prop · H003105 · 2013-04-19 00:00:00 — pågår ett utvecklingsarbete med syftet att bättre följa upp fördelningseffekter av energi- och koldioxidbeskattningen. Referens: (2011) Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter, RiR 2011:8. utomlands--statens-kop-av-utslappskrediter/ Syftet med granskningen var att belysa i vilken utsträckning statens köp av utsläppskrediter från andra länder bidrar till att uppfylla nationella etappmål . Granskningen gäller statens köp av utsläppskrediter . Utsläppskrediterna kommer från så kallade CDM- och JI-projekt som syftar till att minska utsläpp av växthusgaser. nationella etappmål kommer att uppnås delvis med hjälp av sådana utsläppskrediter. har huvudansvaret för att köpa utsläppskrediter för statens räkning, både direkt från projekt i andra länder och indirekt genom investeringar i klimatfonder. Fram hade tecknat avtal om köp av utsläppskrediter från 33 CDM- och JI-projekt och från 5 klimatfonder till ett samlat värde av . övergripande slutsats var att regeringen inte hade beslutat hur många utsläppskrediter som ska köpas och när. Statens köp av utsläppskrediter hade inte genomförts tillräckligt effektivt och transparent, men kostnaderna kan vara lägre än för andra åtgärder. regeringens svar på granskningen Regeringen planerar att återkomma till angående hur många utsläppsrätter behöver för att uppnå etappmålet till 2020. Regeringen har efter granskningen uppskattat att kommer att behöva cirka 40 miljoner utsläppskrediter för att nå det svenska etappmålet . Regeringen avser också att förbättra rapporteringen till och utveckla dialogen med . Vad är utsläppsrätter värda? Referens: (2009) Vad är utsläppsrätter värda? Hanteringen och rapporteringen av Kyotoenheter, RiR 2009:21. utslappsratter-varda-/ Granskningen syftade till att bedöma om hanteringen och rapporteringen av det kommande överskottet av utsläppsrätter är transparent. Granskningen behandlar rapporteringen av samlade nationella innehav och kommande överskott av utsläppsrätter. Den inriktas mot Kyotoprotokollets handelsperiod och omfattar måluppfyllelsen av Kyotoprotokollet och det svenska delmålet för miljö- och kvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan fram . gör ingen värdering av de olika handlingsalternativen (sälja, spara eller annullera). Däremot har undersökt frågan om vilka handlingsalternativ som är möjliga om delmål (2008 till 2012) inte prioriteras samt vilka alternativ som är möjliga om ska sikta mot att nå detta delmål. samlade bedömning var att det råder brist på transparens i rapporteringen av samlade innehav och kommande överskott av utsläppsrätter. Det råder också brist på information om hur hanteringen av överskottet påverkar det nationella klimatmålet och dess utsläppsmål för perioden 20082012. Det nationella målet är betydligt mer ambitiöst än Kyotoåtagande: utsläppen ska minska med . Frånvaron av ett beslut om hanteringen av kommande överskott bidrar till att berörda myndigheter och departement har olika uppfattning om hur nationella klimatmål ska nås. har inte fått tillfälle att ta ställning till hur stora finansiella värden ska användas. regeringens svar på granskningen Regeringen kommer att i enlighet med tillkännagivande återkomma till med förslag om hur det överskottet av utsläppsrätter ska hanteras. Detta regeringens svar efter ett uttalande i . Regeringen har dock fortfarande () inte lagt fram något förslag till . Regeringen har offentliggjort information om det kommande överskottet i Årsredovisning , 2010 och 2011. Revisionsfrågorna för den gemensamma granskningen sammanställdes i en matris (se tabellen nedan). De nationella revisionsorganen svarade på ett urval av revisionsfrågorna beroende på omfattningen av de enskilda nationella granskningarna. Datatäckningen varierar därför för de olika frågorna. Ett urval av frågorna behandlas i rapporten på grundval av svaret på frågorna. Alla enskilda revisionsfrågor tas inte uttryckligen upp eller behandlas i rapporten. Rutor med en grön bock anger att revisionsorganen i länderna har kunnat svara på frågan. Rutor med ett rött kryss anger att länderna inte har kunnat svara på frågan. A ETS: Effektivitet i minskningen av nationella utsläpp/främjande av teknisk utveckling Var den tilldelade volymen utsläppsrätter mindre än de förväntade utsläppen? Hur lämplig var den metod som användes för prognosen av växthusgasutsläppen? Hur har FoU-finansiering påverkat investeringarna i teknik? Hur många ton koldioxid skulle ETS-sektorerna minska utsläppen med 20082012? Hur många faktiska ton koldioxid minskade ETS- sektorerna sina utsläpp