prop · H00380 · 2013-03-15 00:00:00 — Den höga representanten har gjort flera uttalanden med anledning av den flerdimensionella krisen omfattande den humani- tära situationen, säkerhetsläget i norra samt den institutionella krisen hos övergångsstyret i . EU suspenderade sitt utvecklings- samarbete med som ett svar på militärkuppen. EU har aktivt stött ECOWAS och Afrikanska unionen i deras ansträngningar att finna en lösning på krisen. antog en resolution (2085) som gav mandat för en internationell afrikanskledd insats, AFISMA. Insatsens syfte är bl.a. att bygga upp de maliska säkerhetsstyrkornas kapacitet och stödja att återta kontrollen över de ockuperade delarna av norra . EU har uttalat beredskap att stödja en sådan insats finansiellt. EU antog vidare ett krishanteringskoncept för en kommande militär GFSP-insats för utbildning och rådgivning till försvarsmakt. Rådet för utrikes frågor har flertalet gånger diskuterat utvecklingen i landet. EU har bl.a. uttalat stöd för territoriella integritet och framhållit en politisk lösning på krisen i genom dialog. Vidare har rådet uppmanat myndigheter att presentera en trovärdig vägkarta för en snar återgång till konstitutionell ordning, inklusive organiserande av demokratiska val samt upprättande av en nationell medlingsprocess med rebellgrupperna som kontrollerar norra . Ett gradvis återupptagande av biståndssamarbetet med och dess myndigheter är avhängigt en sådan vägkarta och dess genomförande. EU bedriver omfattande biståndsinsatser i (, , och ). EU:s politik syftar till att skapa förutsättningar för fred, återuppbyggnad och demokratisering i regionen. EU genomförde en valobservationsinsats i . Säkerhetsläget och den humanitära situationen i östra för- sämrades . En expertgrupp för DR under FN:s säker- hetsråds sanktionskommitté anklagade främst men också för att stödja rebellgruppen . Omfattande diskussioner i EU- 2012/13:80 kretsen gav bl.a. upphov till rådsslutsatser av EU:s utrikesministrar och . Fortlöpande diskussioner om EU-hantering har hållits, bl.a. med aktivt engagemang av EU:s seniore Stora sjö-koordinator Koen Vervaeke. EU:s valobservatörsinsats från valet presen- terade en lång rad rekommendationer som EU kommer att hålla på dagordningen inför kommande provinsval i DR . EU är fortsatt en politisk aktör och ledande inom humanitärt stöd och utvecklingssamarbete i DRK. EU:s polisinsats i DR , EUPOL, fortsatte sin verksamhet till stöd för den nationella polisen. Även den europeiska insatsen för säkerhetssektorreform, , fort- satte sitt arbete med att vägleda den kongolesiska försvarsmakten i dess arbete med att reformera de nationella väpnade styrkorna. planerar allmänna val och EU har varit starkt engagerat i att stödja förberedelserna så att detta kan ske fritt, rätt- vist och fredligt. Den demokratiska grundlag som antogs 2010 och reformerna inom rättssektorn är viktiga fundament. I sammanhanget har EU gett fortsatt stöd för AU:s och före detta FN-generalsekreteraren arbete i . engagerade sig militärt i för att driva tillbaka och anslöt sig 2012 till AU:s fredsbevarande styrka AMISOM, som EU stöder. Sedan statskuppen i har EU begränsat sitt samarbete med landet. har EU återupptagit sådana delar av utvecklings- samarbetet med som riktar sig till de mest sårbara i befolk- ningen. Biståndet förmedlas via icke-statliga kanaler och FN-organ. beslutade EU att teckna ett nytt fiskeavtal med . röstade emot förslaget dels för att avtalet riskerade leda till omfattande ohållbart fiske, dels för att EU inte borde ingå avtal med tanke på det konstitutionella läget i landet. EU deltog med en mindre expertmission för att övervaka president- och parlamentsvalet . Den angolanska valde dock att inte ackreditera observatörer från EU. Valet förklarades emellertid fritt, transparent och rättvist av regionala observatörer från AU, SADC och CPLP. kritiserade EU:s experter de ojämlika förutsättningarna där det statsbärande partiet dominerade mass- media och utnyttjade statliga medel