prop · H1031d9 · 2013-09-18 00:00:00 — 60 parlament och 70 institutioner som arbetar med mänskliga rättigheter. I gav UNDP stöd till 50 folkomröstningar och valprocesser varav bedömdes som fria och rättvisa. har bidragit till att öka förvaltningars transparens och förbättra allmänhetens tillgång till information i 72 länder samt till att stärka allmänhetens insyn i de offentliga finanserna i 28 länder, vilket ökar möjligheterna till politiskt ansvarsutkrävande. OHCHR är FN-systemets mest centrala aktör för att främja respekten för mänskliga rättigheter och har i det avseendet (Office of the High en nyckelroll inom FN. Bl.a. genom sin stora fältnärvaro lyckas organisationen nå goda resultat. För att öka mål och resultatstyrningen har man utarbetat ett system för planering av aktiviteter och uppföljning av organisationens samlade verksamhet som håller på att genomföras i hela organisationen. UNDP har bidragit till att 56 länder fick stöd med syfte att öka fattiga och utsatta människors tillgång till förnyelsebar 40 av dessa länder har som följd redovisat en ökad tillgång till energi. Inför Rio+20 var UNDP central i arbetet med att genomföra nationella dialoger och att säkra vissa länders och utsatta gruppers deltagande i konferensen. har bidragit till att 24 miljoner människor fick tillgång till förbättrade sanitetsfaciliteter. GEF har bidragit till att 24 klimatrelaterade projekt slutförts som har minskat utsläppen av växthusgaser med 131 Ytterligare indirekta utsläppsminskningar om förväntas genom bl.a. kapacitetsuppbyggnad och innovation. har bidragit till miljö- och klimatarbete genom rådgivning och stöd till flera instrument för klimatfinansiering, t.ex. klimatfonder (). Under bidrog dessa fonder till utsläppsminskningar om utöver de minskningar samarbetet med GEF resulterat i (se ovan). 1Världsbanken rapporterar data utifrån ett aggregat av . Ett budgetår löper . 2Siffran avser svensk andel av frivilliga givarbidrag i den senaste påfyllnaden till Världsbanksgruppens IDA-fönster (16) (fotnoten gäller samtliga poster för ). 3Stödet till utgörs av frivilliga bidrag, inte kärnstöd. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 AsDB har bidragit till att öka vattenreningskapaciteten med nära 3 per dag under 2009-2012. banken (AsDB) AsDB har bidragit till att utbilda över 2 450 000 lärare i . har bidragit till att 3,56 miljoner barn i utsatta situationer (konflikter och naturkatastrofer) erhöll grundläggande utbildning av god kvalité. stödjer 31 miljoner aktiva mikrolånekonton. AfDB har bidragit till förbättrad tillgång till transport för 34 miljoner människor under 2010-2012, 65 000 nya jobb har skapats – insatser som har betydelse för hela näringslivets utveckling i ett stort antal länder. banken (AfDB) har bidragit till att 4,83 miljoner människor fortbildats i växtodlingsmetoder och -tekniker (2011). FAO har bidragit till att frivilliga riktlinjer för ansvarsfull förvaltning av mark, fiske och skogsresurser antogs 2012 och syftar till att säkerställa småskaliga brukares rättigheter vid investeringar i mark. UNDP har bidragit till att 48 länder mottog stöd i processen med att ta fram policyer för jobbskapande. UNDP till att 35 länder inkluderade fattigdomsinriktad tillväxt i nationella utvecklingsplaner. UNDP bidrog till att en framgångsrik modell för råvaruhandel med jordbruksprodukter från delades med och replikerades i 18 andra UNCDF har bidragit till att totalt 42 miljoner människor fått ökat utrymme att tillvarata ekonomiska möjligheter. UNCTADs investeringsfond, Investment for har bidragit till att 25 aktiviteter har genomförts, bl.a. 5 landspecifika utvärderingar av investeringsmiljön kopplat till landets utvecklingsstrategi (s.k. Policy Reviews), 9 uppföljande IP-aktiviteter, 2 implementeringsrapporter och 9 kapacitetsuppbyggande workshops. många av de länder där en IPR har genomförts har investeringsflöden ökat. WTO har bidragit till att ungefär 30 000 personer har deltagit i utbildningar och därmed stärkt sin förståelse för internationell