prop · H1031d13 · 2013-09-18 00:00:00 — Förklaringen till detta är att medianinkomsten för alla i befolkningen har ökat mer än inkomsterna för pensionärerna med den sämsta ekonomin även om de sämst ställda har fått det realt bättre. Här har jobbskatteavdragets införande, som gav de förvärvsarbetande en påtaglig förbättring en stor betydelse. Det påverkade inte pensionärernas ekonomi men i förhållande till de förvärvsaktiva fick pensionärerna det sämre, vilket ger utslag i det relativa måttet. beräknas andelen med låg ekonomisk standard i stället minska. Förklaringen är här dels de reala pensionsuppräkningar som skedde 2012 och 2013, dels det tilläggsbelopp inom BTP som införts i två steg 2012 och 2013. Diagram 3.6 Andelen personer med låg ekonomisk standard bland dem , relativt och absolut i procent. 1 Prognos 2012 och 2013. Källa: , beräkningar i HEK 2011. 1 Det relativa måttet är andelen personer som har en disponibel inkomst per konsumtionsenhet som är av medianen. Det absoluta måttet är andelen personer under den relativa fattigdomsgränsen ett visst basår (här 2002) uppräknat med inflationen. För att närmare undersöka vilka inom gruppen som riskerar få en låg ekonomisk standard har de i tabell 3.6 indelats efter ålder och kön. Där framgår att det inom alla åldersgrupper främst är ensamstående som har låg ekonomisk standard. Inom alla åldersgrupper är 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 det också fler kvinnor än män med låg ekonomisk standard. I jämförelse med 2012 har andelen med låg ekonomisk standard minskat i alla grupper . De största minskningarna har skett för ensamstående och allra mest har den minskat bland kvinnor , där andelen med låg ekonomisk standard har minskat från . Andelen med låg ekonomisk standard bland personer är högst för gruppen utrikes födda, där den är för män och för kvinnor. Även här har dock andelen med låg ekonomisk standard minskat . Anledningen till den minskade andelen med låg ekonomisk standard bland befolkningen är delvis den relativt kraftiga ökningen av de inkomstrelaterade pensionerna 2013. De ökade realt, vilket i snitt är en större ökning än för befolkningen i övrigt. Detta ger tydligast genomslag i gruppen män 66–. Att andelen med låg ekonomisk standard även sjunker i de grupperna, som inte i lika hög grad har inkomstrelaterad pension eller en lägre inkomstrelaterad pension, beror i hög grad på införande av tilläggsbeloppet i BTP. Tabell 3.6 Andelen personer med låg ekonomisk standard i olika grupper, prognos 2013 Andel med låg ekonomisk standard 2013 jämfört med Samtliga 0–65 Källa: beräkningar i HEK 2011 Sammanfattningsvis kan konstateras att trots att medianinkomsten för pensionärer är lägre än för befolkningen i övrigt är det en mindre andel bland pensionärerna jämfört med övriga befolkningen som har en ekonomisk standard under Förklaringen till det är i huvudsak att det för de allra flesta pensionärer finns ett grundskydd i form av garantipension och bostadstillägg, som tillsammans med andra inkomster lyfter standarden till en nivå strax över gränsen för låg ekonomisk standard. Många pensionärer har inkomster av medianinkomsten En pensionär som enbart har garantipension och bostadstillägg har en ekonomisk standard som ligger nära gränsen av medianinkomsten. Det innebär också att det finns en förhållandevis stor grupp som ligger nära gränsen för låg ekonomisk standard. Relativt små förändringar av inkomster eller olika regelverk som påverkar pensionärer kan därför få stor inverkan på andelen med låg ekonomisk standard. Alla pensionärer har dock inte enbart inkomst från grundskyddet. De flesta har även andra inkomster och därutöver även varierande bostadskostnader. Därför visas i diagram 3.7 fördelningen i ekonomisk standard för ålderspensionärer 2013. Diagrammet visar att många pensionärer ligger runt gränsen för låg ekonomisk standard. Det är främst ensamstående kvinnor som återfinns i denna grupp. Bland sammanboende befinner sig i ett intervall mellan av medianen. Motsvarande andel