i valkampanjen. ditering innebar dessutom att observatörer från de politiska partierna inte Skr. 2012/13:80 fanns på plats vid alla vallokaler. EU följer den politiska utvecklingen i nära. skedde en översyn av EU:s viseringsrestriktioner och frysning av tillgångar, vilken innebar att 51 personer och 20 företag kunde avföras från EU:s lista. Man beslutade också att suspendera reserestriktionerna för de två ZANU-PF ministrar som ingår i re-engagement team så att hela gruppen skulle kunna komma till för konsultationer, vilket också skedde . Den höga representanten uttalade en tydlig beredskap att på nytt se över åtgärderna i ljuset av ytterligare framsteg i . antog EU:s utrikesministrar rådslut- satser där man indikerade en ambition att se över majoriteten av de restriktiva åtgärderna vid genomförandet av en fredlig och trovärdig folkomröstning om en ny konstitution. beslutade man att öppna för möjligheten att ge bistånd direkt till genom att suspendera de s.k. artikel 96-åtgär- derna i (EU:s bistånd i kanaliseras via multilaterala och enskilda organisationer, bl.a. för stöd till reformer enligt GPA samt för att lindra humanitär nöd). Centralt i EU:s engage- mang är stöd till SADC:s och ansträngningar att bidra till förutsättningar för fria, fredliga och rättvisa val. Situationen i behandlas regelbundet i EU:s politiska dialog med regionen, framför allt . Inom ramen för det strategiska partnerskapet mellan och EU genomfördes det femte toppmötet. Mötet ägde rum i och huvudfokus för diskussionerna var handel och investeringar. Inför toppmötet hölls ett möte med näringslivet, , till vilket ett antal företag från EU:s med- lemsstater hade inbjudits att delta. Andra frågor på agendan för topp- mötet var migration, energi och externa relationer, där bl.a. och diskuterades. Toppmötet föregicks av möte mellan den höga representanten och , utrikesminister, i där bl.a. dödsskjutningarna vid diskuterades. antog en resolution om händelserna i Marikana. har diskussionerna om formerna för EU:s dialog om mänskliga rättigheter med fortsatt och dialogen formaliserades genom beslut av EU:s utrikesministrar . EU:s samarbete med har fortsatt att fördjupas inom ramen för det strategiska partnerskapet och den gemensamma handlings- plan som antogs vid toppmötet (och uppdaterades 2008). Förhand- lingarna om ett bilateralt frihandelsavtal mellan och , som inleddes , har förblivit den viktigaste frågan. Framsteg gjordes inför det bilaterala toppmötet och ambitionen är att förhand- lingarna ska avslutas , även om flera svåra frågor återstår. har den säkerhetspolitiska dialogen mellan och utvecklats ytterligare och flera överläggningar har ägt rum. En rad dialogmöten har även arrangerats inom områden som internationell terrorism, cybersäkerhet och internationell bekämpning av pirater. Andra viktiga områden för samarbete och dialog mellan och är bl.a. mänskliga rättigheter, miljö-, klimat- och energifrågor. har stått fortsatt högt på EU:s utrikespolitiska agenda med fokus på landets demokratiska utveckling, dess roll och ansvar i förhållande till samt konsekvenserna av de allvarliga över- svämningskatastroferna . En femårig samarbets- plan med antogs . Planen omfattar en rad olika sam- arbetsområden, från utrikes- och säkerhetspolitik till utvecklings- och handelsfrågor. I enlighet med planen lanserades en strategisk dialog genom besök av den höga representanten i . Som ett led i stödet efter översvämningarna 2010 har EU beslutat att bevilja utökat marknadstillträde för export till EU av nyckelprodukter, i vilket har haft en pådrivande roll. antogs rådsslutsatser i vilka uppmanas till närmare dialog med EU inom områden som politiska och ekonomiska reformer, mänskliga rättigheter och säkerhetsfrågor. uppmanas även vidta mer kraftfulla åtgärder för att bekämpa terrorism och extremism, verka för ökad säkerhet och integration i regionen samt bistå i försoningsprocessen. Den handlingsplan för fördjupat samarbete med och som antogs under det svenska ordförandeskapet