prop · H1031d27 · 2013-09-18 00:00:00 — Regeringen fick en första delredovisning av reformens effekter från som analyserat reformens kortsiktiga genomslag på priser. En- ligt bedömning har restaurangpriserna sänkts med . Det motsvarar ett genomslag på priset av momssänkningen med . Reformen har därmed i ett kortsiktigt perspektiv haft en positiv effekt på priserna i restaurangbranschen. Ef- fekterna av reformen ska dock ses i ett långsiktigt perspektiv. Myndigheterna som fått i uppdrag att utvärdera reformen ska härnäst redovisa effekter av reformen . har fortsatt att marknadsföra internationellt som destination och som varumärke. genomförde VisitSweden och samarbetspartner 100 större kampanjer runt om i världen, och genererade i pressvärde. Bolagets omsättning uppgick till vilket är i nivå med . Nä- ringslivets medfinansiering ökade . geologiska undersökning (SGU) har regeringens uppdrag att bedriva behovsstyrd insamling och tillgängliggörande av geologisk information och att svara för frågor om geologiska beskaffenhet och mineralhantering. I myndighetens verksamhet ingår att bidra till att skapa goda förutsättningar för ett hållbart nyttjande av landets mineralresurser. ger därför vägledning till företag som prospekterar i . SGU:s verksamhet har förskjutits från att samla in uppgifter till att anpassa den information som redan finns tillgänglig i myndighetens databaser till användarnas behov. har en rad s.k. geodatatjänster tagits fram, bl.a. för att bidra till att göra SGU:s information mer tillgänglig och för att ge säker service. Via tjänsterna går det att söka efter, beställa och i vissa fall ladda ner SGU:s kartor, rapporter och att hitta information om samtliga databaser. Tillgängliggörandet av prospekteringsrapporter och gruvkartor genom projektet möjliggör för prospektörer att studera data från mineralinformationskontoret i oberoende av var i världen de befinner sig. gjordes drygt 32 000 nedladdningar från kartgeneratorn Kage, vilket är närapå en fördubbling av nyttjandet av verktyget jämfört med året innan. Sammanlagt har ett hundratal nya produkter framställts, däribland nya berggrundskartor och jordartskartor. En ny moderniserad berggrundskarta på nationell nivå har färdigställts och en databas samt karta över metallfyndigheter i bl.a. har uppdaterats. Anpassade produkter såsom grävbarhetskartor, markstabilitetskartor, sårbarhetskartor samt tredimensionella kartor tas fram inom specifika områden. En metod för värdering av grundvattenresurser har tagits fram och nya bedömningsgrunder för grundvattnets kvalitet presenterats. SGU bedriver även uppdragsverksamhet inom kategorierna myndighetssamverkan, sakkunnighetsuppdrag, tillgodoseende av specifika behov av geologisk information samt internationella uppdrag. Vidare är SGU en viktig remissinstans inom ramen för sitt ansvarsområde. Myndigheten yttrar sig över ett stort antal remisser och denna typ av ärenden ökar kraftigt. Syftet med näringspolitiken är att skapa fler och växande företag i hela landet och därigenom bidra till regeringens övergripande mål om ökad sysselsättning och ett minskat utanförskap. Re- geringen menar att ett dynamiskt näringsliv, i kontinuerlig strukturomvandling, där nya företag startas, befintliga företag växer och företag med lägre konkurrenskraft läggs ner, är viktigt 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 för produktivitetstillväxten och därmed konkurrenskraft. uppgick antalet nystartade företag till 69 216, vilket är en minskning . För att stimulera innovation, entreprenörskap och företagande genomförs ett flertal åtgärder. Grundläggande är goda ramvillkor för företagande. Detta kompletteras med insatser för att t.ex. främja positiva attityder till entreprenörskap samt insatser i form av information, rådgivning och riktade åtgärder till vissa grupper i syfte att öka kompetensen hos blivande och befintliga företagare. Andra viktiga insatsområden är marknadskompletterande finansieringsinsatser för små och medelstora företag vilket bidrar till en förbättrad