med jämfört med förväntningarna i den nationella fördelningsplanen till som det finns uppgifter för? Om utrustning inte används som ursprungligen avsetts och verksamhetsutövare således har lägre utsläpp, kan myndigheterna då annullera dessa utsläppsrätter och tilldela dem till andra företag? Hur många fall som gällde outnyttjad utrustning upptäcktes vid granskningen? Finns det en uttrycklig skyldighet angiven i politiska planeringsdokument och författningar för verksamhetsutövare att använda vinsterna från försäljning av utsläppsrätter till utsläppsminskningar (t.ex. inom offentliga tjänstesektorer)? Om svaret är ja: Finns det en tillfredsställande kontroll av att vinsterna används för utsläppsminskningar och inte slukas upp av den ordinarie verksamheten? Hur använder verksamhetsutövarna vinster från försäljning av utsläppsrätter? Hur har verksamhetsutövarna uppnått sina utsläppsminskningar, t.ex. genom investeringar i teknik, minskad verksamhet eller på andra sätt? B Genomförande och administration av CDM/ Hur många JI-projekt är ditt land värd för? Finns det och tillämpas det ett riskhanteringssystem för ekonomiska risker relaterade till om pengar används på ett klokt sätt eller för risker relaterade till om utsläppsminskningsmålen uppnås? Beaktas portföljens riskprofil vid planering av köp? Vilka är de nationella kriterierna för urval av projekt, länder m.m.? Hur många CDM-/JI-krediter har köpts eller sålts, avtalats och överförts? Hur många av krediterna köps genom fonder? Erhålls planerade krediter i de volymer som planerats och ? Vilka budgetförfaranden tillämpas för köp av utsläppskrediter? Syns alla administrationskostnader för krediter i budgeten? Vad är priset för koldioxid med och utan administrationskostnader? Gör åtskillnad mellan direktköp, andrahandskrediter och köp via fonder. Är priset på krediter olika för fonder och direktprojekt? Vad är alternativkostnaden, dvs. priset för inhemska åtgärder? Bestäms priserna för inhemska åtgärder per sektor? Vad är volymen /JI-köp jämfört med inhemska minskningar? Överensstämmer JI-projekten med FN:s/? C Registersystem för utsläppshandel Drift, mätning och rapportering Har registret förfaranden som säkerställer att utfärdande, innehav, överföring, överlämnande och annullering av utsläppsrätter redovisas korrekt? Identifiera och beskriv problem som hindrar att registret fungerar väl. Hur stöder avgiftssystemet registrets ändamål? Gör registret icke-konfidentiell information tillgänglig för allmänheten på internet? Hur är rapporteringsprocessen organiserad för att säkerställa giltig och tillförlitlig rapportering i rätt tid både från verksamhetsutövarna och på nationell nivå? Utvärderar och kontrollerar den behöriga myndigheten verksamhetsutövarnas rapportering? Hur är rapporteringsprocessen organiserad för att säkerställa giltig och tillförlitlig rapportering i rätt tid både från verksamhetsutövarna och på nationell nivå? Är rapporteringen tillräcklig? Beivrar den behöriga myndigheten verksamhetsutövares överträdelser? Hur tillgodoser registret behovet av säkerhetsstandarder? Har det förekommit bedrägeriförsök (exempelvis falska handlingar, nätfiske, återförsäljning av kvoter, mervärdesskattebedrägeri) i samband med utsläppshandelsystemet i landet? Beskriv vilket slags bedrägerier det rör sig om. Sker momsuppbörden enligt det normala systemet eller enligt ett system för omvänd skatteskyldighet? Hur har brottslig verksamhet upptäckts och vilka åtgärder har det lett till? Stöder det nationella registrets administration lämpliga undersökningar som genomförs av myndigheterna och samarbete med andra nationella och internationella myndigheter? 9.1 Berörda bestämmelser i om klimatförändringar (UNFCCC) och i EU:s lagstiftning samt bedömningsgrunder Parterna i Kyotoprotokollet har kommit överens om detaljerade bestämmelser för utsläppshandel, CDM/JI och redovisning. De flesta av bestämmelserna bygger på beslut enligt den s.k. Marrakechöverenskommelsen. I besluten fastställs grundläggande definitioner, mål och parternas skyldigheter. Parterna i UNFCCC och Kyotoprotokollet har också kommit överens om riktlinjer för rapportering av utsläppsinventeringar, inklusive format, metoder och krav på kvalitetskontroll. EU har antagit flera direktiv och förordningar som bygger på bestämmelserna i om klimatförändringar och Kyotoprotokollet. Det viktigaste är direktivet om EU:s utsläppshandelssystem . Direktivet har ändrats . I direktivet fastställs definitioner, tillämpningsområde, allmänna tilldelningsbestämmelser, kopplingar till Kyotomekanismerna, bestämmelser om övervakning och