för ensamstående kvinnor och ensamstående män är . Sammantaget visar diagram 3.7 att även små förändringar i befolkningens inkomster, och därmed små förändringar i av medianinkomsten, medför stora förändringar i andelen pensionärer med låg ekonomisk standard. Omvänt behövs också endast små förändringar av pensionärernas inkomster för att förändra andelen med låg ekonomisk standard. Införandet av tilläggsbeloppet i BTP på är ett tydligt exempel på det, då det minskat andelen ekonomiskt utsatta och 2013 – se diagram 3.6. Diagram 3.7 Fördelning i ekonomisk standard bland ålderspensionärerna i förhållande till av medianinkomsten 2013 Källa: , beräkningar i HEK 2011. Pensionärerna kan i hög grad hantera oförutsedda utgifter () har undersökt andelen i befolkningen som inte klarar att betala en oförutsedd utgift på . I diagram 3.8 ser man att det i gruppen som är är en lägre andel som inte klarar en sådan utgift än det är i övriga grupper. Det är dock en betydligt högre andel bland kvinnorna än bland männen och bland kvinnor som är 85+ är det som anger att de inte klarar en oförutsedd utgift av den angivna storleken. Det är vanligare att yngre saknar kontantmarginal. I åldersgruppen 25–saknar drygt var fjärde kvinna och var femte man kontantmarginal jämfört med var tionde i åldersgruppen 65–. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Diagram 3.8 Andel som saknar kontantmarginal, , 2010-2011 Källa: SCB, EU-SILC/, 2010 och 2011. Anm: Saknar mindre kontantmarginal om Nej-svar på frågan: Skulle du/ditt hushåll inom en månad klara av att betala en oväntad utgift på utan att låna eller be om hjälp? SCB har också undersökt andelen som haft ekonomiska problem på så sätt att de kommit efter med betalningen av sitt boende. Där är andelen betydligt lägre bland de äldre än bland övriga grupper i befolkningen. Den högsta andelen bland de äldre är män i gruppen 65–, där inte kunnat betala för sitt boende. Diagram 3.9 Andel som haft ekonomiska problem, 2010- 2011 Källa: SCB, EU-SILC/, 2010 och 2011. Anm: Ekonomiska problem om JA-svar på någon av följande tre frågor: Har det hänt att du/ni kommit efter med betalningen av ... avgiften till bostadsrättföreningen/hyran för bostaden? räntor och amorteringar för bostaden? räkningar för el, gas, telefon, vatten, sophämtning eller liknande? 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Liten andel av den äldre befolkningen med ekonomiskt bistånd Ett ytterligare sätt att undersöka den ekonomiska situationen är att studera andelen som har ekonomiskt bistånd. I tabell 3.7 syns att det är en väldigt låg andel bland den äldre befolkningen som 2012 har haft ekonomiskt bistånd, av kvinnorna och av männen. Det är en något högre andel bland de som är födda i ett annat land än som har haft ekonomiskt bistånd, av kvinnorna och av männen. Andelen med långvarigt ekonomiskt bistånd är relativt sett lägre bland dem än bland den övriga befolkningen. Det är också ett tecken på att grundskyddet inom det allmänna pensionssystemet fungerar som avsett eftersom dessa grupper då antagligen istället har inkomster därifrån. Äldreförsörjningsstödet är också utformat för att de äldre inte ska behöva ekonomiskt bistånd. Tabell 3.7 Andel av befolkningen i olika åldrar med ekonomiskt bistånd, 2012 Källa: och befolkningsstatistik. Ett delmål för utgiftsområdet är att personer med låg eller ingen inkomstrelaterad pension ska garanteras ett värdesäkrat grundskydd. Sammanfattningsvis visar analyserna i detta avsnitt att personer som saknar inkomstrelaterad pension har fått ökad nettoinkomst realt sett , trots den finansiella krisen. Målet för utgiftsområdet kan i det avseendet anses uppfyllt. 