finansieringssituation i skeden och segment där den privata marknaden verkar i begränsad omfattning. Arbetet med att förenkla och minska kostnaderna för företagen är fortsatt prioriterat. Goda förutsättningar för kommersialisering av nya affärsidéer är avgörande för samhällets innovationskraft, förnyelse och tillväxt i företag i alla delar av landet. krävs extern finansiering i samband med företagsstart. Detsamma gäller i skeden av utveckling och expansion. Un- der såväl perioder med hög ekonomisk tillväxt som vid ekonomisk tillbakagång finns behov av riktade finansieringsinsatser till företag där marknaden kan behöva kompletteras. Regeringen bedömer att har en viktig roll att fylla avseende finansiering till små och medelstora företag och har en fungerande marknadskompletterande roll. Som ett led i att skapa en tydligare aktörsstruktur där finansiering i tidiga faser samlas hos en aktör överläts statens aktier i till . Därmed förstärktes och verksamheten breddades som den fick ett tydligare fokus på insatser i tidiga skeden, särskilt vad gäller kunskapsintensivt företagande. Ett syfte med förändringen är att göra det enklare för företagare genom att en aktör täcker hela kedjan från tidig idéfas till befintliga företag i tillväxt och därmed bättre kan tillgodose ett varierande behov av marknadskompletterande finansiering. De tjänster som tidigare fanns hos görs tillgängliga över 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 hela landet via kontorsnät. Genom en effektivisering av verksamheterna ska resurser frigöras för ökade insatser i tidiga skeden. Re- geringen avser att följa upp att intentionerna med sammanslagningen förverkligas. I syfte att öka dynamiken och effektiviteten när det gäller riskkapitalinvesteringar aviserade regeringen i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 24 avsnitt 3.7) att investeringsmandatet för skulle utvidgas. I propositionen Vårändringsbudget (prop. 2012/13:99, bet. 2012/13:FiU21, rskr. 2012/13:287) återkom regeringen med förslag på hur Inlandsinnovations investeringsmandat ska utvidgas. Det nya investeringsmandatet omfattar samtliga Norrlandslän, samt och . Ett större geografiskt område innebär förbättrade möjligheter för Inlandsinnovation att fortsatt kunna investera i bolag i tidiga skeden och därigenom främja näringslivets utveckling i delar av landet där tillgången till riskkapital är begränsad. För en beskrivning av regeringens övriga ambitioner på området, se avsnitt 3.6 Politikens inriktning. Regeringen har ställt krav på att i ökad utsträckning ska upphandla externa rådgivare samt vidareutveckla verksamheter där rådgivning sker från företagare till företagare, t.ex. mentorinsatser. Utgångspunkten för denna inriktning är att möjliggöra mer specialiserad och skräddarsydd rådgivning till kunder för att bättre motsvara företagens behov samt stimulera den privata rådgivningsmarknaden. har påbörjat förändringen. utfördes av den totala rådgivningstiden av externa konsulter. Inräknat mentorinsatser har av rådgivningstiden utförts av externa konsulter vilket är en ökning jämfört . Som ett komplement till de generella insatserna för kapitalförsörjning, information och rådgivning genomför regeringen ett antal riktade åtgärder för att ta tillvara hela den potential som finns för ökat företagande och utveckling av befintliga företag i alla delar av landet. har ett flertal insatser genomförts för att stärka företagandet bland grupper som traditionellt är underrepresenterade som företagare. Regeringen gör bedömningen att flertalet av dessa insatser varit framgångsrika men att det även fortsatt kommer finnas behov av att genomföra riktade insatser för att stärka företagandet bland vissa grupper av individer, i vissa branscher samt i vissa delar av landet. Företagens vardag är utgångspunkten för det fortsatta arbetet och genomsyrar de fem områden regeringen valt att arbeta med. Att förenkla regelverk och ändra attityder kräver ett långsiktigt arbete om det ska ge bestående effekter. Det krävs även att