prop · H003146 · 2013-04-17 00:00:00 — Handläggarstödet är begränsat och bristen på kunskap om stödet kan medföra att handläggare i första hand rekommenderar arbetssökande andra program om vilka handläggaren har bättre kunskap. Arbetssökande riskerar också att bli olika bedömda av handläggarna, vilket kan göra att programmet blir ojämnt matchat mot de sökande. Sökande med bristande förutsättningar kan rekommenderas stödet som det inte rekommenderas till personer som egentligen har bättre förutsättningar för att starta företag. De som deltar i stöd till start av näringsverksamhet ska få en handlingsplan och enligt planen ska en uppföljning av hur företaget utvecklats genomföras några månader efter företagets start. Den av Arbetsförmedlingen upphandlade konsulten ska genom uppföljningen kontrollera att företaget utvecklas i rätt riktning och att verksamheten ger eller kommer att ge tillfredställande lönsamhet. Både denna granskning och tidigare granskning visar att en betydande andel av deltagarna inte får någon 160 (RiR 2008:24), Stöd till start av näringsverksamhet Ett framgångsrikt program. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION uppföljning av hur deras företag utvecklats. Bristen på uppföljning av deltagaren kan få till konsekvens att den enskilde inte får den hjälp och det stöd som han eller hon skulle behöva. Bristen på uppföljningar kan bero på att handlingsplaner inte upprättas för alla deltagare i stöd till start av näringsverksamhet och att handläggaren därmed inte beställer någon uppföljning. Det är färre utrikes födda än inrikes födda som får en handlingsplan. Arbetsförmedlingen ska enligt sin instruktion följa upp och utvärdera sin verksamhet och därmed också stöd till start av näringsverksamhet. Utvärderingar av stöd till start av näringsverksamhet saknas dock för utrikes födda. Arbetsförmedlingen har inte gjort några utvärderingar av sysselsättningseffekterna för utrikes födda och få studier visar inkomstutvecklingen för deltagarna i programmet generellt. 7.3Almi når sina nuvarande mål för utrikes födda Regeringen har ställt upp mål för utlåning till utrikes födda. De innebär att andelen utrikes födda bland kunder ska vara större än vad den är bland samtliga företagare och nya företagare i . har nått upp till de nationella målen sedan de preciserades i sin nuvarande form . Andelen utrikes födda bland kunder som lånar pengar för att starta nya företag har fördubblats mellan och , och har stigit från till . kan konstatera att genom sin låneverksamhet i stor utsträckning når ut till utrikes födda och bidrar till att de kan starta företag. Granskningen visar att uppföljning kan förbättras. Det finns några punkter där saknar ett tillräckligt kunskapsunderlag för att kunna effektivisera verksamheten när det gäller att nå ut till utrikes födda företagare. En viktig punkt handlar om att statistik över utlåningsverksamhet endast omfattar de kunder som får sina lån beviljade. Detta trots att regeringen har efterfrågat denna typ av uppföljning genom ägardirektivet . Därmed går det inte att se hur många som får avslag på sina låneansökningar och hur stor andel de som beviljas lån utgör av de sökande. Det går inte heller att se om detta förhållande skiljer sig för utrikes födda samt om det varierar mellan olika branscher, olika regioner och . gör inte någon tydlig gränsdragning mellan låneformerna företagslån och mikrolån när de bokförs. Därmed försvåras uppföljningen av lån till företagare som inte har möjlighet att få banklån och får hela sin lånefinansiering via ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? Denna uppföljning är särskilt relevant för utrikes födda, som i större utsträckning än andra Almi-kunder använder sig av möjligheten mikrolån. I ägardirektiv och i statistiken över utlåning används begreppet invandrare. Men vilka som ingår i målgruppen kan tolkas på olika sätt, vilket försvårar en meningsfull uppföljning. har