3.4.3Resultat – ersättning vid dödsfall Vid dödsfall kan efterlevande män och kvinnor få efterlevandepension i form av omställningspension. Den betalas ut dock längst fram till dess att personen fyller . Om det finns barn i hushållet finns möjlighet till förlängd omställningspension . Denna kan också förlängas ytterligare om det yngsta barnet inte fyllt . Omställningspensionen är inkomstrelaterad och är beroende av den avlidne makens/makans intjänade pensionsbehållning. Den som har en låg eller ingen omställningspension alls kan också få garantipension till omställningspension. Därutöver kan också änkepension betalas ut till efterlevande kvinnor. Änkepensionen avskaffades i princip , men kan genom långtgående övergångsregler fortfarande beviljas. Därutöver finns även efterlevandepension till barn i form av barnpension. Barnpensionen redovisas under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn. Änkepensionen är fortfarande den dominerande utgiften fanns 310 000 kvinnor med änkepension jämfört med ca 7 000 personer med omställningspension inklusive förlängd omställningspension. Utgifterna för änkepension uppgick till 2012 medan motsvarande för omställningspensionen var . Man kan således tydligt se att även om änkepensionen har avskaffats så utgör den fortfarande den största delen av efterlevandepensionen och kommer fortsätta göra det framöver. Att änkepensionen dominerar förklaras mycket av att omställningspension ofta betalas ut medan änkepension betalas ut under fler år och i många fall livsvarigt. Det är alltså betydligt färre personer som får omställningspension, men det belopp de får är i genomsnitt högre. Medelbeloppet för dem med omställningspension var medan motsvarande belopp för änkepension var 2012. Kvinnor har högre omställningspension än män Kvinnornas omställningspension är oftast högre än männens. Det beror på att avlidna män i genomsnitt har högre inkomster än avlidna kvin- nor och att män därför i högre grad också får garantipension. av männen med omställningspension hade en så hög inkomstrelaterad omställningspension att garantipension inte betalas ut. Motsvarande andel för kvinnorna var . Andelen med enbart inkomstrelaterad omställningspension ökade . Den långsiktiga ökningen beror till största delen på övergångsregler och en förändrad sammansättning av gruppen som får omställningspension, men också på den reala inkomstökning som skett . var nivån lägre än året innan, men 2012 har andelen åter ökat. Det beror på den positiva indexeringen i inkomstpensionssystemet , som nedskrivningar (2010 och 2011) åter ökat pensionsrätterna. Diagram 3.10 Andel med enbart inkomstrelaterad omställningspension (inkl. förlängd omställningspension), 2003-juli 2013 Källa: , . Efterlevandepension höjer den ekonomiska standarden för ensamstående kvinnor Förutom omställningspension och förlängd omställningspension, som betalas ut till både kvinnor och män, kan alltså även änkepension betalas ut. Till skillnad från omställningspensionen betalas dock änkepension endast ut till efterlevande kvinnor. På samma sätt som omställningspensionen är änkepensionen uppbyggd med en garantinivå och en inkomstrelaterad del. Garantipensionen upphör vid medan den inkomstrelaterade änkepensionen är livsvarig. En jämförelse av ekonomisk standard för kvinnor med änkepension, för ensamstående 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 kvinnor med omställningspension och för övriga ensamstående kvinnor i motsvarande åldrar visas i diagram 3.11. Ingen av grupperna har minderåriga barn. har kvinnor med efterlevandepension betydligt högre ekonomisk standard än övriga ensamstående kvinnor. Än- kornas medianinkomst var högre och kvinnor med omställningspension hade en ekonomisk standard på mer än övriga ensamstående kvinnor. är inte skillnaden lika stor i ekonomisk standard mellan grupperna (omställningspension utges inte efter 65). Medianinkomsten för kvinnor med änkepension var högre 2011 än för övriga kvinnor. Att skillnaden i inkomst är mindre beror dels på att garantipension till änkepension inte betalas ut efter och dels på att änkepensionen samordnas med kvinnans ålderspension i form av tilläggspension från och med 65-årsmånaden (gäller för kvinnor födda eller senare). Diagram 3.11 Ekonomisk standard för kvinnor med efterlevandepension jämfört med övriga ensamstående kvinnor 2011 Källa: , beräkningar i