arbetet utgår från företagens vardag. arbete inom uppdraget Förenklingsjakten är en viktig del av detta. Att arbetet med att förenkla för företag börjar ge resultat visar en av största attitydundersökningar riktad till företag där det, i den senast genomförda undersökningen (2011), framgår att det är färre företag som upplever lagar och regler som ett hinder för tillväxt jämfört med 20087. rankas även högt i majoriteten av alla internationella jämförelser av länders konkurrenskraft. fanns på 13:e plats i jämförelse Cost of Doing Business, som bl.a. mäter administrativa reglers effektivitet och i topp bland EU:s medlemsstater i the Global Government Effectiveness , som bl.a. behandlar kvaliteten på utformningen av reglerna. har ett bra utgångsläge jämfört med många andra länder. jämförelser av den offentliga förvaltningen i medlemsländerna visar bl.a. att svensk förvaltning är en av de mest effektiva tillsammans med den i övriga nordiska länder. Det är viktigt för tillväxt och sysselsättning att svenska företag har fortsatt konkurrenskraftiga förutsättningar i förhållande till omvärlden. 7 Nästa undersökning planeras att genomföras 2014. Sänkta kostnader för företagen För att svenska företag ska kunna behålla och stärka sin konkurrenskraft är det viktigt att företagens administration av regelverken hålls till ett minimum. Att sänka företagens kostnader har därför varit prioriterat för regeringen. –2012 har det uppnåtts en nettominskning av företagens administrativa kostnader om , dvs. efter att hänsyn även tagits till regeländringar som medfört ökade kostnader. har inkommit med förslag på en metod för att bedöma fler kostnader än enbart de administrativa samt positiva konsekvenser vid regelgivning. metod är en viktig utgångspunkt i arbetet med att få konsekvensutredningar att omfatta fler kostnader än de administrativa. Genom att utveckla beräkningsverktyg för olika typer av kostnader förbättras regelgivarnas möjligheter att bättre belysa företagens samtliga kostnader i samband med att nya eller ändrade regler tas fram. I förlängningen kan det leda till mer kostnadseffektiva och ändamålsenliga regler. Minskat och förenklat uppgiftslämnande Som tidigare nämnts har utredningen om ett minskat och förenklat uppgiftslämnande för företagen lämnat ett delbetänkande där det bl.a. föreslås en e-tjänst och teknisk infrastruktur (N2013/1260/ENT). Regeringen ser arbetet med att minska och förenkla företagens uppgiftslämnande som en prioriterad fråga. Genom tilläggsdirektiv har regeringen gett utredningen i uppdrag att ta fram en prototyp av den tekniska lösning som utredningen föreslår i sitt delbetänkande. Detta för att ge utredningen förutsättningar för att kunna lämna förslag på en lösning som inte kräver ytterligare grundläggande utvecklingsinsatser. Förenklade myndighetskontakter på regional och lokal nivå En majoritet av alla företag har regelbundna kontakter med myndigheter på lokal och regional nivå vid exempelvis tillämpning av lagar och regler eller när myndigheter utövar tillsyn. För att nå regeringens övergripande mål om en märkbar positiv förändring i företagens vardag är det viktigt att arbetet med att förenkla för företagen även fortsättningsvis får ökat genomslag även på lokal och regional nivå. Det arbete som bedrivs av och i är till stor del inriktat på att utveckla länsstyrelsers och kommu- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 ners arbetssätt genom att företagarperspektivet sätts i fokus. Ett förändrat fokus hos kommuner och länsstyrelser är avgörande för att arbetet ska ge bestående effekt. Av rapportering från i framgår att arbetet på regionalnivå utvecklats positivt och att det tas steg framåt i arbetet att minska handläggningstider samt införa kvittenser på inkomna ärenden (N2013/1790/ENT). har som en följd av uppdraget inrättat ett s.k. Förenklingsforum. Detta är ett viktigt forum för regelbundet utbyte mellan alla nivåer i regelgivningskedjan som antar regler som kommuner tillämpar. har vidare inlett ett arbete med att samordna