prop · H003154 · 2013-05-21 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2012/13:154 Strategiskt tillväxtarbete för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning en sammanfattning av Nationell strategisk rapport för 2012 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Skrivelsen innehåller en sammanfattning av Nationell strategisk rapport för 2012 om nationella strategiska referensram: En nationell strategi för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013 som regeringen lämnade till Europeiska kommissionen . Sammanfattningen fokuserar på de fyra prioriterade insatsområdena i den nationella strategin och hur genomförandet och resultatet sett ut 20092012. Det handlar om innovation och förnyelse, kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud, tillgänglighet samt strategiskt gränsöverskridande samarbete. Förutom prioriteringarna redovisas också utvecklingen inom områdena kommersiell och offentlig service, hållbar utveckling samt territoriellt perspektiv. Dessutom görs en kortare sammanfattning av strategier, verktyg och metoder för hållbar regional tillväxt. Fyra prioriteringar som fokuserar insatserna .................................... Innovation och förnyelse .................................................... Kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud........... Strategiskt gränsöverskridande samarbete........................ Horisontella områden för regionalt tillväxtarbete............. Strategier, verktyg och metoder för hållbar regional tillväxt .......... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... En nationell strategi för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013, (den nationella strategin), anger i enlighet med de europeiska strategiska riktlinjerna för sammanhållning riktlinjer för strukturfondsprogram för regional konkurrenskraft och sysselsättning 20072013. Strategin utgör nationella strategiska referensram för sammanhållningspolitiken. Den nationella strategin vidareutvecklar samordningen mellan den regionala tillväxtpolitiken, arbetsmarknadspolitiken och den europeiska sammanhållningspolitiken och är därmed även vägledande för nationell politik. En första uppföljning av genomförandet av den nationella strategin gjordes 20091. I den uppföljningen, eller strategiska rapporten, konstateras att den nationella strategin ger styrkraft i tillväxtarbetet. Strategin bedöms vara vägledande och fungera som instrument för att placera det regionala tillväxtarbetet i en kontext. Slutsatsen är att de fyra prioriteringarna är fortsatt aktuella och relevanta. Som helhet konstateras att den nationella strategin kan betraktas som en framgång. Den strategiska rapporten visade emellertid också att det finns utrymme för att vässa genomförandet ett femtontal områden med utvecklingspotential identifierades. Den uppföljningen rapporterades till i regeringens skrivelse Strategiskt tillväxtarbete för regional konkurrenskraft entreprenörskap och sysselsättning (skr. 2009/10:221). lämnades en andra strategisk rapport eller uppföljning till Europeiska kommissionen: Nationell strategisk rapport för 2012 om nationella strategiska referensram: En nationell strategi för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013 (dnr N2012/6167/RT). Underlaget till den uppföljningen har i stor utsträckning sammanställts av . Den här skrivelsen är en kort sammanfattning av denna andra uppföljning. Denna nya skrivelse ska ses som ett komplement till den tidigare mer omfattande skrivelsen (skr. 2009/10:221). Den andra strategiska rapporten visar hur genomförandet och resultaten utvecklades under 20092012 samt hur strategin har fört det regionala tillväxtarbetet framåt. Den omfattar hela den nationella strategin. Detta innebär att förutom att utgöra underlag för regeringens återrapportering till Europeiska kommissionen avseende genomförandet av sammanhållningspolitikens strukturfonder2, så ger den också en överblick av politiska beslut samt nationell och regional verksamhet som bidragit till genomförandet av den nationella strategin. 1Strategisk rapportering av nationella strategiska referensram: Den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013, (dnr 2009/9779/RT). Även publicerad som Ds 2009:69. 