Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 3.5.31:3 Anskaffning av materiel och anläggningar Tabell 3.10 Anslagsutveckling Anskaffning av materiel och anläggningar 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i denna proposition. 2Motsvarar 8 814 092 tkr prisnivå. 3Motsvarar 8 605 475 tkr prisnivå. 4Motsvarar 8 605 475 tkr prisnivå. Anslaget får användas för att finansiera anskaffning av materiel och anslagsfinansierade anläggningar. Vidare får anslaget användas för finansiering av förstagångsanskaffning av beredskapsvaror. Även utgifter för det multinationella samarbetet Strategic Airlift Capability (SAC) finansieras från detta anslag. Anslaget finansierar omställnings- och avvecklingskostnader som kan komma att uppstå vid omstruktureringar inom logistik- och materielförsörjningen samt forskning och utveckling. Regeringens förslag: Investeringsplanen för Försvarsmakten –2017 godkänns. Regeringen bemyndigas även att i övrigt få fatta nödvändiga beslut beroende på oförutsedda förändrade förutsättningar. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Skälen för regeringens förslag: Investeringsplanen är regeringens förslag till inriktning för materielförsörjningen 2014–2017. Regeringen anser att förslaget bör ses i ett helhetsperspektiv kopplat till målen för det militära försvaret, kraven på operativ förmåga och delförmåga, funktionernas och insatsorganisationens utveckling samt behovet av kompetens. Av beslutade större investeringar Beslut om utveckling och anskaffning kan även komma att omfatta sådana anskaffningar där regeringen redan fått godkännande men där möjlig beslutstidpunkt passerar . Det kommer under löpande verksamhet, t.ex. i pågående materielprojekt, att uppstå beslutssituationer som inte kunnat förutses i samband med att regeringen lämnar sin årliga budgetproposition till . Hantering av denna typ av beslut kommer att ske inom ramen för beslutade ekonomiska villkor för anslaget. I enlighet med beskrivningen i avsnitt 3.2.4.3 Materiel och anläggningar, underrubrik Utvecklad materielredovisning redovisar regeringen i det följande ett antal anskaffningsobjekt. Regeringen har efter godkännande (prop. 2005/06:132, bet. 2005/06:FöU10, rskr. 2005/06:264) beslutat om anskaffning av 24 stycken ARCHER-enheter i form av renovering och modifiering av haubits 77B. Anskaffningen sker i samarbete med . Beställningen bedöms säkerställa den operativa tillgången till moderna artilleriförband i Försvarsmakten samt ge möjligheter till att delta i insatser internationellt med artilleriförband. ARCHER-systemet skulle ha varit operativt i Försvarsmakten . På grund av olika tekniska problem har tillförseln av systemet kommit att försenas. Försenade för-serieleveranser bedöms kunna göras varpå serieleveranser bedöms genomföras – 2015. har upparbetats inom ramen för projektet. Inga ekonomiska avvikelser från ursprunglig ekonomisk ram har redovisats. I och med att samtliga Haubits 77B utgått ur insatsorganisationen för att byggas om till och det uppstått förseningar i tillförseln av är förmågan till indirekt eld avsevärt nedsatt. Regeringen har efter godkännande (prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:FöU1, rskr. 2010/11:103) beslutat om anskaffning av upp till 60 stycken splitterskyddade bandvagnar. Anskaffningen omfattar 48 stycken bandvagn 410 och systemmateriel. Bandvagn 410 levereras i konfigurationer för trupptransport, ledning, sjuktransport och logistik. Systemet kommer att utgöra funktionsfordon och avses ersätta äldre fordon under avveckling. Materielen kommer att tillföras bl.a. ingenjörsbataljonerna och logistikbataljonerna. Leveranserna är planerade att äga rum fram . Fordonen kommer enligt med plan att levereras till förbanden –2014. har upparbetats inom ramen för projektet. Inga ekonomiska avvikelser från ursprunglig ekonomisk ram har redovisats. Då fordonen levereras enligt plan finns inga operativa konsekvenser att redovisa. Regeringen har efter godkännande (prop. 2009/10:2, bet. 2009/10:FiU11, rskr. 2009/10:47) beslutat om anskaffning av högst 113 stycken splitterskyddade hjulgående fordon. Anskaffningen omfattar 113 stycken pansarterrängbil 360, integrationskostnader för vapenstation