prop · H1031d22 · 2013-09-18 00:00:00 — har stöd till kommersiell service beviljats med som investeringsbidrag, som hemsändningsbidrag samt som servicebidrag. har inga investeringslån beviljats. I tabell 2.19 framgår beslutade stöd till kommersiell service fördelat på län. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.19 Beslutat stöd till kommersiell service, fördelat på län åren 2009–2012 Antalet anställda i företag som beviljats stöd till kommersiell service var totalt 785 stycken. Av dessa var 247 män () och 538 kvinnor (). Andelen kvinnor och män i styrelser var . Den genomsnittliga andelen kvinnor och män i företagsledning var . Enligt förordningen (2003:596) om bidrag för projektverksamhet inom den regionala tillväxtpolitiken finns möjlighet att stödja utvecklingsprojekt inom ramen för de regionala serviceprogrammen. Beslutade projektmedel uppgår till och dessa har medfinansierats med motsvarande belopp(se tabell 2.20). Dessa medel har bl.a. gått till insatser för samordning av kommersiell och offentlig service, utveckling av dagligvarubutiker och drivmedelstationer via landsbygdsmentorer samt till insatser för att öka kunskapen om energieffektivering av dagligvarubutiker. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.20 Beslutad regional projektverksamhet till kommersiell service, fördelat på de län som beviljat medel åren 2011–2012 Särskilda insatser inom området kommersiell service Regeringen tilldelade för att utveckla lokalt anpassade servicelösningar – 2013. Programmet har varit ett viktigt finansiellt verktyg för att kunna genomföra insatser inom ramen för länens regionala serviceprogram. Flera projekt innehåller verksamhet som omfattar flera län. Både dessa och mer länsspecifika projekt har bidragit till att nätverk har skapats mellan olika aktörer. Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen beslutade om ytterligare till insatser för att stärka bl.a. butiker och drivmedelsstationer med strategisk betydelse i gles- och landsbygder samt för att utveckla nya innovativa servicelösningar i dessa områden. Regeringen har uppdragit åt att fördela till länen –2014. konstaterar i en delrapport att det utökade stödet avsevärt har förbättrat länens möjligheter att möta den ökade efterfrågan av stöd till kommersiell service. Även Tillväxtanalys konstaterar i sin utvärdering av de regionala serviceprogrammen att de extra medlen haft stor betydelse, särskilt i de län som för övrigt har begränsade medel till insatser inom serviceområdet. Regeringen beslutade om en extra satsning om –2014 för att stärka den lokala nivåns, främst kommunernas, arbete med att effektivi- sera och samordna olika typer av service i gles- och landsbygder. Själva genomförandet av insatserna kommer huvudsakligen att ske i nära samarbete med kommuner som vill stödja utveckling och samordning av olika typer av service. Resultaten är enligt (Pilotkommuner för serviceutveckling, delredovisning ) bättre dialog, ökad problemkännedom och att ökad samverkan uppnåtts. Totalt har regeringen – 2014 beslutat om i extra medel till kommersiell service27. tillkännagav att regeringen bör se över de konsekvenser som lagen om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel har för mindre tankställen i glesbygd (bet. 2009/10:TU15, rskr. 2009/10:228). Transportstyrelsen har och inkommit med återrapporteringar till () med anledning av deras uppdrag från regeringen att komma med förslag till förändringar i denna lag. Ärendet bereds inom med avsikt att regeringen ska vidta åtgärder eller lämna förslag som innebär att dispenserna från sista steget i lagen (2005:1248) om skyldighet att tillhandahålla förnybara drivmedel ska permanentas. Så växer och dess regioner Den regionala utvecklingskraften varierar över landet. Kvinnors och mäns möjligheter att bo samt etablera företag och verksamheter är beroende av ett antal grundläggande förutsättningar. Tillgång till transporter och andra former av kommunikationer, attraktiva natur- och kulturmiljöer, kulturvärden samt närhet till utbildning och forskning är av stor betydelse för regioners utvecklingsnivå. 