kommuners webbinformation avseende tillstånd samt att se över på vilket sätt kommunernas rådgivning i samband med tillsyn kan förbättras. konstaterar i sin rapportering att arbetet med att förenkla på lokalnivå utvecklats positivt, samt att utbildningar i samarbete med SKL gett goda resultat och att det är viktigt att fortsätta detta arbete. Uppföljning av förslag från näringslivet Av en genomgång 8 av närmare 500 förslag som inkommit från näringslivet framgår att regeringen genomfört eller arbetar med av dem. Detta visar att regeringen följt den inriktning som följer av förslagen i arbetet med att förenkla för företagen. Regeringen avser att arbeta vidare med hur uppföljningen av näringslivets förslag kan förbättras. För att en regelgivare ska kunna ta ställning till vilka effekter ett förslag till nya eller ändrade regler kan få krävs att förslagens konsekvenser utreds. Genom att förväntade effekter belyses på ett tydligt sätt i en konsekvensutredning förbättras förutsättningarna att fatta bra beslut och för att skapa mer ändamålsenliga och kostnadseffektiva regler. En konsekvensutrednings omfattning bör dock stå i proportion till storleken på de förväntade konsekvenserna av de nya eller ändrade reglerna. arbete med metodutveckling för konsekvensutredningar är en viktig del i att åstadkomma ett mer effektivt resursut- 8 Utredningen om förenklingsfrågor för företag (N2012:B), N2012/6082/ENT. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Syftet är att mest resurser ska läggas på de konsekvensutredningar som bedöms ha störst konsekvenser för de berörda. ansåg att av konsekvensutredningarna var godtagbara. Enligt är den vanligaste anledningen till att en konsekvensutredning bedöms som bristfällig att kostnaderna som förslaget medför inte är tillräckligt väl beskrivna, och i många fall saknas beloppsangivelser helt eller delvis. För att höja konsekvensutredningarnas kvalitet är det viktigt att förbättra rådgivning, stöd och utbildning till regelgivarna. Regeringen har betonat vikten av rådgivning och stöd bland annat genom att tydliggöra att ska utöka sin rådgivande roll gentemot regelgivarna9. Detta har präglat arbetet bl.a. genom att utbildningsinsatserna till regelgivarna förstärkts och ett mer operativt stöd lämnats t.ex. när det gäller att bistå regelgivare med att granska konsekvensutredningar på EU-nivå. Ar- betet har också intensifierats ytterligare genom att konkreta verktyg för beräkningar av kostnader tagits fram, vilket kan bidra till att ett förslags kostnader blir bättre beskrivna och att konsekvensutredningarnas kvalitet höjs. För att nå framgång i det nationella förenklingsarbetet måste även förenklingsåtgärder vidtas på EU-nivå. När regelverket utarbetas på EU-nivå ska det omsättas nationellt och tillämpas likvärdigt i samtliga medlemsstater för att den inre marknaden ska fungera optimalt. För att skapa goda förutsättningar för tillväxt måste regelverket vara väl avvägt när det gäller omfattning och innehåll, så väl på nationell nivå som på EU-nivå. Arbetet med att förenkla för företag och korrekt och tidsenligt genomföra EU-direktiv kräver kontinuerligt fokus. Förenklingsarbetet inom EU är därför en prioriterad fråga för regeringen. avseende regleringspolitik och styrning är ett välkommet inspel i vidareutvecklingen av förenklingsarbetet nationellt. Regeringen anser att uppfyller betydande delar av rekommendationerna. Geologisk information bidrar till ökad tillväxt i hela landet Regeringens bedömning är att kvalitetssäkrad geologisk information är nödvändig för att tillgodose samhällets behov av planeringsunderlag. Beslut som rör samhällsplanering, infrastruktursatsningar och miljömålsarbete medför ett behov av geologisk information. Det fortsatt stora intresset för mineralprospektering i och fortsatt höga världsmarknadspriser på medför ett stort behov av tillgång till modern och effektiv geologisk information. Den genomförda satsningen på tillgängliggörande av geologisk information som SGU gjort visar på myndighetens goda kompetens