handel . Låg- och medelinkomstländer har i större utsträckning kunnat delta i det internationella handelssystemet. har bidragit till att 122 länder förbättrade sina system (lagstiftning, service etc.) för skydd av flickor och pojkar mot skadliga sedvänjor, våld, utnyttjande och exploatering. UN Women har bidragit till ökad jämställdhet bl.a. genom att 7 länder fått en ökad andel säten för kvinnor efter nationella och lokala val, 18 länder har implementerat policyer för att försäkra kvinnors jämlika tillgång till produktiva resurser, 30 länder har antagit lagar och strategier för att åtgärda våld mot kvinnor och flickor. Women stödjer har inkorporerat jämställdhetsprioriteringar i nationella planer och budgetar. UNFPA har bidragit till att 119 länder implementerat internationella avtal och nationell lagstiftning avseende jämställdhet och reproduktiva rättigheter under 2011-2012. 2 884 människor har fått utbildning kring könsrelaterat våld i humanitära kontexter. har bidragit till att 78 miljoner kvinnor och flickor har fått stöd från sociala skyddsprogram och andra Av de multilaterala organisationernas resultatredovisning framgår det vad organisationerna prioriterar och inom vilka områden de verkar. Det kan konstateras att multilaterala organisationers resultatrapportering inte fullt ut tillgodoser behov av resultatinformation. Resultatredovisningarna och dess kvalitet skiljer sig åt mellan de olika organisationerna. Tydligare information eftersträvas gällande vilka resultat organisationerna uppnår i fält och ifall dessa resultat uppnås till en rimlig kostnad. driver aktivt frågorna om förbättrad resultatredovisning, ökad kostnadseffektivitet, ökad transparens, förbättrat antikorruptionsarbete samt ökat ansvarsutkrävande i det multilaterala biståndet. Under 2012-2013 har detta bl.a. skett genom att aktivt har deltagit i en rad högnivåöverläggningar om dessa reformfrågor i det multilaterala systemet. Vid ett möte som stod värd för , on Multilateral Reform, enades 17 länder (, , , , , , , , , , , , , , , och ) om en rad åtaganden för att effektivisera biståndet i FN-systemet, utvecklingsbankerna samt de globala vertikala fonderna. hölls ett nytt i där dessa frågor drevs vidare. har i denna process en ledande roll vad gäller ökad kostnadseffektivitet, minskade transaktionskostnader samt förbättrat antikorruptionsarbete. verkar tillsammans med givargruppen för ökad insyn och öppenhet när det gäller de multilaterala organisationernas administrativa kostnader för att säkerställa att goda utvecklingsresultat uppnås på ett kostnadseffektivt sätt. Inom ramen för förhandlingarna om den fyraåriga policyöversynen av FN:s operationella biståndsarbete fick ett gott genomslag för resultat- och effektivitetsfrågor. Detta sänder en särskilt stark signal till FN:s fonder, program och fackorgan gällande behovet av ett starkare resultat- och effektivitetsfokus, ökad samordning på landnivå samt strategisk finansiering. Det återstår dock mycket arbete för att genomföra överenskomna förbättringar för att minska dubbelarbete, förtydliga ansvar och få bättre återkoppling. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 har därtill varit pådrivande i införandet av en bättre arbetsmetod för finansiering av WHO:s budget där både medlemsavgifter och frivilliga bidrag ska synliggöras och därmed bidra till en bättre styrning av organisationen och på så sätt skapa förutsättningar för förbättrade resultat på landnivå. har även varit aktiv i arbetet med att omstrukturera WHO:s verksamhet genom att WHO:s programbudget blir mer resultatinriktad. På samma sätt har aktivt drivit arbetet med att reformera Globala fonden till att bli en mer effektiv finansieringsmekanism som arbetar i partnerskap med andra aktörer på landnivå. har fått gehör för behovet att utarbeta en ny finansieringsmodell som är flexibel, förutsägbar och anpassad till det landspecifika sammanhanget. När det gäller FAO har det svenska påverkansarbetet bl.a. bidragit till att FAO redovisar resultat av verksamhet som