är fortsatt viktig för EU:s gemensamma engagemang i , och en regelbunden sammanställning av EU:s och med- lemsstaternas insatser i görs. EU:s engagemang i har varit fortsatt stort . Över- föringen av säkerhetsansvar till afghanska säkerhetsstyrkor har fortsatt, med målet att dessa helt ska ha övertagit ansvaret för säkerheten i landet vid slutet av 2014. Den internationella militära närvaron ska då vara Skr. 2012/13:80 inriktad på utbildningsverksamhet. Diskussionen om hur det internatio- nella samfundet långsiktigt ska kunna bistå på det civila området pågår med ökad intensitet. EU:s långsiktiga engagemang i har varit en särskilt prioriterad fråga. EU stöder, liksom övriga delar av det internationella samfundet, ett ökat afghanskt ägarskap och betonar vikten av implemen- tering av de ömsesidiga åtaganden som gjorts . Två inter- nationella konferenser om har ägt rum , den första hölls i med fokus på säkerhet och den andra i med fokus på utveckling. Rådsslutsatser antogs i vilka bl.a. uppmanas att ytterligare stärka civilsamhällets roll, utveckla landets politiska och ekonomiska institutioner samt respektera mänskliga rättigheter, i synnerhet gällande kvinnor och barn. EU stöder även det regionala samarbetet för ökad stabilitet och utveckling i . På svenskt initiativ har ett omfattande förhandlingsmandat för fördju- pat partnerskap mellan och utarbetats och antagits. För- handlingarna inleddes . EU och dess medlemsstater är även stora bidragsgivare till återuppbyggnad och andra utvecklingsinsatser i . EU:s polisinsats i (EUPOL) som etablerades har förstärkts personellt och konsoliderats i sitt syfte att bidra till uppbyggnaden av en effektiv polis och rättsapparat. bidrag till insatsen uppgår till ca 20 poliser och civila experter. Insatsen har genomgått en strategisk översyn där EU:s med- lemsstater beslutat att begränsa den geografiska spridningen av insatsen till några få provinser förutom . En av dessa provinser är Mazar-e . fick EUPOL en svensk chef, polismästare . EU:s särskilde representant och chef för i har spelat en fortsatt viktig roll i att representera EU på plats samt i samordningen med den afghanska regeringen och företrädare för det internationella samfundet. Genom deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan ISAF bidrar EU:s medlemsstater med en stor andel av det internationella militära stöd som behövs för att stabilisera och bidra till att förbättra förmågan hos afghansk militär och polis. har EU:s strategiska relation till behandlats i Europeiska rådet, rådet för utrikes frågor och rådet för utrikes frågor i handelsmi- Diskussioner har förts beträffande hur EU bäst ska ta tillvara sina intressen i relationen till . stått på dagordningen i rådsarbetsgruppen för och handels- Det fjortonde toppmötet mellan och skulle ha ägt rum , men fick med anledning av det extrainsatta skjutas upp till . Båda toppmötena fokuserade på EU:s och strategiska partnerskap, globala och internationella frågor, ekonomi samt några särskilda teman som urbanisering, grön tillväxt, innovation och former för utökade mellanfolkliga kontakter. Politisk dialog har förts inom ramen för den strategiska högnivådialog som och den kinesiske ministern etablerade . Sammanlagt bedriver EU ett sextiotal dialoger med inom en rad policyområden. genomfördes i den 31:a halvårsvisa dialogen mellan och om mänskliga rättigheter. Dialogen utgör ett viktigt instrument för EU:s politik beträffande mänskliga rättigheter i förhållande till , och EU har även verkat för att etablera en dialog om rättsstatsprinciper. genomfördes det första mötet inom Cyber Taskforce. Ett femte möte inom ramen för högnivådialogen om handel och ekonomi (High-Level Economic and Trade Dialogue, ), med särskilt fokus på bl.a. konkurrensfrågor, investeringar, tjänstehandel och energi, var planerat till 2012 men har ännu inte ägt rum. Vid toppmötet mellan och fattades beslut om att fördjupa samarbetet mellan och . Förstudier inleddes för att undersöka förutsättningarna