när det gäller innovation inom området geografiska informationssystem (GIS). Den särskilda satsning som har pågått med att ta fram nya kartprodukter tillsammans med ett förbättrat webbaserat utbud av produkter har kunnat slutföras. Regeringen gör bedömningen att det kontinuerliga arbetet med kvalitetssäkring av insamlad information ger goda förutsättningar för ett hållbart och ansvarfullt nyttjande av naturtillgångar samt för fysisk planering. Den stora efterfrågan på produkter och kunskap från SGU visar på att myndighetens verksamhet fyller ett stor behov. Detta avspeglas inte minst i det stora och ständigt ökande antalet remisser där SGU:s bedömning och fackkunskap inom det geovetenskapliga området efterfrågas. Användningen av SGU:s tjänster har ökat kraftigt . Arbetet med anpassade digitala produkter bidrar till en förbättrad geologisk information i samhället. Regeringen avser därför att särskilt följa SGU:s arbete med att förbättra tillgänglighet till databaser och webbaserade tjänster. har uppmanat regeringen att se till att en långsiktig lösning när det gäller huvudmannaskapet och basfinansieringen för SIQ) kommer till stånd (prop. 2011/12:1 bet. 2011/12:NU1 rskr. 2011/12:101) Regeringen uppmanas återkomma till med de förslag om institutets verksamhet som krävs efter det att den aviserade ut- värderingen av SIQ är genomförd. Regeringen har mottagit den utvärdering som, på regeringens uppdrag, upphandlats av Tillväxtananys. Under avsnitt 3.7 Politikens inriktning, talar regeringen om hur SIQ:s framtida huvudmannaskap bör organiseras samt hur basfinansieringen bör lösas. Regeringen arbetar för att stärka innovationskraften i hela landet. Innovationskraften påverkas av insatser inom en mängd utgiftsområden. Under utgiftsområde 24 Näringsliv sker arbetet bl.a. genom insatser för forskning och innovation, kommersialisering och miljöteknik. Arbetet sker dels genom riktade insatser, t.ex. miljöteknik, dels genom myndigheter och bolag såsom Verket för innovationssystem (), geologiska undersökning (SGU), (), Patentbesvärsrätten (PBR), (), och . Regeringen redovisar resultat av arbetet med att stärka innovationskraften via insatser under utgiftsområde 24 Näringsliv i form av centrala prestationer av myndigheter och andra aktörer. Särskild resultatinformation, t.ex. genom utvärderingar, redovisas då sådan finns tillgänglig. Behovsmotiverad forskning och ökad innovationsförmåga Stöd till forskning och innovation för stärkt konkurrenskraft har till uppgift att främja hållbar tillväxt genom finansiering av behovsmotiverad forskning och utveckling av effektiva innovationssystem. Myndigheten ska verka för nyttiggörande av forskning för att uppnå hållbar tillväxt och stärka konkurrenskraft. För detta genomför olika insatser för att stimulera samverkan mellan näringsliv, universitet och högskolor, forskningsinstitut och offentlig verksamhet. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 lämnade bidrag om totalt , en ökning med jämfört med föregående år. Kravet på medfinansiering innebär att beviljade medel generellt växlas upp till mer än det dubbla. hanterade myndigheten 95 program, vilket är en ökning med 10 program jämfört med . Sammantaget har 162 utlysningar genomförts inom ramen för dessa program (146 ). Jämfört med föregående år ökade antalet ansökningar . De totala verksamhetskostnaderna har ökat jämfört med . har också till uppgift att stimulera internationellt samarbete som stärker svensk forskning och innovation samt att främja, utvärdera och samordna svenskt deltagande i EU:s ramprogram för forskning och teknisk utveckling. Som ett led i detta har verket genomfört informations- och rådgivningsevenemang om EU:s ramprogram för forskning och teknisk utveckling . Vid informationstillfällen över hela landet har nästan 700 deltagare fått ökad kunskap om ramprogrammet. Vidare har tematiska informationsdagar genomförts, där cirka 500 personer deltog på plats och cirka 3 000 har följt arrangemangen via webben. har också fungerat som expertstöd i arbete