27 I denna summa ingår de som i och i beviljades för att utreda och sprida kunskap om insatser inom det kommersiella serviceområdet. I summan ingår även i extra medel till länen 2009–2010. Regioner med likartade strukturella förutsättningar utvecklas olika – det gäller såväl i gles- och landsbygder som i små och medelstora städer och storstadsområden. Den generella bilden är att befolkningsmässigt större regioner, bl.a. städer, med väl utvecklade kommunikationer är mer attraktiva och har större förutsättningar för hållbar tillväxt än befolkningsmässigt mindre och perifert belägna regioner, med sämre utvecklade kommunikationer. Denna bild bryts dock i vissa fall av att ett antal befolkningsmässigt små regioner har särskilda förutsättningar som ger mycket goda möjligheter till en hållbar tillväxt och attraktivitet, exempelvis genom att regionerna har resurser som råvaror, en attraktiv natur och boendemiljö eller en särskild näringslivsstruktur. Men även andra befolkningsmässigt mindre regioner har möjligheter att utvecklas. Ett exempel på detta är en påtagligt höjd sysselsättningsgrad i flera Norrlandsregioner –2011. Regioners utvecklingsnivå påverkas nämligen även av påverkbara faktorer som nyföretagande, företagsutveckling, innovationsförmåga, itinvesteringar, flexibilitet, lärande och regionalt ledarskap samt av möjligheten att samarbeta med regioner i grannländerna, för att bl.a. skapa större arbetsmarknader. Denna typ av samverkan vill regeringen fortsatt stärka t.ex. genom överenskommelser inom och i arbetet med genomförandet av . Svenska regioner i en internationell jämförelse är ett ytstort EU-land med betydande naturresurser. Storstadsregionerna står tillsammans för av bruttonationalprodukten, vilket är en betydligt större koncentration än i många andra . Tack vare tillgång till bl.a. naturresurser och områden attraktiva för turism har tillväxten också varit stark i flera mindre regioner. Regeringen gör bedömningen att alla regioner är viktiga för hållbara tillväxt och att regional koncentration till vissa regioner kan kombineras med en hög produktivitet i alla regioner. Stora delar av landet har demografiskt betingade utmaningar att hantera, men de glesbefolkade delarna av landet har i detta avseende större utmaningar än andra delar av landet då försörjningen med välfärdstjänster, 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 service och arbetskraft blir extra kostsam och komplex. Frågor om regional attraktivitet blir därmed extra viktiga att hantera samordnat med insatser från ett flertal olika politikområden. Regeringen gör bedömningen att det är viktigt att fortsätta att satsa på de svenska regionernas långsiktigt hållbara tillväxt. Attraktionskraft – goda livs- och boendemiljöer En ort eller ett områdes attraktionskraft är resultat av ett samspel mellan olika förhållanden och förutsättningar lokalt, regionalt och nationellt. Fungerande arbetsmarknad, utbildningsmöjligheter, bra infrastruktur, god offentlig service, god tillgång till kultur, attraktivt boende och goda sociala strukturer är några viktiga parametrar. Regeringen har, tillsammans med den lokala och regionala nivån, ett ansvar för att skapa förutsättningar för attraktivitet. I stor utsträckning ligger det på lokal och regional nivå att ta till vara och förädla förutsättningarna så att attraktiva livs- och boendemiljöer utvecklas. Förutom det ansvar som stat, landsting och kommun har, spelar ofta näringslivets, intresseorganisationernas och det civila samhällets engagemang en viktig roll för att utveckla attraktiva livs- och boendemiljöer. Regeringens bedömning är att de insatser som är beslutade och genomförda bidrar till att främja attraktionskraften lokalt och regionalt. En fortsatt utvecklad dialog och samverkan mellan nivåer och aktörer är dock en förutsättning för att kunna skapa hållbara och attraktiva livs- och boendemiljöer samt kan möjliggöra samordningsvinster och skapa förutsättningar för en bättre utväxling på de resurser som satsas. Regeringens bedömning är att hållbara tillväxt är beroende av de miljöer människor bor och verkar i. Arbetet med Attraktionskraft syftar därför till att lyfta och främja förutsättningarna för de lokala och regionala miljöernas attraktivitet. En gemensam fokusering, tillsammans med de aktörer som har det regionala tillväxtansvaret, kommuner, näringsliv och organisationer, har påbörjats –2013 och arbetet, för att ytterligare stärka våra livs- och boendemiljöers attraktivitet, fortsätter . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Strategier för hållbar regional tillväxt Fortsatt behov av ökad samverkan mellan aktörer, nivåer och sektorsområden genom strategier och program Ett väl fungerande samspel och en kontinuerlig dialog mellan den lokala, regionala och nationella nivån är viktigt för att skapa goda förutsättningar för hållbar regional tillväxt. Detta förutsätter ett starkt regionalt ansvar och inflytande över frågor av betydelse för den hållbara regionala tillväxten. På såväl internationell som på nationell, regional och lokal nivå bör i högre grad potentialen hos flera sektorsområden och de möjliga synergier som ett ökat samarbete mellan sektorsområdena kan ge nyttjas. Ökad samordning kan leda till att myndigheterna bättre uppfyller målen för sina verksamheter. Statliga myndigheter måste bl.a. hantera det regionala inflytandet över resurser och beslut. Detta som en följd av att regionala aktörer i allt högre grad efterfrågar samverkan med statliga myndigheter i det regionala tillväxtarbetet. Regeringen bedömer att de långsiktiga interna strategierna hos de berörda myndigheterna utgör viktig vägledning för deras medverkan i hållbart regionalt tillväxtarbete och bidrar till att tydliggöra deras roll och uppdrag för andra myndigheter och för regionerna. Tydligheten leder till ett effektivare arbete inom området. De interna strategierna behöver hållas uppdaterade i förhållande till den regionala tillväxtpolitikens utveckling för att tillvarata nya möjligheter som uppstår. Regeringen bedömer att myndigheternas kunskap om såväl de regionala strategiernas roll som det regionala tillväxtarbetet har förbättrats. Insikten om vad som främjar hållbar regional tillväxt kan dock behöva fördjupas hos berörda myndigheter bl.a. med ett stärkt regionalt perspektiv i myndigheternas analyser och statistikarbete. Regeringen bedömer även att utbyte på nationell nivå mellan myndigheter och regioner samt myndigheters medverkan i samband med framtagande av regionala strategier är fortsatt viktigt och kan utvecklas. Regeringen bedömer också att arbete med att främja former, system och metoder för samverkan mellan olika aktörer på olika nivåer är en viktig del i det fortsatta arbetet. Som ett exempel på hur regeringen arbetar med att samordna nationella insatser med regionala kan nämnas regeringens satsning Skogsriket – med värden för världen. Denna nationella satsning förankras successivt genom att regionala handlingsplaner för Skogsriket tas fram vilket bör medföra en effektivare användning av skogen. Ett annat exempel är att regeringen har ökat möjligheterna för regionalt och lokalt ansvar inom kulturområdet genom införandet av kultursamverkansmodellen. Modellen bidrar till att öka samverkan mellan lokal, regional och nationell nivå och bidrar till att främja kulturens bidrag till hållbar regional tillväxt och attraktivitet. Regeringen bedömer det som viktigt att också främja förutsättningarna för ett ökat samspel mellan den lokala och regionala nivån. Stärkt koppling mellan regionala mål, planer och program och den kommunala översiktsplanen Regeringen anser att den fysiska planeringen har en central roll för lokal och regional näringslivsutveckling och attraktionskraft. Samordningen mellan den fysiska planeringen och det lokala och regionala tillväxtarbetet, liksom mellan lokal och regional nivå, behöver emellertid utvecklas. Det behövs en ökad medvetenhet om den fysiska planeringens betydelse för hållbar