och omfattningen av ett politiskt ramverks- avtal och frihandelsavtal med . Förstudierna avslutades och 2012, varpå diskussioner inleddes i EU om kommissionens mandat i de kommande förhandlingarna. Beslut om mandatet fattades vid . Förhandlingar kommer formellt att inledas under nästa toppmöte mellan och . EU har fortsatt verkat för att ska avbryta sitt kärnvapen- program. gjorde EU:s höga representant, , uttalanden för att uttrycka EU:s starka reaktion på två uppskjutningar av en satellit med hjälp av missilteknologi. I sam- band med uppskjutningen antog rådet för utrikes frågor slut- satser. Parallellt med skarpa sanktioner mot har EU signalerat beredskap till dialog och ökat utbyte med , när politiska förut- sättningar för detta finns. I likhet initierade EU en resolution som antogs av om situationen för de mänskliga rättigheterna i . genomfördes ett toppmöte mellan och som en del av det strategiska partnerskapet. Möten har hållits inom de arbetskommittéer som ska övervaka tillämpningen av frihandelsavtalet tillämpas provisoriskt sedan Skr. 2012/13:80 2011, medan ratificeringsprocessen pågår i EU-kretsen. processen pågår även för det ramavtal mellan och som undertecknades 2010 och som ratificerade 2011. EU har inlett ratificeringsprocessen för det partnerskaps- och samarbets- avtal som slutförhandlades med . Avtalet inne- håller bestämmelser om former för politisk dialog och skapar en ram för ett bredare och fördjupat samarbete mellan parterna. Den demokratiska utvecklingen i /har kontinuerligt stått på EU:s utrikespolitiska dagordning . genomfördes ett fyllnadsval, vilket resulterade i att oppositionsledaren och hennes parti valdes in i parlamentet. Frigivningar av politiska fångar har genomförts . Rådet beslutade att suspendera EU:s sanktioner mot /. Suspenderingen gäller dock inte vapenembargot där sanktionerna fortfarande tillämpas. Kommissionen har även föreslagit återinförande av tullförmåner för /enligt den nuvarande GSP-förordningen. Den höga representanten invigde ett EU-kontor i under sitt besök . Kommissionens ordförande besökte /då han bl.a. invigde det som är tänkt att bli en oberoende mötesplats för samtliga parter i de etniska konflikterna. har ett antal statsministerbesök från medlemsstater skett, inklusive från . De förändringar i positiv riktning (frigivande av ett antal politiska fångar, fyllnadsvalen, oppositionens inträde i parlamentet och lättnader i mediecensuren) som skett har välkomnats av EU. har EU konsekvent framhållit behovet av fortsatta förändringar i positiv riktning i /; framför allt att ovillkorligt frige samtliga politiska fångar, få ett slut på de etniska konflikterna och få till stånd en förbättrad situation för folkgruppen Rohingya. EU utgör fortsatt en av de största givarna av humanitärt bistånd i /och planerar att väsentligt öka utvecklingsbiståndet. fattade EU beslut om inledande av förhandlingar om ett rättsligt bindande ramavtal med . Avtalet ska omfatta samarbete på en rad områden, bl.a. utrikes- och säkerhetspolitik, handels- och investeringsaspekter, hållbar utveckling och mellanfolkliga Den första förhandlingsrundan hölls och 2012/13:80 genomfördes ett antal möten, vilka resulterade i ett antal deluppgörelser men utan att enighet om ett slutligt avtal kunde nås. Rådet beslöt att inleda förhandlingar med om ett ramavtal. Avtalet ska omfatta samarbete på en rad områden, bl.a. utrikes- och säkerhetspolitik, handels- och investeringsaspekter, hållbar utveckl- ing och mellanfolkliga förbindelser. Avtalet ska även innehålla bindande politiska klausuler om bl.a. mänskliga rättigheter, icke-spridning och terrorismbekämpning. Den första förhandlingsrundan hölls och en andra förhandlingsrunda . Regionalt samarbete (ASEAN och ASEM) EU har fortsatt gett stöd till ASEAN:s integrationsprocess och bidragit till upprättandet av nya organisatoriska strukturer. Ett utrikesminister- möte mellan EU och ASEAN hölls i då en ny gemen- sam handlingsplan för samarbetet antogs. EEAS har