2I detta avseende förhåller regeringen sig till Europeiska kommissionens vägledning (COCOF_11-0040-01-EN) för de nationella strategiska rapporterna. Den strategiska rapporten, uppföljningen, till Europeiska kommissionen är indelad i tre delar. Del I Strategisk styrning innehåller en beskrivning av den strategiska utgångspunkten för det regionala tillväxtarbetet. Bland annat beskrivs den nationella strategin, de regionala utvecklingsprogrammen, för och de interna strategierna för nationella myndigheters medverkan. Vidare görs en genomgång av vilka metoder och verktyg som finns att tillgå i genomförandet av tillväxtarbetet, exempelvis det regionala programkomplexet, samverkan och dialog samt analys och lärande. Slutligen presenteras en socioekonomisk analys av utvecklingen under 20092012. I del II Fyra prioriteringar som fokuserar insatserna beskrivs de fyra prioriteringarna i den nationella strategin och hur resultatet sett ut 2012. Det handlar om innovation och förnyelse, kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud, tillgänglighet samt strategiskt gränsöverskridande samarbete. Förutom prioriteringarna redovisas utvecklingen inom områdena kommersiell och offentlig service, hållbar utveckling samt territoriellt perspektiv, bl.a. på stad och land. Del III Strategiska medel för tillväxt och utveckling handlar om anslag 1:1 regionala tillväxtåtgärder, regionala strukturfondsprogram för konkurrenskraft och sysselsättning, territoriella samarbetsprogram samt nationella strukturfondsprogrammet för regional konkurrenskraft och sysselsättning. Utöver de tre delarna ingår en bilagedel i den strategiska rapporten, med bl.a. en genomgång av följeforskning av mål 2 i Europeiska regionala utvecklingsfonden och utvärderingar av Europeiska socialfonden samt av mål 3 i Europeiska regionala utvecklingsfonden. Bilagedelen innehåller även goda exempel på projekt och insatser från de olika prioriteringarna och programmen. Vidare redovisas en rad tabeller med medel och indikatorer som Europeiska kommissionen har begärt vid uppföljningen liksom svar på ett antal frågor de har ställt. Sammanfattningen av den strategiska rapporten i denna skrivelse fokuserar framför allt på del II i rapporten kompletterat med delar från avsnitt I. Redovisningen bygger på ett omfattande material. Bland de återkommande källorna finns de 21 regionalt tillväxtansvarigas och 18 myndigheternas redovisningar om hur deras arbete bidrar till genomförandet av den nationella strategin, utvärderingarna av strukturfonderna, nationella reformprogram samt regionala, nationella och europeiska strategier och handlingsprogram. Till detta kommer mer djupgående material i anslutning till de insatser som presenteras. Fyra prioriteringar som fokuserar De fyra prioriteringarna i den nationella strategin pekar ut riktningen , de gör att satsningarna i det regionala tillväxtarbetet blir fokuserade. I de följande avsnitten redovisas hur resultatet sett ut i huvudsak . Förutom prioriteringarna redovisas utvecklingen inom områdena kommersiell och offentlig service, hållbar utveckling samt territoriellt perspektiv. 3.1 Innovation och förnyelse I en globaliserad ekonomi med starkt omvandlingstryck är den nationella konkurrenskraften direkt beroende av näringslivets förmåga att förnya sig. Innovation och förnyelse innefattar alla de insatser som på olika sätt främjar näringsliv och företagande i detta perspektiv kan prioriteringen ses som utpräglat operativ till sin karaktär. Men de strategiska inslagen förefaller att öka, och de nationella myndigheterna fyller viktiga roller för att få flernivåsystemet att fungera. Politiska initiativ, nationella program och regionala projekt På strategisk nivå är innovation och förnyelse ett prioriterat område i såväl regionala strukturfondsprogram som regionala utvecklingsprogram och mer konkreta handlingsprogram. Även på operativ nivå har prioriteringen stått i fokus . Ett stort antal projekt och insatser med en omfattande spännvidd har ägt rum inom de två insatsområdena entreprenörskap respektive innovativa miljöer. Insatserna har vänt sig till olika målgrupper: insatser för alla, insatser för särskilda branscher och grupper, samt insatser för kunskapstäta miljöer. De insatser som riktas mot alla är av grundläggande, främjande och ofta av fortlöpande karaktär. De vänder sig till hela näringslivet, oavsett branschtillhörighet och kunskapshöjd. Insatser som i stort fungerar som smörjmedel för näringslivet, som tar bort hinder och skapar förutsätt- ningar till fler och växande företag. Aktörerna med samordningsansvar för regionalt tillväxtarbete har i stor utsträckning drivit insatser av samordnande karaktär. för regionala tillväxtprogram och andra handlingsorienterade närings- livsprogram har de tillväxtansvariga aktörerna en strategisk roll inom området, medan de operativa insatserna i hög utsträckning genomförs av andra främjandeaktörer som till exempel , , Coompanion och kommunernas näringslivs- Ett prioriterat område för regeringen har under den gångna uppfölj- ningsperioden varit att förenkla för företagen, exempelvis granskar utformningen av författningsförslag. verkansprojekt mellan , och , är en webbplats som vänder sig till företagare eller blivande företagare och ger dem en bred samlad information och service. Det