rapportering, grundprinciper för handel, de nödvändiga administrativa arrangemangen samt sanktioner. Direktivet om EU:s utsläppshandelssystem är grundlagstiftningen även för registret men EU har dessutom antagit en särskild förordning för registersystemen. I registerförordningen fastställs kraven för programvara och maskinvara, administrativa krav samt funktionella och tekniska specifikationer. I artikel 14 i direktivet om EU:s utsläppshandelssystem åläggs kommissionen att anta riktlinjer för övervakning och rapportering av växthusgasutsläpp enligt EU:s utsläppshandelssystem. Medlemsstaterna ska säkerställa att anläggningar övervakar och rapporterar sina växthusgasutsläpp enligt dessa riktlinjer. Alla länder som deltar i den gemensamma granskningen har förutom de internationella bestämmelserna och skyldigheterna antagit nationella mål och nationell lagstiftning. 1.Kyotoprotokollet och berörda beslut i Marrakechöverenskommelsen 4.Övervaknings- och rapporteringsriktlinjerna i om klimatförändringar 5.EU:s övervaknings- och rapporteringsriktlinjer 9.2 Bestämmelser i om klimatförändringar (UNFCCC) UNFCCC 09-05-1992, no. Kyoto Protocol to the UNFCCC 11-12-1997 no. 3 multilateral and relevant decisions of the Marrakesh accords. Decision 12/CMP.1 Guidance relating to registry systems under Article 7, paragraph 4, of the Kyoto Protocol. Decision 13/CMP.1, Modalities for the accounting of assigned amounts under Article 7, paragraph 4, of the Kyoto Protocol. Decision 14/CMP.1 Standard electronic format for reporting Kyoto Protocol units. Decision 15/CMP.1 Guidelines for the preparation of the information required under Article 7, of the Kyoto Protocol. Decision 19/CMP.1 Guidelines for national systems under Article 5, paragraph 1, of the Kyoto Protocol. Decision 20/CMP.1 Good practice guidance and adjustments under Article 5, paragraph 2, of the Kyoto Protocol. Decision 21/CMP.1 Issues relating to adjustments under Article 5, paragraph 2, of the Kyoto Protocol. Decision 22/CMP.1 Guidelines for review under Article 8 of the Kyoto Protocol. Decision 24/CP.8 Technical standards for data exchange between registry systems and the Kyoto Protocol. Decision 25/CMP.1 Issues relating to the implementation of Article 8 of the Kyoto Protocol 2 (Confidential Information). on Accounting of Emissions and Assigned Amount. och rådets direktiv /87/EG av om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv /61/EG samt direktiv /101/EG och direktiv /29/ EG. och rådets beslut nr 280/2004/EG av om en mekanism för övervakning av utsläpp av växthusgaser inom gemenskapen och för genomförande av Kyotoprotokollet samt kommissionens beslut nr 2005/166/EG av om tillämpningsföreskrifter för beslut nr 280/2004/EG. Kommissionens förordning (EG) nr 2216/2004 av om ett standardiserat och skyddat registersystem, ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 916/2007 och kommissionens förordning (EG) nr 994/2008, den version som är tillämplig . Kommissionens förordning (EU) nr 920/2010 av om ett standardiserat och skyddat registersystem, som upphäver förordningarna (EG) nr 2216/2004 och (EG) nr 994/2008 fr.o.m. ; artikel 78 trädde ikraft efter offentliggörandet av förordningen 17.10.2010. Kommissionens beslut /780/EG av om undvikande av dubbelräkning av minskningar av utsläpp av växthusgaser. Kommissionens beslut /589/EG av om riktlinjer för övervakning och rapportering av utsläpp av växthusgaser. 2.Principer för intern kontroll och god förvaltning i ministerier och deras myndigheter Europeiska miljöbyrån, Annual European Union greenhouse gas inventory 19902010 (Årsrapporten om inventering av växthusgas i EU och inventeringsrapporten .) Technical report No 3/2012, , . Europol, Carbon credit fraud causes more than damage for European taxpayer (Bedrägeri med koldioxidkrediter kostar mer än för europeiska skattebetalare). Europeiska kommissionen, Commission prepares for change of the timing for auctions of emission allowances. (Kommissionen planerar att ändra tidpunkten för utauktionering av utsläppsrätter.) Europeiska kommissionen om handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom Europeiska unionen. Europeiska kommissionen, Arbetsdokument från kommissionens avdelningar (2012) 234 final, 25.7.2012. UTSLÄPPSHANDEL FÖR ATT BEGRÄNSA KLIMATFÖRÄNDRINGEN FUNGERAR DET? Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? 2011:2 Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor 2011:3 Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor 2011:4 IT inom statsförvaltningen har myndigheterna på ett rimligt sätt prövat frågan om outsourcing bidrar till ökad effektivitet? 