fortsatt representerat unionen inom (). Vid genomförde den höga representanten och utrikesminister ett gemensamt uttalande om transat- lantiskt samarbete i Asienfrågor. Samarbetet mellan och inom ramen för (ASEM) har fortsatt. Det nionde genomfördes i . representerades av utrikesminister . Vid mötet diskuterades den globala finanskrisen samt aktuella regionala och globala politiska utmaningar. Till följd av de avstannade förhandlingarna om ett samlat frihandelsavtal mellan EU och ASEAN har EU fortsatt verka för bilaterala frihandelsavtal med enskilda ASEAN-länder. Efter åtta förhandlings- rundor avslutades frihandelsförhandlingarna med . Frihandelsförhandlingar med inleddes och har fem förhandlingsrundor genomförts. Förhoppningen är att förhandlingarna ska återupptas efter de allmänna valen i . Rådet fattade beslut om att inleda förhandlingar om ett fri- handelsavtal mellan och . En första förhandlingsrunda genomfördes och ytterligare fyra förhandlingsrundor väntas . Parternas målsättning är att förhandlingarna ska avslutas . Preliminära diskussioner om eventuellt inledande av förhandlingar förs med flera andra ASEAN-länder, bl.a. , och Målsättningen att sluta ett regionalt avtal mellan EU Skr. 2012/13:80 och ASEAN kvarstår alltjämt. Partnerskaps- och samarbetsavtal med enskilda ASEAN-länder Samarbetet mellan EU och flertalet ASEAN-länder har breddats genom förhandlingarna om partnerskaps- och samarbetsavtal. Dessa avtal om- fattar samarbete på en rad områden, bl.a. mänskliga rättigheter, handel och investeringar, miljö och migration. Det första avtalet som förhandla- des färdigt var med . Avtalet undertecknades 2009 och ratifi- ceringsprocessen pågår. Avtalen med och färdigförhandlades , men under- tecknades av EU först efter en längre diskussion i rådet om rättslig grund. Förhandlingar pågår med och . inleddes för- handlingar med och förberedelser pågår för att inleda förhand- lingar även med . återaktualiserades dispyten mellan och respektive mellan och om . Rådet antog riktlinjer för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik i där parterna uppmuntrades att lösa dispyter i på fredlig väg i enlighet med internationell rätt, särskilt (UNCLOS). EU och utlovade i ett gemensamt uttalande utökat samarbete med asiatiska partners inom maritim säkerhet och upp- muntrade ASEAN och att komma överens om en uppförandekod. 2012/13:80 DEL 4 EKONOMISKA OCH FINANSIELLA 13 Ekonomi och finans Det ekonomiska samarbetet inom EU sker genom samordning av den ekonomiska politiken och syftar bl.a. till ekonomisk tillväxt, hög sysselsättning och hög konkurrenskraft. Arbetet inriktades på såväl krishantering som långsiktigt och preventivt arbete. Det gemensamma EU-arbetet inom det ekonomiska och finansiella om- rådet har varit fortsatt fokuserat på hanteringen av den ekono- miska och finansiella krisen. Finanskrisen 20082009 och den efter- följande skuldkrisen uppmärksammade betydande svagheter i . Behovet av en mer regelbaserad och tydlig struktur för krishantering, i synnerhet för medlemsstater med euro som valuta, tydliggjordes. har ett arbete pågått för att stärka regelverken och att bygga ut krishanteringssystemet inom EU. har flera medlems- stater inom EU fortsatt mycket allvarliga statsfinansiella problem. och får finansiellt stöd för att genomföra anpassningsprogram. och ingick i program respektive 2012. inledde förhandlingar om lån . fortsatte en stor del av diskussionerna inom eurokretsen, både på finansminister- samt stats- och regeringschefsnivå. stod utanför en stor del av diskussionerna och beslutsfattandet, men eftersom dessa är av stor betydelse för unionen tas de upp i detta kapitel. Arbetet med de finansiella stabilitetsmekanismerna har haft en central roll i euroområdets krishantering. Det gäller dels den tillfälliga mekanismen European Financial Stability Facility (EFSF), dels den per- manenta mekanismen European Stability Mechanism (ESM). Ingen ny utlåning skedde via European Financial Stability Mechanism (EFSM). Det