HEK 2011. Motsvarande skillnad i ekonomisk standard återfinns mellan män med omställningspension och övriga ensamstående män. Liknande skillnad återfinns även för ensamstående män och kvinnor med barn som har omställningspension/förlängd omställningspension och övriga ensamstående med barn. Den ekonomiska standarden är i snitt mellan 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 för ensamstående med omställningspension/förlängd omställningspension än för övriga ensamstående i motsvarande åldrar. Ett delmål för utgiftsområdet är att efterlevande make ska ges ett rimligt ekonomiskt stöd för att klara omställningen efter ett dödsfall. Måluppfyllelsen beror i hög grad på vilka perioder som jämförs, dvs. bland annat hur långt efter ett dödsfall mätningen sker. Eftersom änkepension enbart betalas ut till kvinnor har det också betydelse om den efterlevande är man eller kvinna. är det så att kvinnor i högre grad än män är efterlevande och också har ett större behov av efterlevandeskydd. Av diagram 3.11 framgår att änkor i genomsnitt har en högre ekonomisk standard än ensamstående kvinnor som inte är efterlevande. Utifrån detta kan målet anses vara uppfyllt. med 1 miljon sedan föregående år. Besöken på servicekontoren har ökat till 260 000. har märkt av en ökning av frågor om hela pensionen, inklusive tjänstepension och privat pensionssparande. fick alla pensionärer och pensionssparare tillgång till sitt kuvert på webbplats. har i ökad utsträckning hållit sina allmänna informationsträffar tillsammans med tjänstepensionsbolag. Myndigheten erbjuder även fördjupade möten med pensionssparare. 4 000 sådana möten hölls . Ett försök att hålla fördjupade möten via video har utvecklats och fått gott mottagande. har fått i uppdrag av regeringen att föreslå vilken roll myndigheten ska ha för att stödja pensionssparare och pensionärer som konsumenter. har börjat planera för att stärka sin roll på detta område. Samverkan med och har ökat . I egna mätningar har de ett nöjd kund-index som ligger på mellan 70 3.4.5Resultat – och 82 beroende på informationskanal. har ärendehandläggning överlag fungerat bra , både vad gäller handläggningstider och kvalitet. Några problemområden kvarstår dock; bostadstillägg, återkrav och omprövningar. Handläggningen av omprövningar har efter särskilda insatser förbättrats starkt och ligger numera i nivå med myndighetens mål. Inom bostadstillägget går utvecklingen åt rätt håll, även om resultaten fortfarande ligger under myndighetens egna målnivåer. Handläggningen är dock inne i en förändringsfas efter det att regler om att beslut kan ges tillsvidare har börjat gälla. Inom återkrav har produktiviteten minskat och handläggningstiderna förlängts . har genomfört förbättringsåtgärder men de har ännu inte gett resultat. Kvalitetshöjande åtgärder har genomförts inom samtliga processer. Detta arbete fortsätter . Inom fondhandeln har antalet handelsdagar för premiepensionsfonderna förkortats med . På kan pensionsspararna få en samlad bild av både den allmänna pensionen och i de flesta fall även tjänstepension och privat pensionssparande. har 5,5 miljoner prognoser gjorts på , en ökning nerella mätningar som görs av Svenskt kvalitetsindex får ett nöjd kund-index på 64, att jämföra med 61 för samtliga myndigheter. har i sitt årliga intygande om intern styrning och kontroll angett att hantering och skydd av personuppgifter är ett område med för hög risk. Trots regelbundna utbildningar av personalen kvarstår osäkerhet kring hur personuppgifter får behandlas. arbetar med en åtgärdsplan för detta . genomförde en teknisk begränsning för massfondbyten, eftersom de storskaliga byten som förvaltningsbolag genomfört för sina kunders räkning innebar problem, särskilt för mindre fondbolag. har följt utvecklingen för att bedöma om den tekniska begräsningen uppfyller syftet och överväger löpande om säkerhetsnivån på den tekniska lösningen behöver höjas. arbete med att motverka felaktiga utbetalningar har sedan starten etablerat sin kontrollverksamhet. Myndigheten