tillväxt och attraktiva livs- och boendemiljöer, på såväl lokal som regional nivå. Det rumsliga perspektivet i strategierna för länens utveckling behöver fortsatt utvecklas för att underlätta samspelet med den lokala nivån. Inom ramen för den pågående åtgärdsplaneringen för infrastruktur betonar dessutom regeringen att utvecklingen av ett samhällsekonomiskt effektivt och långsiktigt hållbart transportsystem i ökad utsträckning bör samordnas med planering av bl.a. markanvändning, bostadsförsörjning, näringsliv och hållbar tillväxt samt övrig samhällsplanering. Regeringen bedömer det svenska deltagandet i genomförandet av för som framgångsrikt. Det svenska deltagandet är brett och omfattar i princip samtliga insatsområden. Arbetet bidrar inte endast till att nå strategins mål utan fungerar också som ett redskap för ökat sektorsövergripande och flernivåsamarbete mellan nationella myndigheter och mellan myndigheter och regionala och lokala aktörer. Arbetet med genomförandet av strategin har dessutom integrerats alltmer i ordinarie verksamhet hos myndigheterna och bidragit till att internationaliseringen av myndigheternas arbete stärkts ytterligare. I har strategin bidragit till ökad fokuserad användning av EU:s finansieringsinstrument och, förutom fördjupat gränsöverskridande samarbete i regionen, medverkat till ökad sektorssamordning. Utveckla arbetet med regionala forsknings- och innovationsmiljöer Regeringen ser behov av en fortsatt dialog med regionerna för att utveckla arbetet med innovationer samt regionala forsknings- och innovationsmiljöer . En central del i arbetet kommer att vara kopplat till att tillgängliggöra befintlig forsknings- och innovationsinfrastruktur för små och medelstora företag vid genomförandet av strukturfondsprogram och andra EU-program. Miljödriven näringslivsutveckling för stärkt konkurrenskraft Det finns ett flertal hinder som bidrar till att tillräckliga investeringar i tidiga skeden inte genomförs inom framförallt energiteknikområdet. Att öka förutsättningarna för innovationer på energiområdet är enligt regeringen viktigt. En förutsättning för att flera uppsatta miljömål ska kunna nås är att samhällets resurseffektivitet ökar. kan en ökad resurseffektivitet stärka näringslivets konkurrenskraft. Erfarenheter från arbetet med regeringens miljöteknikstrategi och från pilotlänens arbete med miljödriven näringslivsutveckling bör tas till vara inom det regionala tillväxtarbetet. Förstärka arbetet med kompetensförsörjning De regionala kompetensplattformarna har i vissa län precis etablerats medan andra län har en väl utvecklad samverkan. Det finns därmed flera goda exempel för andra att lära av. Resultaten pekar på att behovet av regionalt kompetensförsörjningsarbete är stort och det är enligt regeringen viktigt att verksamheten vidareutvecklas – inte minst med fokus på integration och mångfald för att bättre ta till vara kompetensen hos utrikes födda. Regeringen anser att arbetet med regionala kompetensplattformar är ett långsiktigt arbete och att det är viktigt att plattformarna får fortsätta att utvecklas utifrån de olika förutsättningar som 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 finns, och de prioriteringar som görs i respektive län. Regeringens uppdrag till att bedriva insatser som förstärker och vidareutvecklar de regionala kompetensplattformarna är utformat för att kunna möta länen utifrån just deras behov och förutsättningar. Ett framgångsrikt kompetensförsörjningsarbete är centralt för att tillvarata tillväxtpotential och nationella myndigheter inom kompetensförsörjningsområdet kommer även fortsättningsvis att – enskilt och gemensamt – spela en viktig roll för att det arbete som pågår på regional nivå blir framgångsrikt. Integration och mångfald i tillväxtarbetet Det finns enligt regeringen behov av erfarenhetsutbyte och tydligare samordning mellan ansvariga aktörer för att bättre ta till vara kompetens och entreprenörskap hos personer med utländsk bakgrund inom det regionala tillväxtarbetet. Här kan spela