2011:5 Statliga IT-projekt som överskrider budget 2011:6 Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? 2011:7 Trafikverkens produktivitet hur mycket infrastruktur för pengarna? 2011:8 Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter 2011:9 Myndigheternas insatser för finansiell stabilitet Lärdomar i ljuset av utvecklingen i 20052007 2011:10 Biodrivmedel för bättre klimat Hur används skattebefrielsen? 2011:11 Tydlighet och transparens i budgetpropositionen ? Redovisningen av finans- och sysselsättningspolitiska ramverk 2011:12 Statens stöd till studieförbunden En granskning av försvarets internationella materielsamarbeten 2011:14 Svenska bidrag till internationella insatser 2011:15 Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser 2011:16 Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning förutsägbara, ändamålsenliga och effektiva? 2011:17 Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning Ett (o)lösligt problem? 2011:18 Brottsutsatt Myndigheternas hantering av ekonomisk kompensation på grund av brott 2011:19 Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? 2011:20 Vad blev det av de misstänkta bidragsbrotten? 2011:21 Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning 2011:22 och järnvägen längs hur har det blivit och vad har det kostat? 2011:23 Lika betyg, lika kunskap? En uppföljning av statens styrning mot en likvärdig betygssättning i 2011:24 Statliga myndigheters tjänsteexport 2011:25 It-stödet i rättskedjan 2011:26 Stabilitetsfonden Gör den skäl för namnet? 2011:27 Att hantera brottmål effektivt En utmaning för regeringen och rättsväsendet GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING KLIMAT 2011:28 Medfinansiering av statlig infrastruktur 2011:29 Miljökrav i offentlig upphandling är styrningen mot klimatmålet effektiv? 2011:30 Tillämpningen av det finanspolitiska ramverket. Regeringens redovisning i budgetpropositionen 2012 2012:1 Klimatrelaterade skatter Vem betalar? 2012:2 Svensk klimatforskning Vad kostar den och vad har den gett? 2012:3 DO och diskrimineringsfrågorna 2012:4 Att styra självständiga lärosäten 2012:5 Besparingar i försvarets materielförsörjning. 2012:6 Regelförenkling för företag regeringen är fortfarande långt från målet 2012:7 Infrastrukturplanering på väg mot klimatmålen? 2012:9 Effektivitetsmätning som metod för att jämföra arbetsförmedlingskontor 2012:10 Statens försäljningar av apotek 2012:11 Den nordiska stridsgruppen Nordic Battlegroup 2011 2012:12 Tandvårdsreformen 2008 når den alla? 2012:13 Skattekontroll av företag urval, volymutveckling och uppföljning 2012:14 upphandling av vägar och järnvägar leder den till hög produktivitet? 2012:15 Staten på spelmarknaden når man målen? 2012:16 Vem tar ansvar? Statens tillsyn av information på Skolinspektionens prövningar av ansökningar från enskilda som vill bli skolhuvudmän 2012:18 Bemanningen av marinens och flygvapnets stående insatsförband 2012:19 mervärde, mångfald och konkurrens? 2012:20 Statens insatser inom ambulansverksamheten 2012:21 Statens satsningar på transportinfrastruktur valuta för pengarna? 2012:22 Mer att förenkla! 2012:23 Början på något nytt Etableringsförberedande insatser för asylsökande 2012:24 Regeringens redovisning i budgetpropositionen tydlig och transparent? 2012:25 Den kommunala ekonomin och hållbara offentliga finanser 2012:26 Etablering genom företagande är statens stöd till företagare effektiva för utrikes födda? UTSLÄPPSHANDEL FÖR ATT BEGRÄNSA KLIMATFÖRÄNDRINGEN FUNGERAR DET? har deltagit i en gemensam granskning av genomförandet i EU:s system för handel med utsläppsrätter. Granskningen genomfördes av de nationella revisionsorganen i , , , , , och . För del bygger granskningen på tre tidigare publicerade granskningsrapporter avseende nationella utsläppsrätter, klimatinsatser i andra länder samt klimatrelaterade skatter. Granskningen visar att regeringarna i de sju länderna har tillämpat EU:s utsläppshandelssystem i enlighet med gällande regelverk. Däremot är systemets effektivitet när det gäller att bidra till långsiktiga utsläppsminskningar en stor utmaning. Vidare har möjligheterna i klimatinsatser utomlands genom CDM- och JI-projekt inte utnyttjats fullt ut. När det gäller momsbedrägerier i samband med handeln med utsläppsrätter har vissa länder infört tillfälliga åtgärder, men en heltäckande och långsiktig lösning saknas . nybroGAtAn 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , Adelsohn , , , , , , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2012/13:105 om utsläppshandel för att begränsa klimatförändringen