har även haft fokus på att automatisera handläggningen. Det innebär att handläggarnas arbetsuppgifter övergår till att i större utsträckning förebygga fel och kvalitetssäkra och kontrollera i efterhand. Ett elektroniskt informationsutbyte från har inletts, som efter en första körning resulterade i att ca 30 000 kontrollärenden automatskapats. Dessa ska senare struktureras för vidare kontrollutredning. har även börjat få elektronisk information från tjänstepensionsbolagen. Enligt är utvecklingsbehovet inom kontrollverksamheten att arbeta mer systematiskt med att värdera risker och bedöma vilka typer av kontrollrutiner som krävs för olika ärenden och målgrupper. Kontrollresurserna ska prioriteras till de områden där de gör störst nytta. menar också att de behöver mer kunskap om hur stora felen i utbetalningarna är och vad orsaken till felen är. Tabell 3.8 Kontrollverksamheten hos Antal beslut om återkrav Totalt belopp i återkrav1 1 Inklusive eftergifter. 2 Åtgärd är t.ex. indragning, nedsättning eller återkrav. Andel av de kontrollutredningar som klassas som misstanke om brott, som totalt uppgick till 802 stycken . De flesta återkrav avser bostadstillägg. Felen avser oftast fel bostadskostnad eller fel tjänstepension. I ungefär hälften av fallen är felen orsakade av myndigheten. De flesta tipsen till kontrollverksamheten om felaktiga utbetalningar kommer från allmänheten. För att minska de oavsiktliga felen ser Pen– sionsmyndigheten arbetet med regelförenklingar som en viktig del. En annan viktig faktor är att få in grunddata, dvs. uppgifter som hämtas elektroniskt direkt från källan i stället för från den försäkrade. får numera grunddata från och de flesta av tjänstepensionsbolagen, och har även upp- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 arbetat utbyten med ett antal länder som ger elektroniska levnadsintyg. Denna utveckling minskar riskerna för både oavsiktliga och avsiktliga fel avsevärt. För att minska fel i handläggningen har även initierat ett projekt om förbättrad handläggning av moment. Antalet omprövningar har ökat något, medan antalet överklaganden har minskat. har fått in ett fåtal JO-anmälningar och ansökningar om skadestånd. För att stärka kontrollperspektivet i handläggningen arbetar med att värdera riskerna i handläggningsprocesserna, så att kontrollåtgärderna kan anpassas därefter. policy är att det är viktigt att fokusera på orsakerna till att fel uppstår och bedöma storleken på felen. Resultaten av riskvärderingarna kommer sedan även att användas för att göra riktade urval för smarta kontroller. Ett delmål för utgiftsområdet är att förvaltningen av ålderspensionssystemet ska bedrivas med låga kostnader och till nytta för pensionärer och pensionssparare. Regeringens bedömning är att handläggningen av både ålderspensionen och övriga processer fungerar väl. Regeringen kommer fortsatt följa utvecklingen av handläggningen av bostadstillägg, återkrav och omprövning. Reformen inom bostadstillägget, där det numera är möjligt att ge tillsvidarebeslut, ser regeringen som strategiskt viktig för att möjliggöra en snabbare och mer korrekt handläggning av förmånen. Ett annat delmål är att informationsgivningen ska ge pensionsspararna goda möjligheter att bedöma sin samlade framtida pension och vad som påverkar den. Regeringen bedömer att arbete med informationsuppgiften fungerar väl. utvecklar fortlöpande informationen till medborgarna, och arbetar för att förbättra kvaliteten och fullständigheten i pensionsprognoserna. För att stärka informationsverksamheten och myndighetens konsumentskyddande insatser föreslår regeringen i denna proposition att medel tillförs förvaltningsanslag. Vad gäller intygande om intern styrning och kontroll kommer rege- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 ringen att följa myndighetens arbete med att åtgärda bristerna. För att främja allmänhetens förtroende för myndigheterna är det viktigt att de säkerställer att beslut och utbetalningar är korrekta. Regeringens arbete med att bekämpa