finansierats av både kärnstöd och frivilliga bidrag i sitt resultatbaserade ramverk. har också bedrivit påverkansarbete som resulterat i att jämställdhet genomsyrar alla delar av organisationens verksamhet i högre utsträckning. Utöver frågorna om resultat, transparens, antikorruptionsarbete och ansvarsutkrävande i det multilaterala biståndet driver dessutom en rad tematiska frågor, bl.a. demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet. Resultatet av det humanitära biståndet Det humanitära biståndet skiljer sig från resten av biståndet vad gäller utgångspunkter, principer och arbetssätt. humanitära bistånd är behovsbaserat, har en global ansats och baseras på rättsliga ramverk såsom samt på de humanitära principerna humanitet, opartiskhet, neutralitet och oberoende. humanitära bistånd utgör av totala bistånd. totala humanitära bistånd uppgick till ca och kanaliserades genom såväl UD som Sida. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 UD bereder kärnstöd till , , , , UNISDR och ICRC. UD bereder även ett årligt bidrag till CERF. Därtill administrerar UD en uttaxerad medlemsavgift till IOM. Sida hanterar det land- och regionbaserade stödet till FN och Rödakorsrörelsens appeller, stöd till enskilda organisationer samt kanaliserar därutöver stöd till forskning, metodutveckling och kvalitetssäkring. Genom UD utbetalades totalt medan Sidas bidrag uppgick till . Det totala globala humanitära biståndet har ökat i volym . Diagram 2.4 humanitära stöd utbetalat Trots det håller den ökande finansieringen inte jämna steg med det ökade behovet. verkar för att andra givare ska bidra i högre utsträckning. var världens tredje största bilaterala humanitära givare. Som exempel kan nämnas att totala bidrag till UNHCR utgjorde av organisationens totala budget 2012. För WFP, ICRC och CERF var motsvarande andel , och . I diagram 4 framgår UD:s och Sidas totala svenska humanitära stöd , fördelat på mottagande organisation. Regeringen bedömer att Sida har gjort framsteg inom flera områden när det gäller det humanitära biståndet. Bl.a. har metoder för att stärka det behovsbaserade humanitära biståndet utvecklats. En utökad dialog med partnerorganisationerna har vidare bidragit till ett stärkt resultatfokus samt utökat arbete för att integrera ett jämställdhetsperspektiv i humanitära insatser. anser regeringen att det fortfarande återstår mer arbete för att formalisera de humanitära organisationernas resultatarbete samt för att säkra en ökad humanitär samordning. I tabell 2.10 nedan redovisas exempel på resultat från prioriterade humanitära organisationer som erhåller kärnstöd från . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Resultaten är på intet sätt heltäckande och tabellen reflekterar endast en bråkdel av organisationernas resultat. Tabell 2.10 Exempel på resultat från det humanitära biståndet som bidragit till genom kärnstöd från UD bistod med humanitär respons i 292 humanitära kriser i 80 länder. Försåg 18,5 miljoner människor med tillgång till rent vatten. Bistod ca 1,8 miljoner akut undernärda barn mellan . 52,3 miljoner barn mot mässlingen. Möjliggjorde tillgång till, och förbättrad kvalitet av, skolgång för 6 miljoner barn i områden drabbade av humanitära katastrofer. 11 600 före detta barnsoldater i familjer och samhällen. WFP bistod 97,2 miljoner människor (varav kvinnor och barn) i 80 länder med olika typer av matstöd. Av de 97,2 miljonerna var 6,5 miljoner internflyktingar och 2,4 miljoner flyktingar. Försåg 9,8 miljon undernärda barn med särskilt nutritionsstöd. Försåg 15,1 miljoner skolbarn med skolmåltider. Bistod 1,6 miljoner människor som lever med hiv/aids och tuberkulos med mat, kontakt- och kupongstöd liksom nutritionsprogram. miljoner människor med kontant- och kupongstöd vilket är nästan dubbelt så många som . UNRWA har genomfört 10,7 miljoner hälsokonsultationer inom UNRWAs hälsocenter. Bistod 22 054 barn med (United Nations Relief Återuppbyggde skydd för 496 fattiga flyktingfamiljer boende i undermåliga UNRWAs i skapade 2 , eller motsvarande 7 998 fulltidsarbeten, vilket bidrog med till den lokala ekonomin. the Near East) UNRWA 56,837 arbetstillfällen. UNRWA har även bidragit till att öka skyddet för de palestinska flyktingarna. UNHCR har försett 35,4 miljoner fördrivna människor med skydd och stöd, varav 15,5 miljoner internflyktingar (United Nations High Försåg över 600 000 drabbade med förnödenheter (mellan och Förbättringar avseende lokal integration rapporterades i 19 flyktingsituationer. avseende nationell lagstiftning för flyktingar, internflyktingar och asylsökandes rättigheter rapporterades i 14 länder där UNHCR arbetat aktivt med dessa frågor. OCHA har samordnat humanitärt bistånd för 54 miljoner drabbade människor. Stärkt humanitärt ledarskap på (Office for the Lett arbetet med 16 konsoliderade FN-appeller. Stärkt och utvecklat de konsoliderade appellerna, bl.a. genom mer strategiskt definierade mål och indikatorer. CERF kanaliserade medel till nästan samtliga kriser . projekt i 49 länder. CERF bidrog till en mer samordnad humanitär respons i fält, och genom sitt fönster för underfinansierade kriser bidrar fonden till att global humanitär assistans baseras på behov. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 I tabell 2.11 nedan redovisas resultat som Sidas humanitära stöd har bidragit till. Tabell 2.11 Exempel på resultat från det humanitära biståndet som bidragit till genom stöd via Sida FN:s humanitära landfonder, CHF CHF bidrog till snabb och flexibel finansiering i , , , (Common Humanitarian ) (DRK) och (). människor behandlades med nutritionsstöd. 586 000 människor försågs med matbistånd i och . Över 2,3 miljoner barn vaccinerades i DRK. människor i , DRK, och försågs med tillgång till rent vatten. FN:s humanitära landfonder, ERF ERF bidrog till snabb och flexibel finansiering i , , , , , det palestinska området (OPT) och . 1,9 miljoner människor försågs med tillgång till rent vatten och sanitära faciliteter. 65 000 människor i , OPT och försågs med tillgång till sjukvård. 50 000 gravt undernärda barn behandlades i DRK, och . Röda korsets Internationella Kommitté, ICRC försåg drygt 6,2 miljoner människor med livsmedelsbistånd. mottagare med basala hushållsattiraljer. Bistod med vatten och skyddsinsatser till 22 Stöd till 292 sjukhus och 391 hälsocenter, varvid 7,1 miljoner drabbade fick tillgång till sjukvård. ICRC har även bidragit till att öka respekten för den Svenska röda korset, SRK bistod över 20 miljoner utsatta människor med katastrofförebyggande verksamhet SRK/() såsom kartläggning och material kring katastrofriskreducering. katastrofdrabbade människor med hälsostöd. bistod 1,9 miljoner katastrofdrabbade människor med (Medecins sans frontieres, MSF) hälsorådgivning, över 24 000 somaliska flyktingar med nutritionsstöd, samt bistod 9 000 zimbabwesiska migranter och flyktingar med hiv/aids-rådgivning i . Vaccinerade över 16 000 somaliska flyktingar i . försåg över 276 000 katastrofdrabbade människor i och med tillgång till rent vatten. Bistod 3 317 hushåll i , 48 631 människor i , 2 000 hushåll i Sydsudan och bistod 35 000 drabbade människor i Norska flyktingrådet, NRC NRC försåg över 25 000 flyktingar i tre läger i med matbistånd och skydd. internflyktingar i som flytt torka och svält med 3 065 uppsättningar av basala Bistod 1 675 hushåll i Sydsudan med jordbruksstöd i form av utsäde Danska flyktingrådet, DRC DRC försåg över 119 000 katastrofdrabbade människor med tillgång till rent vatten i Bistod över 14 100 hushåll med basala hushållsattiraljer i , Resultat av humanitära påverkansarbete har bedrivit påverkansarbete inom ramen för de humanitära organisationernas styrelser eller givarstödgrupper, under högnivåmöten och bilaterala konsultationer. driver också påverkansarbete för att stärka det internationella humanitära systemet. har aktivt fortsatt att driva frågan om stärkande av det internationella humanitära responssystemet. har i detta avseende lett ett givargemensamt påverkansarbete gentemot humanitära FN- aktörer. Arbetet syftar till