finns även riktade affärsutvecklingsinsatser inom internationalisering och produkt- Bland de insatser som riktas mot vissa branscher har några av de prio- riterade branscherna varit miljödriven näringslivsutveckling, besöks- näringen, kulturella och kreativa näringar samt vård- och omsorgs- Gemensamt för dessa områden är en framväxande affärslogik och behov av entreprenörskapsinsatser för att tillvarata tillväxtpotentia- Gemensamt är också att de synliggör tillväxtarbetets uppbyggnad, där strategier och handlingsplaner på nationell nivå omvandlas till program hos myndigheterna och i senare led resulterar i projekt på lokal och regional nivå. presenterade regeringen en nationell miljöteknikstrategi med satsningar på . Strategin syftar till att förbättra förutsättningarna för framväxt och export av nya svenska miljötekniklösningar och inkluderar fyra olika politikom- råden: närings-, handels-, miljö- och biståndspolitik. från forskning och innovation till export. Regeringen har inom ramen för strategin beslutat om ett 20-tal uppdrag till ett 10-tal myndigheter och organisationer med statlig finansiering. Bland annat har , och Business fått nya uppdrag inom ramen för strategin. Det arbete med miljödriven näringslivsutveckling som de med sam- ordningsansvar för regionalt tillväxtarbete bedriver har en stark koppling till miljö- och energiteknikområdet. Ett exempel är Samverkansorganet i , , som stimulerar system- leverantörsförmågan hos miljöteknikföretag i länet via Miljöteknik- , en affärs- och utvecklingsorienterad samverkansarena för regionens verksamheter inom miljöteknik. Ett av flera utvecklingsprojekt inom ramen för detta är miljödriven produktutveckling, där fokus har varit miljödriven affärsutveckling i ett tiotal företag. Tillväxtarbetet på såväl nationell som regional nivå inom de kulturella och kreativa näringarna speglar i stor utsträckning de deluppdrag som lanserades i den nationella handlingsplanen för området. arbetet för de tillväxtansvariga aktörerna bland annat handlat om att utarbeta strategiska planer eller program för utveckling av kulturella och kreativa näringar och om att finansiera projektverksamhet. har tagit fram sådana. I finns ett exempel med en kreativ virtuell miljö för professionell efterbearbetning av film. ganet i , Region , har också avsatt projekt- medel inom området. Samverkansorganet menar att den attraktionskraft och de immateriella värden som kulturen skapar är viktiga ur ett nation- ellt och internationellt perspektiv. Förbättrade förutsättningar för kultur- skapare och entreprenörer och ökad samverkan med näringslivet bedöms bidra till såväl länets tillväxt som ökad regional konkurrenskraft. Besöksnäringen står för en viktig och växande andel av den svenska Även här ligger en stor del av det operativa, och i många fall även det strategiska arbetet, hos andra aktörer än hos dem med ansvar för att samordna det regionala tillväxtarbetet i respektive län, till exempel arbetade och V.S. fram turistnäringens nationella mötes- och informationsplats: TRIP Turistnäringens Utvecklingscenter. I arbetet deltog t.ex. även Rikstrafiken, Arbetsförmedlingen och . har i uppdrag att tillsammans med V.S. göra extra insatser för att stärka fem destinationer som kan bli internationellt konkurrenskraftiga. har också den samlade besöksnäringen, tillsammans med en lång rad intressenter, exempelvis , och , tagit fram en nationell strategi för den svenska besöksnäringen. Det krävs enligt ett långsiktigt arbete med flera olika insatser parallellt för att utveckla entreprenörskap och företagande inom vård och omsorg. Under 20102012 handlade insatser bl.a. om att driva ett kunskapsutvecklingsprogram om entreprenörskap, främja entreprenörskap inom högskole- och universitetsutbildningar samt utvecklingscheckar till små företag. Även på regional nivå sker en rad satsningar. Hälsoval inom mödrahälsovården i läns landsting, , har exempelvis till syfte att öka mångfalden av utförare och säkerställa jämlik vård och ge brukaren ett urval av utförare att välja bland. Projektets primära målgrupp har varit presumtiva företagare som vill starta och driva verksamhet inom området. Regeringen beslutade om en satsning med fokus på så kallade testbäddar för att stärka innovationsförmågan. Testbäddarna kommer att kunna erbjuda öppna test- och demonstrationsmiljöer för företag och vårdgivare som vill pröva, validera och demonstrera nyttan av sina innovationer i verksamheten tillsammans med vård- och omsorgspersonalen. Ett antal insatser har även gjorts för särskilda målgrupper. Ett exempel är programmen Främja kvinnors företagande och Ambassadörer för kvinnors företagande. Den största utmaningen bedöms vara att höja kvaliteten i det företagsfrämjande systemet så att det i högre grad möter