med förhandlingarna av EU:s nya program för forskning och innovation – Horisont 2020. Vidare har , tillsammans med (), en samordnande roll i genomförandet av prioritetsområdet för forskning och innovation inom ramen för för , där leder två s.k. flaggskeppsprojekt. har verket utvecklat sitt fokus på att stödja ledande forsknings- och innovationsmiljöers strategiska förmåga vad gäller utomeuropeiska samarbeten. har skapat kontakter och möjliggjort samarbetsprojekt mellan forskare och företag i och t.ex. , , och . låter kontinuerligt externa utvärderare genomföra utvärderingar av de program som myndigheten hanterar. Till detta genomför effektanalyser för att löpande utveckla verksamheten. Nedan presenteras i korthet tillgänglig resultatinformation från programmen Produktionslyftet, Vinn , Vinnväxt, Innovationsslussar, Eureka (innefattande Eurostars), 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 och Branschprogram: läkemedel, bioteknik och medicinteknik. I budgetpropositionen (prop. 2010/11:1, utg. omr. 24) redovisade regeringen en uppföljning av programmet Produktionslyftet för åren 2007–2009. Produktionslyftet är en kompetenssatsning för ökat produktionskunnande i små och medelstora företag inom tillverkningsindustrin. har låtit en extern utvärderare genomföra en effektutvärdering av programmets insatser 2007–2010. Enligt visar utvärderingen att de deltagande företagens resultat, vinstmarginal, soliditet och lageromsättning har förbättrats betydligt mer än för referensbolagen. Programmet Vinn , som driver tillsammans med , vänder sig till nystartade utvecklingsbaserade företag. Syftet är att stötta vidareförädling av kommersiellt intressanta produkter och tjänster. uppföljning av programmet visar att de företag som finansierades 2002–2004 i snitt har ökat sin omsättning med (motsvarande 16 gånger) mellan året för finansiering och mätpunkten 2011. Programmet Vinnväxt syftar till att främja hållbar tillväxt i regioner genom att utveckla internationellt konkurrenskraftiga och attraktiva forsknings- och innovationsmiljöer. Genom de utlysningar som gjordes 2002–2008 har 12 initiativ beviljats finansiering med 4–. Den senaste utlysningen stängde . bidrag medfinansieras av regionala aktörer, inklusive företag, och medel från EU:s strukturfondsprogram. En uppföljning visar att programmet har bidragit till framtagandet av 44 nya varor och 38 nya tjänster samt 74 nya prototyper och 35 nya processer. Till detta bedöms programmet ha bidragit till start av 63 företag, 20 beviljade patent, 135 vetenskapliga publikationer och till 36 nyetableringar/expansionsinvesteringar. På uppdrag av regeringen har finansierat s.k. innovationsslussar inom hälso- och sjukvården (dnr N2008/7291/FIN). Innovationsslussarna ska bl.a. stödja utvecklingen av idéer till behovsdrivna innovationer inom landsting och kommuner. redovisar att finansieringen av innovationsslussarna har bidragit till utvecklingen av 43 nya produkter och en tjänst, till 8 patent eller mönsterskydd och 22 nya företag. har låtit en extern utvärderare genomföra en utvärdering av det svenska deltagandet i Eureka åren 2001–2009. Totalt har cirka 300 projekt med svenskt deltagande bedrivits under den studerade perioden.10 Eureka är ett internationellt nätverk med ett 40-tal medlemsländer. Nätverket stödjer marknadsorienterade samarbetsprojekt mellan företag, forskningsinstitut och universitet och högskolor. ansvarar för det svenska . Utvärderingen visar att Eureka påtagligt har bidragit till utvecklingen av nya eller påtagligt förbättrade produkter och processer. Utvärderaren pekar på att deltagandet i Eureka har påskyndat utvecklingsprocesser och marknadsintroduktion av nya produkter och processer. Utvärderaren konstaterar att Eureka i liten utsträckning tycks ha påverkat deltagarnas kontaktnätverk, däremot konstaterar man att Eureka spelar en viktig roll som kontaktskapare mellan universitet och högskolor och näringsliv. Utvärderaren menar att deltagandet främst har stärkt existerande nätverk på nationell nivå.