att stärka det internationella humanitära responssystemets samordning, ledarskap och ansvarsutkrävande. leder en arbetsgrupp bestående av likasinnade givare, i syfte att driva den humanitära reformagendan vidare. driver även frågan bilateralt gentemot de aktuella organisationerna. Påverkansarbetet har bidragit till att organisationerna har förbundit sig till en rad åtgärder för att stärka den gemensamma humanitära responsen på landnivå. Det behövs dock ytterligare förbättringar i fält och på huvudkontorsnivå. En av utmaningarna är nu att mer effektivt öka människors och samhällens motståndskraft mot kriser och katastrofer. Redovisningen i detta avsnitt avser konflikthanteringsmedel som UD hanterar. Verksamheten syftar till att stödja sviktande och konfliktdrabbade länder att hantera konflikter med fredliga medel genom ett antal internationella organisationer som arbetar på lokal nivå. Insatser genom dessa organisationer har bl.a. bidragit till genomförandet av fredliga val i Rift Valley, stärkandet av ECOWAS parlamentariska kontroll av säkerhetssektorn och en ökad kunskap och medvetenhet om integrering av genusperspektiv i säkerhetssektorn i och . Genom stöd till humanitär medling har humanitära organisationer fått möjlighet att nå fram med hjälp till nomadiska grupper i och tvångsförflyttade individer av folkgruppen rohingya i , , och . I Puntland och har dialogprocesser om fred, demokrati och säkerhet involverat ungdomar och lokala samhällen, med målet att stärka nationella förändringsaktörer för fred. Resultatet av biståndsfinansierad verksamhet som bedrivs av andra myndigheter och Nedan redogör regeringen för resultaten från några andra myndigheter utöver Sida som genomför biståndsfinansierad verksamhet samt det statliga bolaget . För ytterligare information om andra myndigheters resultat hänvisas till respektive utgiftsområde. När det gäller svenska myndigheters deltagande i insatser för civil krishantering redogör regeringen samlat för dessa under utgiftsområde 5. (FBA) uppgift är att stödja internationell fredsfrämjande verksamhet. FBA:s största verksamhetsgren är personalförsörjning till internationella insatser med fokus på EU:s krishanteringsinsatser. 2012 hade FBA i medeltal 76 utsända i totalt 24 insatser i , och . Den utsända personalen bidrar till att insatserna når sina mål, vilka t.ex. kan handla om att öka 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 länders förmåga att hantera konfliktorsaker eller att förebygga återfall i konflikt. En betydande del av FBA:s utsända personal är experter inom olika områden exempelvis mänskliga rättigheter, barns rättigheter eller rättsstatsuppbyggnad. har FBA t.ex. sekonderat personer till specialistbefattningar kopplade till genus i insatser i och . I har den svenska genusexpertisen bidragit till att 178 poliser har blivit utbildade i kunskap om kvinnors rättigheter, 16 poliser har blivit utbildade i att hålla introducerande kurser i genus och den första polisutbildningen enbart för kvinnor med inriktning på sexuellt våld och barns rättigheter har genomförts. För att insatserna ska uppnå sina mål är det fundamentalt med kompetent sekonderad personal. Personalen har fått goda omdömen av de mottagande organisationerna, fick högsta betyg på en fyrgradig skala och näst högsta betyg. FBA har även verkat för att öka andelen kvinnor i insatserna, vilket är ett av målen i den nationella handlingsplanen för Kriminalvården, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), Polisen och Sida arbetat fram nationella 1325-indikatorer, vilka används för att mäta dessa myndigheters genomförande av den nationella handlingsplanen för säkerhetsrådsresolution . FBA har i samråd med övriga myndigheter sammanställt redovisningen i en skriftlig rapport. Regeringen bedömer att detta arbete har bidragit till att stärka och effektivisera det sammantagna svenska åtagandet att implementera 1325. Regeringens sammantagna bedömning är att FBA:s verksamhet bidrar till att uppnå de biståndspolitiska, utrikespolitiska och säkerhetspolitiska målen. FBA kommer att fortsätta sitt arbete med att konkretisera sina verksamhetsmål och att stärka sin redovisning och bedömning av resultat. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Nordiska Afrikainstitutets () huvudsakliga uppgift är att: –främja forskning om den sociala, politiska och ekonomiska utvecklingen i , –sprida kvalificerad och relevant information baserad på forskning om det moderna och afrikanska förhållanden samt –bevaka och tillgängliggöra litteratur och andra elektroniska och fysiska informationsbärare av relevans för forskning, studier och information om det moderna . Uppdraget genomförs i de tre huvudsakliga verksamhetsområden som har: forskning, kommunikation och biblioteksverksamhet. Forskning om har traditionellt finansierats med biståndsmedel men forskning i sig är inte fattigdomsreducerande. Däremot kan resultat från forskning, liksom att det bedrivs forskning i fattiga länder, vara relevant för fattigdomsminskning. För att bidra till fattigdomsreducering förutsätts att forskningen är relevant och av god kvalité samt att resultaten kommer till konkret användning. började regeringen att i regleringsbrevet till ställa högre krav på att myndigheten skulle bli mer mål- och resultatinriktad i genomförandet av sin verksamhet. Regeringen har dessutom ställt krav på en tydligare återrapportering utifrån målen för verksamheten. Regeringen anser att det har skett en förbättring i NAI:s återrapportering av resultat från verksamheten men att det fortfarande finns mycket att utveckla. Statskontoret konstaterar i sin översyn av (Statskontoret 2013:13) att institutets resultatredovisning är svåröverskådlig och detaljerad, vilket skymmer sikten för vad som skulle kunna vara viktiga resultat att lyfta fram. Även gör iakttagelsen att resultatredovisningen uppvisar en bristande analys av bedriven verksamhet. Regeringen anser att det finns förutsättningar för att utveckla redovisningen. Med bakgrund i den svenska politiken om breddade relationer med de afrikanska länderna kombinerat med Statskontorets översyn av NAI:s verksamhet och roll, påbörjar regeringen en översyn kring myndighetens framtida organisatoriska struktur och styrning. Svenska institutets (SI) uppdrag är att genom expertbesök, projektstöd, ledarskapsprogram, kommunikation, information och stipendier bidra till stärkt kompetens och kunskapsuppbyggande samt långsiktiga relationer med och mellan individer och institutioner i samarbetsländerna. 2012 togs kravet på myndigheten att redovisa per utgiftsområde bort och årsredovisningen följer därför förordningen om årsredovisning och budgetunderlag (2000:605) och redovisning sker enligt förordningen efter verksamhetens prestationer. Som en följd reflekterar årets årsredovisning bättre SI:s mångfacetterade verksamhet. Det finns emellertid förbättringspotential vad gäller tydlighet kring hur och vilka prestationer som är kopplade till vilken anslagspost och möjligheten att än bättre kunna härleda mätbara resultat från insatserna. Myndighetens anslag inom utgiftsområde 7 var 2012 totalt , varav anslogs inom anslaget 1:1 Biståndsverksamhet och inom anslaget 2:1 Reformsamarbete i . En betydande anslagsökning inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd har resulterat i en utökad stipendieverksamhet. har institutet bl.a. beviljat 266 stipendier från studenter från tredje land, 20 expertbesök har genomförts med 104 deltagare, 5 ledarskapsprogram med totalt 98 deltagare slutförts och projektstöd har beviljats till 83 olika expert- och kulturutbyten i linje med SI:s uppdrag. Svenska institutets insatser i bedöms vara ett bra komplement till Sidas verksamhet, inte minst då insatserna är flexibla, kan göras med kort varsel och är efterfrågade av det civila samhället. Även institutets insatser inom internationellt utvecklingssamarbete ligger väl i linje med regeringens politiska prioriteringar och måluppfyllelsen bedöms generellt som god. Andra myndigheters biståndsfinansierade verksamhet och tjänsteexport