behoven även hos kvinnor. Småföretagen som drivs av företagare med utländsk bakgrund får allt större betydelse för sysselsättningen och tillväxten. Inom ramen för Europeiska socialfonden finansieras projekt, som syftar till att främja dessa målgruppers innovationskraft och entreprenörskap. Ett projektexempel är NEEM mikrofinansiering av sociala företag, som gjort det möjligt för projektets deltagare, till kvinnor med utländsk bakgrund, att av egen kraft starta företag och bryta sitt utanförskap. Flera nationella myndigheter driver särskilda innovationsfrämjande insatser inom sina respektive sektorsområden, exempelvis , och samt . Inom insatser för kunskapstäta miljöer återfinns till exempel satsningarna på klusterutveckling och profilområden där inkubatorer och samverkansarenor är vanliga inslag. Branschbredden är stor vad gäller kluster och profilområden. Life science, miljöteknik, kulturella och kreativa näringar, it är några av de mer frekvent förekommande. Ett exempel är Smart Textiles med såväl offentliga aktörer som företag och forskning i . Ett annat exempel finns i med Stålindustrins forskarskola. Triple Steelix är ett klusterinitiativ inom stålindustrin i Bergslagen. Inkubatorer används i de svenska länen för att 2012/13:154 skapa goda miljöer för kunskapsbaserade företag att utvecklas. En inkubator är en entreprenöriell miljö där nystartade företag får hjälp med sin affärsutveckling genom att såddfinansiering kompletteras med affärskompetens, t.ex. affärscoachning, kundkontakter, byggande av team, nätverk och annat som gynnar en snabbare tillväxt. beslutade regeringen att tillföra de svenska inkubatorerna . Uminova Innovation är ytterligare ett exempel på en inkubator som vänder sig brett och fokuserar på entreprenörskap och avknoppningar från akademin. Vid sidan av inkubatorverksamheten driver de satsningar för att stärka och som life science-region. Uminova Innovation utgör också en del av Innovationskontor norr, ett av åtta innovationskontor som valdes ut av regeringen i samband med forskningspropositionen 20092012. Följeforskningen av de åtta regionala strukturfondsprogrammen visar att de mest framgångsrika projekten inom innovation och förnyelse handlar om att på olika sätt öka den regionala innovationskapaciteten detta eftersom dessa projekt i stor utsträckning är nydanande och additionella i förhållande till ordinarie verksamhet. Många triple helixorienterade projekt har fokus på att skapa nätverk och mötesplatser. Projekten resulterar i en omfattande kunskapsöverföring som, om systemet fungerar, har goda möjligheter att i ett senare skede leda till innovationer. Dessa kunskapsöverföringar är betydelsefulla i ett regionalt innovationssystem, men de behöver inte sällan kompletteras med fler entreprenörskapsfrämjande aktiviteter av olika slag. En slutsats från följeforskningen är att entreprenörskapsinsatser som drivs integrerat med innovationsprojekt tenderar att vara mer framgångsrika entreprenörskap och innovation som varandras förutsättningar. summering av arbetet inom klusterområdet visar att av de företag som har fått stöd inom ramen för klusterprogrammet hade större genomsnittlig tillväxt än jämförbara företag som inte hade ingått i programmet. Myndigheten beslutade om ett nytt program där såväl den operativa nivån som den strategiska nivån och de tillväxtansvariga aktörernas arbete med de regionala innovationssystemen ska stärkas. Verket för innovationssystem, , har investerat i starka forsknings- och innovationsmiljöer, i projekt som ska öka kommersialiseringen av forskningsresultat och i katalyserande mötesplatser. Även fördelar omfattande resurser som kommer innovationsområdet till del med insatser längs hela innovationskedjan: från forskning till kommersialisering, affärsutveckling och internationalisering. Strategiskt fokus och aktiva myndigheter analyserar i en rapport hur prioriteringen innovation och förnyelse framställs i regionala utvecklings- och tillväxtprogram. Den övergripande slutsatsen är att prioriteringen ges stort utrymme. Ett utvecklingsområde är dock att helheten framstår som splittrad, det är svårt att utläsa hur delarna bidrar till att uppfylla ett gemensamt mål, och det är också svårt att i dokumenten koppla aktörer, ansvar och insatser till varandra. Detta bidrar enligt till att doku- mentens kraftsamlande potential inte nyttjas fullt ut. att fokus för strategier och insatser ligger på tidiga skeden Skr. 2012/13:154 i innovationsprocessen och lyfter fram behovet av att balansera dem mot insatser i senare skeden för att optimera helheten. I merparten av de regionala utvecklingsprogrammen i länen pekas profilområden med särskilt stor utvecklingspotential ut. konstaterar att det sannolikt är de profilområden som förenar de tre delarna allmän