uppgett att bolaget i sin statistik har en enhetlig definition av begreppet invandrare som är utrikes födda eller personer med två utrikes födda föräldrar. Det är dock oklart om denna definition motsvarar regeringens avsedda målgrupp, då regeringen i ägardirektivet även använder begreppet utrikes födda. har inte heller kunnat försäkra sig om att definition verkligen avspeglar hur statistiken samlas in. En bättre uppföljning ökar möjligheterna att analysera hur effektiva insatser är för utrikes födda och hur de kan vidareutvecklas. Vidare behövs kunskap om de personer som inte beviljas lån för att utforma insatser som når ut till fler potentiella företagare. Det gäller till exempel hur informerar om sin verksamhet samt hur och i vilken omfattning olika typer av rådgivning bedrivs. En systematisk klassificering med avseende på lånetyp är en förutsättning för att kunna analysera hur väl låneprodukterna motsvarar efterfrågan hos utrikes födda. 7.4Regeringen behöver skaffa sig ökad kunskap Enligt prognoser kommer antalet personer som söker asyl i att öka. prognos är att 44 000 personer kommer att söka asyl i och 54 000 under år 2013.161 Det ökande antalet asylsökande kommer sannolikt att innebära att trycket på statliga insatser som kan underlätta utrikes föddas etablering genom företagande kommer att öka. Det är därmed viktigt att de generella stöden som granskat fungerar särskilt väl för utrikes födda. Granskningen har visat att stöd till start av näringsverksamhet visserligen lett till sysselsättning för många utrikes födda men att närmare hälften av dessa hamnar under gränsen för ekonomisk utsatthet. Det är därmed tveksamt om stödet kan anses vara effektivt för dem som är utrikes födda. har ökat andelen utrikes födda bland kunderna och har nått sina mål. Brister i företagets uppföljning gör det dock svårt att bedöma om lånefinansieringen är ett effektivt stöd för utrikes födda som vill starta företag. 161 verksamhets- och kostnadsprognos, . GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION granskning visar också att Arbetsförmedlingens och uppföljning av stöden är begränsad. Särskilt gäller detta de utrikes födda företagarna. För att dessa båda stöd ska kunna ingå som en viktig del i de olika insatser som görs för att etablera utrikes födda behöver regeringen skaffa sig mer kunskap om hur dessa stöd fungerar för de utrikes födda. I detta sammanhang är det viktigt att ägna särskild uppmärksamhet åt frågan om stöd till start av näringsverksamhet både leder till långsiktig sysselsättning genom företagande och en ekonomisk hållbar situation för den utrikes födda företagaren. riktar följande rekommendationer till regeringen: Regeringen bör, för att kunna utveckla och effektivisera stöd till start av näringsverksamhet och lånefinansiering, skaffa sig mer kunskap om hur stöden når fram till utrikes födda och vilken effekt de har för utrikes föddas företagande. Regeringen bör följa upp att utvecklar sin uppföljning så att den svarar mot regeringens krav i ägardirektivet och kan ligga till grund för en analys av om bolagets lånefinansiering ger ett effektivt stöd för utrikes födda som vill starta företag. riktar följande rekommendationer till Arbetsförmedlingen: Arbetsförmedlingen bör se till att handlingsplaner upprättas och att uppföljning görs för dem som får stöd till start av näringsverksamhet. Arbetsförmedlingen bör följa upp att handläggningsrutinerna är anpassade för de utrikes födda som får del av stödet. Arbetsförmedlingen bör följa upp sysselsättnings- och inkomsteffekter för utrikes födda som tar del av stöd till start av näringsverksamhet och återrapportera resultatet till regeringen. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Förordning (1986:856) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av integrationspolitiken Förordning (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program Förordning (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten Förordning (2009:41) om statlig finansiering genom och bolag som ingår i dess koncern Förordning (1999:1 382) om stödområden för vissa regionala företagsstöd Betänkanden, propositioner och skrivelser betänkande 2008/09:AU1 Utgiftsområde 13 betänkande 2010/11:AU1 Utgiftsområde 13 Proposition 2005/06:1 Budgetpropositionen Proposition 2008/09:1 Budgetpropositionen Proposition 2009/10:1 Budgetpropositionen Proposition 2009/10:60 Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering egenansvar med professionellt stöd Proposition 2009/10:148 Företagsutveckling statliga insatser för finansiering och rådgivning Proposition 2010/11:1 Budgetpropositionen Proposition 2012/13:1 Budgetpropositionen Skrivelse 2008/09:24 Egenmakt mot utanförskap regeringens strategi för integration Riksdagsskrivelse 2008/09:155 Skrivelse 2009/10:233 Egenmakt mot utanförskap redovisning av regeringens strategi för integration ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen SOU 1999:165 Invandrare som företagare för lika möjligheter och ökad tillväxt SOU 2008:121 Innovationer och företagande framtid SOU 2011:11 , bilaga 4, Utrikes födda på den svenska arbetsmarknaden Ägardirektiv för 20062012 Kreditinstruktion för Effektmätning 2012 avseende kunder AMS (Ura 2000:4). Hur går det för de arbetslösa som får bidrag för start av näringsverksamhet? Arbetsförmedlingen (2011). Arbetsförmedlingens individuella handlingsplaner vem som får och när, Ura 2011:3. Arbetsförmedlingen (2012). Arbetsmarknadspolitiska program Årsrapport . Arbetsförmedlingen (2012). Insatser för att förhindra långsiktig arbetslöshet 2a. Arbetsförmedlingen, Bedömning av affärsidé (Q) Metodbeskrivning. Tillgänglig på [avaffarsideq.4.710196211278fb18bae80008291.html]. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Arbetsförmedlingen, Starta eget företag. Tillgängligt på [https://intranet. /arbetsformedling/verktyg/tjanster/startaegetforetag.4.710196211 278fb18bae80006594.html]. Arbetsförmedlingen, Tjänster. Tillgänglig på [. se/arbetsformedling/verktyg/tjanster.4.1fc12f0712457811f8080002410.html]. , P. och M. Hammarstedt (2011). Invandrares egenföretagande trender, branscher, storlek och resultat i Ekonomisk Debatt. Baumgartner, H. J. och M. Caliendo, (2008), Turning unemployment into self- employment: Effectiveness of two start-up programmes. Bulletin of Economics and Statistics, 70, s. 347373. Behrenz, L., L. Delander och J. , (2012), Start-up subsidies in : Treatment, deadweight and direct displacement effects, working paper 2012:17, for Labour Market and Discrimination Studies, Caliendo, M. (2009), Start-up subsidies in East : finally, a policy that works?, , 30(7), s. 62547. Caliendo, M. och A. Kritikos, (2010), Start-ups by the unemployed: characteristics, survival and direct employment effects, Small Business Economics, 35(1), s. 7192. Caliendo, M och S. Künn, (2011), Start-up subsidies for the unemployed: Long-term evidence and effect heterogeneity, , 95(34), s. 311331. , K. och K. , (2004), The relative efficiency of labor market programs: Swedish experience from the 1990s, Labour Economics, 11(3), s. 335354. Cueto, B. and J. , (2006), An analysis of self-employment subsidies with duration models, Applied Economics, 38, s. 2332. Delander L., M. Hammarstedt, J. och E. , (2005), Integration of immigrants. The role of language proficiency and experience, , 29, s. 2441. de , X., A. och L. Liljeberg, (2008), Effekter av yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning för deltagare . Rapport 2008:1, IFAU . . och P. (2001), Starta eget bidrag en studie av framgångar och misslyckanden, IFAU Forskningsrapport 2011:8. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? (2009), Statligt finansierad företagsrådgivning För fler och växande företag. , W. (2011), Econometric Analysis, , . (1974), Shadow Wages, Market Wages and Labor Supply, Econometrica, 42, s. 679693. Heckman, J., (1976), Shadow Wages, Market Wages and Labor Supply, Econometrica, 42(4), s. 679693. Heckman, J., (1976), The Common Structure of Statistical Models of Truncation, Sample Selection and Limited Dependent Variables and a Simple Estimator for Such Models, and Social Measurement, 5(4), s. 475492. Heckman, J., (1979), Sample Selection Bias as a Specification , Econometrica, 47(1), s. 153161. Heckman J. och J. , (1996), Experimental and nonexperimental evaluation. I International handbook of labour market policy an evaluation, red. G. , J. OReilly & K. Schömann, s. 3788, , Cheltenham. IFAU (2010), Arbetsmarknadspolitisk översikt 2009, IFAU 2010:18. (2007). Vad förklarar invandrares integration på arbetsmarknaden en teoriöversikt. ITPS (A 2003:003), Utvärdering av de näringspolitiska effekterna av stöd till starta v näringsverksamhet. & , T. (2003). Fokusgruppsintervjuer med ungdomar om genus och våld. Konstruktioner av gärningspersoner och offer. Klinthäll och (2010), Kartläggning av företagande bland personer med utländsk bakgrund i i antologin marknad, s. 107-130. Köksingång till den svenska arbetsmarknaden? i Lyckad invandring, red. (vd på ). Kontigo (2011), Utvärdering av programmet Företagare med utländsk bakgrund. LeCompte, M.D. (2000). Theory Into Practice, Vol. No.3, sid. 146154. Meager, N. (1996), From unemployment to self-employment. I International handbook of labour market policy an evaluation, red. G. , J. OReilly & K. Schömann, s. 489519, , Cheltenham. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Meager N., . och M. Cowling, (2003), Business Start-Up Support for People, Delivered by The : A Comparative Study of Labour Market Outcomes, Research Report DWPRR 184, . , Verksamhets- och kostnadsprognos, . , J. och L. Delander, (2011), Gender differentials in labour market policy, Equality, Diversity and Inclusion, 30, s. 278-296. (2008), Programeffekter 1992 till 2006, Working Paper Series 2008:1, (R 2007:22). Invandrares företagande en studie av utlandsfödda företagare i . (R 2007:06). Finansieringssituationen vid företagande för utrikesfödda kvinnor och män. (R 2008:08) Forskning om invandrares företagande en litteraturöversikt. , Broomé och Bevelander (2011). Egenföretagande bland invandrare och svenskfödda i en flernivåanalys i Ekonomisk Debatt, nr 8 2011, årgång 39. , F. och F. , (2000), Business start-ups by the unemployed an econometric analysis based on firm data, Labour Economics, 7(5), s. 629663. (2006), Are business start-up subsidies effective for the unemployed: Evaluation of Enterprise allowance, , Pensions and Labour Economics (WPEG) Conference, . Ramböll/(2009). Kunskapsbehov om invandrares företagande. faktablad, Regeringens politik för att stärka företagandet hos personer med utländsk bakgrund. (2007:11). Statens företagsfrämjande insatser når de kvinnor och personer med utländsk bakgrund? (2008), Stöd till start av näringsverksamhet ett framgångsrikt program, 2008:24. (2007), What works best for getting the unemployed back to work? Employment services or small-business assistance programmes? Evidence from , Memo Autononoma de , . , P. och D. , (1983), The central role of the propensity score in observational studies for causal effects, Biometrika 70:4150. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? (1973a), Matching to remove bias in observational studies, Biometrics, 29, s. 159183. (1973b), The use of matched sampling and regression adjustments to remove bias in observational studies, Biometrics, 29. s. 185203. Sianesi, B. (2004), An evaluation of the Swedish system of labour market programs in the 1990s, , 86, s. 133155. (2010), Social rapport . (2002), Personer med utländsk bakgrund riktlinjer för redovisning i statistiken, MIS 2002:3. SCB (2009), Longitudinell Integrationsdatabas för Sjukförsäkrings- och Arbetsmarknadsstudier () 19902007, 2009:1. (2002). Tillväxtanalys (2011:04). Tillväxtanalys (2011:047). Utvärdering av statligt finansierad företagsrådgivning. Tillväxtanalys (2011:07), Statligt stöd till näringslivet 2010. , Program för företagare med utländsk bakgrund 20082010. (2010), Utlandsföddas företagande i . (R 2006:05). Kapitalförsörjning i småföretag. (2011), Tillväxtmöjligheter och tillväxthinder för svenska små och medelstora företag. Intervjuer har genomförts med chefer och tjänstemän på Arbetsmarknads- departementet, , Arbetsförmedlingen, , i samt med politiker och tjänstemän i en kommun. Inom ramen för den fallstudie som genomfört intervjuades fem organsationer som på olika sätt arbetar med att främja nyföretagande. Företagare intervjuades av SCB på uppdrag av . Statistiken som har bearbetats av i den här granskningsrapporten har hämtats från Arbetsförmedlingen, , och Tillväxtanalys. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Bilaga 1 Utvärdering av stöd till start av näringsverksamhet I bilagan beskrivs tidigare utvärderingar av det arbetsmarknadspolitiska programmet stöd till start av näringsverksamhet samt de metoder som använts för att analysera sysselsättningseffekter av stödet samt om det finns skillnader i inkomst mellan inrikes och utrikes födda som deltagit i programmet. En del av utvärderingslitteraturen om stöd till start av näringsverksamhet berör sysselsättningseffekter i form av nya arbetstillfällen vid de nystartade företagen eller företagens överlevnadsgrad.162 En annan del av utvärderingslitteraturen berör effekterna relaterade till individens arbetsmarknadsposition efter avslutat program. Meager (1996) har sammanfattat den litteratur som rör stöd till start av näringsverksamhet och i , , , och före detta . Sammanfattningens slutsats var att det för den studerade perioden och de studerade länderna inte gick att dra några generella slutsatser om programmens effektivitet. I en senare studie av Meager, och (2003) studerades sysselsättningen bland ungdomar vars företag lagts ner. Inte heller denna studie fann några positiva effekter av deltagande i programmet. En svensk studie av och (2004) visade att i jämförelse med åtta andra arbetsmarknadsprogram ger de program som innehåller en nära arbetsmarknadsanknytning, till exempel stöd till start av näringsverksamhet, generellt sett en större effekt än andra program. I en studie av (2006) konstateras att stöd till start av näringsverksamhet i har en positiv effekt i termer av minskade inskrivningstider. Programdeltagarna lämnar alltså arbetslöshet snabbare. (2007) jämför fyra grupper av rumänska arbetsmarknadsprogram: arbetspraktik, traditionell förmedlingsverksamhet, stöd till start av näringsverksamhet för arbetshandikappade samt anställning med stöd inom den offentliga sektorn. Det sistnämnda programmet motsvarar anställningar inom i . Analysen kommer fram till att deltagande i de tre förstnämna programmen har en positiv effekt i jämförelse med att inte delta i något program. Anställningar inom skyddad statlig verksamhet har däremot en negativ effekt på individens möjligheter att få ett arbete på den öppna arbetsmarknaden. 162 Se exempelvis och (2000), Cueto och (2006) och Caliendo och Kritikos (2010). ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? I en rad utvärderingar har den tyska motsvarigheten till stöd till start av näringsverksamhet utvärderats. Baumgartner och Caliendo (2008) utvärderar två olika program vars gemensamma syfte är att stimulera arbetslösa till att bli egenföretagare. Utvärderingen har begränsats till att enbart undersöka utfallet för individer som levde i före detta . Utfallen som studeras är: sannolikheten att få arbete antingen som anställd eller egenföretagare och effekten på inkomster. Författarna konstaterar att båda programmen ger ett positivt utfall. var en högre andel anställda bland deltagarna i jämförelse med personer som deltagit i andra program. Även den genomsnittliga inkomsten var högre. I en snarlik