reviderade ESM-fördraget undertecknades av . Efter beslut om ändringar av ESM:s stödformer hade det blivit tydligt att det fördrag som slöts behövde revi- deras. Det nya fördraget innebar bl.a. att ESM, liksom EFSF, kan ge stöd på fem olika sätt (lån, förebyggande stöd, stöd för rekapitalisering av finansiella institutioner, köp av statsobligationer på primär- respektive sekundärmarknader). Det beslöts vidare att EFSF och ESM ska bedrivas parallellt fram till . EFSF ska i första hand användas för att föra vidare redan påbörjade stödprogram, medan ESM ska vara huvudinstrumentet för eventuella nya program. För att stärka kapaciteten beslöts att höja det gemensamma lånetaket . Inbetalningarna till ESM skulle påskyndas så att ESM:s kapacitet snabbare byggs upp. inledde ESM sin verksamhet, sedan ratificeringen av ESM- fördraget fullgjorts i tillräcklig grad. Starten av ESM försenades på grund av en domstolsprocess i , där vissa delar av regelverket om ESM prövades, bl.a. om den tyska statens garantiåtagande verkligen skulle komma att strikt begränsas till angivet belopp. ESM kommer att få en utlåningskapacitet på som byggs upp successivt fram . Ett detaljerat regelverk för ESM:s olika stöd- former och verksamhet i övrigt har antagits. fattade beslut om ett tillägg som innebär att ESM ska kunna direktrekapitalisera finansiella institutioner utan att ge stödet via en stat. Därigenom undviks att den berörda statens offentliga skuld ökar genom stödet. Detta direktstöd blir dock tillgängligt först då en gemensam tillsynsmekanism är etablerad. har processen med att ändra artikel 136 i EUF-fördraget förts vidare. Ändringen beslutades av 2011 och innebär att får inrätta en stabilitetsmekanism som ska aktiveras om det är nödvändigt för att trygga stabiliteten i euroområdet som helhet. Vid utgången av 2012 hade samtliga medlemsstater förutom godkänt fördragsändringen, och den kunde därmed inte träda i kraft som planerat. godkände för del fördragsändringen (prop. 2011/12:66, bet. 2011/12:FiU40, rskr. 2011/12:236). Inom EU finns en betalningsfacilitet för finansiellt stöd till medlems- stater med nationell valuta och som har drabbats av, eller allvarligt hotas av, svårigheter i betalningsbalansen. Stöd ges i form av medelfristiga lån som finansieras genom marknadsupplåning av kommissionen i EU:s namn. Stödet ges med konditionalitet. har stöd getts tillsammans med stöd från IMF, och de båda organisationernas villkor har i huvudsak varit identiska. Medverkan från IMF är dock inte ett krav. har haft pågående program inom ramen för betalningsbalansstödet. och har varit föremål för sär- skild bevakning efter avslutat program. Diskussioner har även pågått om eventuellt nytt finansiellt stöd till . Kommissionen presenterade ett förslag till reviderad förordning för betalningsbalansstödet som bl.a. syftar till att förenkla beslutspro- cessen för beviljande av stöd, inrätta förebyggande kreditlinor samt und- vika dubbelrapportering inom EU:s samordningsförfaranden. Förslaget kommer att behandlas i rådet . 2012/13:80 Makrofinansiellt stöd EU:s makrofinansiella stöd kan ges till länder i unionens närområde. fanns pågående program i Bosnien och , , och inom ramen för det makrofinansiella stödet. Inga nya beslut om att ge makrofinansiellt stöd fattades . 13.1.2Medlemsstater som får finansiellt stöd för genom- förande av anpassningsprogram och finansutskottet informerades löpande om det ekonomiska läget i EU i allmänhet, samt i synnerhet läget i nedan beskrivna länder. Samråd med har ägt rum vid översyner av anpassningsprogrammen i och , där bidrar med finansiering via EFSM och andel i IMF. bidrar också med ett bilateralt lån till och samråd med har även skett om detta. har befunnit sig i anpassningsprogram , då landet beviljades ett lån från IMF och på totalt . har dock haft stora svårigheter med att stabilisera sin ekono- miska situation och enades därför om ett andra stödprogram. Vid möte godkände andra anpassningsprogram, där även IMF bidrar.