marknadspotential, strukturella förutsättningar och det regionalt specifika som har störst utvecklingspotential. Dessa är dock mycket få i de strategiska programmen i länen. En fördjupad analys av det operativa arbetet visar emellertid att det finns en rad exempel på profilområden som står på denna tredelade grund. Arbetet med regionala profilområden är enligt fokuserat och bygger på komparativa fördelar och har ambitioner av tydlig triple helix-karaktär. Sammantaget kan arbetet sägas uppfylla mycket av det som ligger inom begreppet smart specialisering och tillhörande RIS3-strategier (Research and Innovation Strategies for Smart Specialisation). Den formaliserade process som framtagandet av RIS3-strategier medför kan i detta perspektiv fungera som en kvalitetskontroll och tillföra välbehövlig systematik inom området. I ett antal län har regionala innovationsstrategier tagits fram , och ett flertal processer pågår. Det finns också exempel på att aktörerna placerar sin egen innovationsstrategi i relation till den nationella innovationsstrategin. Processen med den präglades av delaktighet från aktörer på olika nivåer och med olika intressen. Regeringen betonar vikten av att bredda synen på innovationer. De kan mycket väl vara forskningsbaserade, men en mycket stor andel av innovationerna sker löpande i små och medelstora företag som gradvis förbättrar sina tjänster och produkter eller sin organisation. Innovationer är nya idéer som sprids och skapar värden för människor, företag eller samhälle. Av de nationella myndigheter som rapporterar hur de bidrar till genomförandet av den nationella strategin redovisar tolv stycken insatser under prioriteringen innovation och förnyelse3. Detta gör innovation och förnyelse till den prioritering som har flest aktiva nationella myndigheter, och flest finansiärer, vilket bekräftar att prioriteringen har en central position i genomförandet av den regionala tillväxtpolitiken på alla nivåer. Merparten av insatserna är kunskapsorienterade eller består av olika typer av samverkan med såväl andra myndigheter som aktörer på regional och lokal nivå. Bredden på insatserna är stor. Där återfinns till exempel centrala aktörer inom området som Verket för innovationssystem () och men också myndigheter som till exempel , och . Offentlig upphandling omsätter i runt . Upphandlingsfrågor har därför i ett brett perspektiv varit föremål för 3 Rådet för Europeiska socialfonden i , Svenska , rapporterar inte till regeringen om hur rådet bidrar till genomförandet av den nationella strategin. Rådet har dock en viktig roll inom prioritering Kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud. Där arbetar rådet med innovation kopplat till bland annat entreprenörskap och social ekonomi. 2012/13:154 insatser under den aktuella uppföljningsperioden. Det handlar till exempel om att utbilda personal så att de skriver upphandlingsunderlag som underlättar för små lokala företag att delta i upphandlingarna. Det stora intresset för innovationsupphandling baseras på forskning som visar att en manifesterad efterfrågan på nya lösningar är innovationsdrivande. Att upphandla lösningar av specifika problem ger därmed inte bara en lösning på det aktuella perspektivet, utan bereder också väg för kommersiellt framgångsrika innovationer. Ett av många områden är exempelvis gröna resurseffektiva lösningar. förslag i betänkandet SOU 2010:56 resulterade bland annat i uppdrag till att stötta utvecklingen av nya och bättre lösningar som drivkraft för innovation. fick tillsammans med ytterligare uppdrag inom området inom ramen för regeringens miljöteknikstrategi. Även har fått uppdrag som rör innovationsupphandling. Den offentliga kapitalförsörjningen bidrar till en förbättrad finansieringssituation i skeden och segment där den privata marknaden verkar i begränsad utsträckning. Ett sådant exempel är det statliga riskkapitalbolaget som bildades . Bolaget har en total finansieringsram på och ska arbeta för att stärka den internationella konkurrenskraften och ta till vara tillväxtpotentialen i norra och . Regeringen har gjort bedömningen att tillskottet av riskvilligt kapital stimulerar nya lösningar och innovationer, vilket i sin tur stärker entreprenörskapet och näringslivets förutsättningar. Kapitalfrågorna är på liknande sätt som upphandlingsfrågorna intressanta ur såväl ett breddsom ett spetsperspektiv. är ett exempel på en aktör som adresserar detta breda och vardagsnära perspektiv i sin löpande verksamhet. Genom dotterbolaget adresserar bolaget också spetsperspektivet då dotterbolaget förvaltar sju av de tolv regionala riskkapitalfonder som startade och finansieras via strukturfondsmedel. Fonderna är revolverande och investerar i små och medelstora företag som befinner sig i tidiga skeden.