studie utvärderar Caliendo (2009) motsvarande program i före detta och finner liknande effekter. Risken att återfalla i arbetslöshet är lägre, sysselsättningsgraden högre och den genomsnittliga inkomsten högre för personer som deltagit i programmet. Behrenz m.fl. (2012) studerar det svenska programmet stöd till start näringsverksamhet och finner att individer som deltagit i programmet har en större sannolikhet för att ha arbete efter avslutat program i jämförelse med personer som deltagit i andra Caliendo och Künn (2011) studerar mer långsiktiga effekter av de ovanstående programmen och finner att de positiva kortsiktiga effekterna även gäller på . Sammanfattningsvis kan konstatera att utvärderingslitteraturen visar stöd till start av näringsverksamhet uppvisar positiva effekter vad gäller sysselsättning (anställd eller fortfarande egenföretagare) i både och . I visar forskningen även visa att den genomsnittliga inkomsten är högre bland de som deltagit i denna typ av program. Denna typ av undersökning har dock inte genomförts i . Ett problem med de tyska utvärderingarna är att de endast undersöker effekter för en genomsnittlig individ. Det finns dock tydliga indikationer på att det finns en relativt stor variation inom gruppen, så kallad programheterogenitet. I och Delanders (2011) studie visas att kvinnor som deltar i stöd till start av näringsverksamhet har en lägre sannolikhet att vara i arbete efter avslutat program i jämförelse med män som tagit del av stödet. Registerdata i är generellt av mycket god kvalitet och detta gäller inte minst arbetsmarknadsstatistiken. Det finns exempelvis mycket detaljerad information om arbetslösa och deras egenskaper. Trots detta finns vissa brister i de datamängder som används i denna granskning. En brist i de registerdata som finns tillgängliga är att de inte innehåller information om arbetad tid. De skillnader som redovisas i kapitel 4 kan därför till större eller mindre del vara en effekt av icke observerbara skillnader. Samtliga jämförelser som görs i detta kapitel bygger därför på antagandet att det inte finns systematiska skillnader i den arbetade tiden, vilken är en svaghet i både beskrivningar och analyser. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Ytterligare en begränsning gäller definitionen av företagare. För att betraktas som aktiv företagare ska näringsverksamheten enligt definition motsvara minst en tredjedel av den tid som åtgår för en vanlig anställning på heltid. Även här finns ett problem då tiderna inte registrerats. Det är alltså svårt att med utgångspunkt i statistiken entydigt definiera vilka individer som ska betraktas som företagare. I de beskrivningar som görs i kapitel 4 har valt att använda en kombination av olika indikatorer. En första indikator är att en individ har en registrerad inkomst från aktiv näringsverksamhet. Genom att även kombinera individ- och företagsregister är det möjligt att identifiera företagsformen för en delmängd av alla individer. Detta ger en något starkare indikation på att individen kan relateras till företagarverksamhet, men på bekostnad av att ett antal individer utesluts från analyserna. De individer som inte omfattas av denna definition är individer som enligt data har en inkomst från aktiv näringsverksamhet, men där det inte är möjligt att identifiera i vilken juridisk form företagandet sker. Metod för att utvärdera sysselsättningseffekter I likhet med (2008) och Behrenz m.fl. (2012) används en kvasiexperimentell design en så kallad propensity score matchning-metod (PSM) för att analysera sysselsättningseffekterna. Metoden utvecklades (och 1983), men har sina rötter (1973ab, 1974). Det var emellertid först som metoden började komma till användning inom arbetsmarknadspolitisk utvärdering. Vad gäller svenska studier inom arbetsmarknadsområdet har metoden bland annat använts av Sianesi (2004), Delander m.fl. (2005), (2008), och de m.fl. (2008).