fel och fusk inom socialförsäkringen har två parallella fokus. Dels är arbetet inriktat på att motverka både felaktiga utbetalningar som kommer av oavsiktliga fel och att beivra bidragsbrott. Dels vill regeringen förenkla för medborgarna så att det blir lättare att göra rätt, t.ex. genom att se över vilka regelförenklingar som är möjliga. Vad gäller kontrollverksamheten bedömer regeringen att efter sina inledande år har etablerat verksamheten. Regeringen kommer att fortsätta arbetet med regelförenklingar och kommer att följa arbete med riskvärdering och smarta kontroller. Regeringen har i regleringsbrevet gett myndigheten ett särskilt uppdrag att rapportera om kontrollverksamheten inom bostadstillägg efter att de nya reglerna om tillsvidarebeslut började gälla. Pensionssystemet är stabilt men behöver ses över För ett välfärdssamhälle är ekonomisk trygghet när vi blir gamla en fundamental sak. Men vi vet inte hur gamla vi blir och därmed inte hur mycket pengar vi behöver för vår ålderdom och det är lätt att bli ekonomiskt närsynt och därför inte sätta av tillräckligt till ålderdomen. Det är därför vi har ett allmänt pensionssystem, som försäkrar oss om en pension som vi kan leva på – hela livet. Men det räcker inte med att det finns ett pensionssystem. Vi måste också veta att vårt system håller, nu och . Att det även för dagens unga, som kanske eller går in i arbetslivet, finns en trygghet och vetskap om att det finns ett pensionssystem som fungerar likartat när de om kanske 40–behöver ekonomisk trygghet som äldre. Just därför är det grundläggande med ett pensionssystem som är stabilt. Finansiellt stabilt så att vi betalar ut det vi har råd med och inte skjuter en skuld till våra barn. Politiskt stabilt så vi inte riskerar att spelreglerna förändras beroende på skiftande politiska majoriteter i . Det är ett så- dant pensionssystem vi har och kommer att ha – det är också en del av den ekonomiska tryggheten för äldre. Men en föränderlig värld gör att även ett i grunden bra pensionssystem behöver underhållas. Därför pågår nu en omfattande genomlysning i syfte att förbättra och effektivisera systemets funktion. Det är för framtiden väsentliga justeringar som då analyseras men inte de grundläggande principerna. Tvärtom är det angeläget att poängtera att de viktiga principerna som livsinkomstprincipen, dvs. den absoluta kopplingen mellan arbete och pension liksom den finansiella stabiliteten är extremt långsiktiga fundament som ligger fast. Ett längre arbetsliv behövs för trygga pensioner Den långsiktigt viktiga frågan i det pågående analysarbetet är översynen av pensionsåldrarna. Vi lever allt längre men kompenserar inte det med ett motsvarande längre arbetsliv. Arbete är grunden för all välfärd, för hållbara pensionssystem och för rimliga pensionsnivåer. Att åstadkomma ett längre arbetsliv har därför hög prioritet för regeringen. En viktig del i detta är insatser inom arbetsmiljöområdet och andra insatser för att förbättra möjligheterna att jobba längre. En mer konkret åtgärd är att höja åldersgränserna för uttag av pension. En sådan åtgärd är viktig som signal om behovet av ett förändrat förhållningssätt till balansen mellan arbete och pension. En sådan signal fyller en dubbel funktion. Dels att vi behöver förlänga arbetslivet för att upprätthålla tillväxt och välfärd. Dels för att vi behöver jobba mer för att upprätthålla pensionsnivåerna under ett längre pensionsliv och därmed även stärka pensionssystemets finanser genom att fler betalar avgifter till systemet. Att upprätthålla pensionsnivåerna oavsett hur länge vi lever är också en del av den ekonomiska tryggheten. Ett längre arbetsliv är inte bara fråga om att ta ut sin pension senare utan också en fråga om fler arbetade timmar oavsett när i livet det sker. Det är därför angeläget att stimulera till arbete även . Regeringen föreslår mot bakgrund av det i denna proposition att arbetsinkomster i betydligt mindre utsträckning ska påverka det inkomstprövade bostadstillägget för en ålderspensionär.