en viktig roll inom ramen för pågående uppdrag med regionala kompetensplattformar och stöd till företagande. Handlingsplan för en jämställd regional tillväxt Regeringens beslut om en handlingsplan för en jämställd regional tillväxt 2012– 2014, med tillhörande uppdrag till länen och , bidrar enligt regeringen till förbättrade förutsättningar för en jämställd regional tillväxt. Regeringen avser att fortsatt utveckla lärandet inom den regionala tillväxtpolitiken. För att främja lärandet är det enligt regeringen viktigt att arbetet med länens lärandeplaner bedrivs kontinuerligt och långsiktigt. Strukturfondsprogrammen tillför utvecklingsmedel till det regionala tillväxtarbetet Regeringen bedömer att insatserna inom de regionala strukturfondsprogrammen primärt ska användas till att främja strukturförändringar och regional konkurrenskraft. Förutom betydande utvecklingsmedel som tillförs den regionala tillväxtpolitiken är strukturfondsprogrammen också ett instrument för att samla relevanta aktörer kring en gemensam strategi i programområdena, vilket underlättar långsiktiga insatser 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 som både bygger på regionala och nationella prioriteringar. Både offentlig, nationell som regional, och privat medfinansiering har varit hög och olika aktörers engagemang i strukturfondsprogrammen perioden –2013 har varit stort. Detta bidrar till såväl ökade finansiella resurser som gemensamma ansträngningar nationellt och regionalt. Regeringen anser att strukturfondsprogrammen därigenom bidrar till att skapa förutsättningar för konkurrenskraftiga företag och utvecklingskraft i regionerna. Inte minst är berörda nationella myndigheters medverkan viktigt att förbättra inför kommande programperiod för att den fulla tillväxt-, innovations-, och sysselsättningspotentialen i programmen ska nås. Indikatorerna för de regionala strukturfondsprogrammen perioden –2013, som baseras på det som inrapporterats från projekten, visar goda resultat avseende nya jobb, nya företag och deltagande företag. Dock är resultaten fortfarande osäkra då det ännu är för tidigt att följa upp de långsiktiga effekterna på sysselsättning och hållbar tillväxt. Regeringen konstaterar också utifrån utvärderingar att insatserna i programmen generellt sett har ett näringslivsfokus. Regeringen anser dock att företagens deltagande bör förstärkas för att bättre kunna svara upp mot näringslivets behov. Enligt regeringen har det skett förbättringar vad gäller integration av miljö- och jämställdhetsaspekter –2013. Trots detta behövs ytterligare stärkta insatser för att integrera dessa aspekter i arbetet då de är grundläggande för en hållbar regional tillväxt. Utifrån genomförda utvärderingar av EU:s gränsöverskridande program perioden – 2013 gör regeringen bedömningen att programmen bidrar till att skapa varaktiga gränsöverskridande samarbeten. Eftersom många av de utmaningar som och EU står inför sträcker sig över nationsgränser måste de lösas genom samarbete. Ytterligare insatser kan dock göras för att öka samordningen med övrigt regionalt, nationellt och europeiskt tillväxtarbete. Regional påverkansmöjlighet och god förankring av innehåll och prioriteringar både på lokal, regional och nationell nivå är vidare en viktig förutsättning för ett lyckat genomförande. Det är regeringens bedömning att för att programmen perioden –2020 på ett effektivt sätt ska bidra till målen för 2020- strategin och till målen i för bör insatserna ytterligare fokuseras. Förbättrade möjligheter till finansiering Ett väl fungerande system för kapitalförsörjning är avgörande för start och tillväxt i företag. Om inte marknaden fungerar tillfredsställande riskerar goda affärsidéer och innovationer att förbli utan finansiering och därmed inte realiseras. In- satser för att främja företagens kapitalförsörjning är en del i arbetet med att förbättra företagsklimatet och att stärka utvecklingskraften i alla delar av landet. De strukturella förutsättningarna och behoven av kapitalförsörjning för utveckling