och ledningssystem, systemmateriel samt underhåll och utbildning. Pansarterrängbil 360 levereras i konfigurationer för trupptransport, ledning, sjuktransport och reparation. Materielen avses tillföras den motoriserade skyttebataljonen. Syftet är att ge förbanden god förmåga till rörlighet samt en hög skyddsnivå. Leveranserna var ursprungligen planerade att äga rum men är nu planerade att äga rum . Slutdatum för kontraktets hela omfattning och slutförandet av hela åtagandet följer ursprunglig plan och ska vara avslutat . Vagnarna är planerade att vara förbandssatta och fullt operativa i Inga operativa konsekvenser har redovisats till följd av förseningen. har upparbetats inom ramen för projektet. Inga ekonomiska avvikelser från ursprunglig ekonomisk ram har redovisats. Regeringen har efter godkännande (prop. 2009/10:1, bet. 2009/10:FöU1, rskr. 2009/10:104) beslutat om anskaffning och integration av ny radarjaktrobot till JAS 39 C/D. Anskaffningen omfattar som avses ersätta befintlig radarjaktrobot 99 med början . Vapensystemet avses tillföras stridsflygdivisionerna. Utvecklingen av har skett i samverkan med flera andra europeiska länder. Integration av METEOR i JAS 39 C/D samt serieanskaffning pågår. Serieleveranserna genomförs –2021. Några avvikelser har inte redovisats i dessa delar. Av sekretesskäl är en ekonomisk redovisning inte möjlig att lämna i budgetpropositionen. Inga ekonomiska avvikelser från ursprunglig ekonomisk ram har emellertid redovisats. beslutade regeringen om anskaffning av . Helikoptersystemet ska lösa såväl markoperativa som sjöoperativa uppgifter. Anskaffningen omfattar bl.a. 18 stycken i två olika konfigurationer. Materielen tillförs helikopterbataljonen. Ursprunglig planerad slutleverans var 2009. Per har fyra helikoptrar i en preliminär konfiguration levererats till Försvarsmakten. Samtliga helikoptrar planeras vara överlämnade till myndigheten . Förseningar har inneburit att den ursprungliga leveransplanen har omförhandlats i tre omgångar. Förseningarna har fått negativa operativa konsekvenser för främst den sjöoperativa helikopterförmågan. har upparbetats inom projektets ekonomiska ram. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Regeringen har efter godkännande (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, rskr. 2009/10:348) beslutat om anskaffning av . Helikoptersystemet ska främst lösa markoperativa uppgifter, bl.a. trupptransport och sjuktransport. Anskaffningen omfattar bl.a. 15 stycken och materielen tillförs helikopterbataljonen. Samtliga 15 stycken har överlämnats till Försvarsmakten. har upparbetats inom ramen för projektet. Regeringen har efter godkännande (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:FöU1, rskr. 2012/13:93) beslutat om anskaffning av utveckling av JAS 39 E och ombyggnad av 60 stycken JAS 39 C/D till JAS 39 E. Beslutet innebär bl.a. att stridsflygsystemet erhåller ökad prestanda avseende räckvidd, vapenlast och sensorer. Anskaffningen avses genomföras gemensamt med , som förväntas ingå avtal om köp av 22 stycken JAS 39 E genom svenska staten. Systemleveranser är planerade att påbörjas . Inga avvikelser har redovisats för projektet, som inte heller hade något ekonomiskt utfall . Regeringen har efter godkännande (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:FöU1, rskr. 2012/13:93) bemyndigat Försvarsmakten att anskaffa ny korträckviddig luftvärnsförmåga. Bemyndigandet innebär att Försvarsmakten får anskaffa ett nytt korträckviddigt luftvärnssystem. Regeringen lämnar bifall till Försvarsmaktens hemställan att använda Rb98 (IRIS-T) som korträckviddig luftvärnsrobot samt att upphandla det systemstöd som behövs för detta ändamål. Anskaffningen är nödvändig för att bibehålla den korträckviddiga luftvärnsförmågan. Med anskaffningen erhålls ett modernt och kvalificerat korträckviddigt luftvärn. Leveranser beräknas ske –2018. Inga ekonomiska avvikelser har redovisats för projektet, som inte heller hade något ekonomiskt utfall . Efter godkännande (prop. 2009/10:99, bet. 2009/1:FiU21, rskr. 2009/10:348) beslutade regeringen om anskaffning av två nya ubåtar som ersättning för två befintliga ubåtar. Kontraktsförhandlingar avseende byggnation pågår.