av företagande, entreprenörskap och innovationer varierar dock över landet. Regeringen bedömer att insatser för att företag i alla delar av landet ska få förbättrade möjligheter till finansiering är viktiga. De elva riskkapitalprojektsatsningarna inom de åtta regionala strukturfondsprogrammen är exempel på stöd som syftar till att öka det regionala utbudet av riskvilligt kapital. Regeringens bedömning är att satsningen är väl fungerande. Den pågående utvärderingen har visat att det finns ett behov av fondernas verksamhet och att relevanta investeringsobjekt kommer in till fonderna samt att privata investerare vill samarbeta med fonderna. Det är dock för tidigt att bedöma fondernas framgång. Utifrån Tillväxtanalys effektutvärdering av Regionalt bidrag till företagsutveckling (konsultcheckar) och effektutvärdering av regionalt investeringsstöd bedömer regeringen att stöden har bidragit till en hållbar tillväxt i stödföretagen och därmed kan bidra till ekonomisk utveckling i berörda regioner, inte minst i landsbygderna. Regeringen bedömning är att de selektiva företagsstöden fyller en viktig funktion i det regionala tillväxtarbetet genom att vara ett viktigt komplement i kapitalförsörjningen till företag. De har enligt regeringen bidragit till en hållbar tillväxt i stödföretagen. Arbetet med att göra de regionala företagsstöden mer jämställda bör enligt regeringen fortsatt ske genom information och utveckling av normer och regelverk. Det regionala transportbidraget har enligt regeringen kompenserat berörda företag i olika branscher för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varor. Det har även delvis stimulerat till höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv. Transportbidraget utjämnar således skillnaderna mellan företag inom och utanför stödområdet avseende merkostnader på grund av lägesnackdelar. Arbetet med att göra transportbidraget mer miljömässigt hållbart bör enligt regeringen ske genom att i större utsträckning arbeta utvecklingsinriktat med både de berörda företagen och transportörerna. Regeringens bedömning av den regionala nedsättningen av sociala avgifter är densamma som vid införandet av den nuvarande nedsättningen, dvs. att stödformen är viktig för företagen, bl.a. på grund av att dess generella karaktär innebär att de kan förutse och kalkylera med en nedsättning, att den administrativa hanteringen är relativt snabb och enkel och att den inte är direkt styrande över företagens beteende. Ökad satsning inom området kommersiell service Regeringen bedömer att aktörer på alla nivåer bör samarbeta i arbetet med att skapa attraktiva livs- och boendemiljöer. I detta arbete är tillgänglighet till service en viktig faktor. Inom ramen för de regionala serviceprogrammen 2009–2013 har ett ökat engagemang av aktörer på såväl regional som lokal nivå resulterat i en ökad helhetssyn och en bättre samverkan mellan olika aktörer och insatser. Regeringens bedömning är att de regionala serviceprogrammen är ett viktigt verktyg inom det regionala tillväxtarbetet för att bl.a. samordna insatser som syftar till att öka tillgängligheten till service i gles- och landsbygder. Strukturrationaliseringen av såväl dagligvarusom drivmedelsbranschen har pågått under en följd av år och kommer sannolikt att fortgå. Regeringens utökade insatser för att stärka tillgången till olika typer av service i gles- och landsbygder fortsätter därför genom olika typer av insatser . Regeringens bedömning är att de extra medel som beslutats om till olika insatser har haft betydelse för tillgängligheten till service. Genom att stödja strategiska butiker och drivmedels- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 stationer eller nya anläggningar, ofta med en stark medverkan av ideella krafter, har tillgängligheten kunnat upprätthållas i många områden. Samverkan ger ökad samordning av strategiska insatser Medlen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt fungerar ofta som katalysatorer som leder till att strategiska insatser kan komma till stånd.