prop · H003130 · 2013-05-27 00:00:00 — har avvecklat sitt incitamentsprogram avseende rörlig ersättning till fondens anställda (ingen rörlig ersättning utbetalades föregående år). Vid utgången av 2012 hade fonden 31 anställda, varav 13 kvinnor. investerar i små och medelstora företag, huvudsakligen på den svenska marknaden, uppdelade på två segment: mogna bolag och expansionsbolag. Investeringar i noterade småbolag har flyttats över till fondens likviditetsförvaltning. Investeringarna sker både direkt, genom hel- eller delägande, och indirekt, genom investeringar i riskkapitalfonder och investmentbolag. Investeringsverksamheten var tidigare indelad i tre affärsområden; Företagsinvesteringar, Fondinvesteringar och Life science. ingår affärsområdet science i Företagsinvesteringar och i Fondinvesteringar. har renodlat portföljen avseende företagsinvesteringar genom att avyttra ett tiotal investeringar. av investeringarna utgörs av direkta investeringar i företag (företagsinvesteringar) medan utgörs av indirekta investeringar (fondinvesteringar). Direktinvesteringar sker företrädesvis genom saminvesteringar med andra finansiella och industriella partners, men även egna investeringar görs. Fondinvesteringar avser förvärv av andelar i fonder som investerar i mogna bolag och expansionsbolag (venture capital) i eller övriga . Investeringar görs huvudsakligen i primära fonder, men är även aktiv på marknaden där andelar i existerande fonder överlåts (secondary-marknaden). Samtliga investeringar på secondarymarknaden avser mogna bolag (buyout). Tabell 4.14 Sjätte redovisade avkastning (procent ) -14,2 Total avkastning efter kostnader Avkastning per segment redovisas före kostnader. Mål 20032012 har beräknats baserat på det nya mål som gäller . Det största bidraget till fondens resultat 2012 kom från investeringar i mogna bolag () som haft en genomsnittlig avkastning på (tabell 4.14). Fondens investeringar i expansionsbolag uppvisade ett negativt resultat på -, med en genomsnittlig årlig avkastning på -14,2003. Tabell 4.15 Sjätte avkastning och exponering (procent resp. mnkr) -1,4 Total avkastning redovisas efter kostnader. Investerat kapital avser utgången av 2011. av Sjätte medel har investerats direkt i företag (tabell 4.15). Affärsområdet företagsinvesteringar rymmer dels mogna bolag, dels expansionsbolag. Det sammantagna resultatet var före kostnader 2012. (20082012) uppgår den genomsnittliga avkastningen före kostnader till -1,. Inom ramen för fondens genomgång av portföljen har ett tiotal avyttringar gjorts, varav de största försäljningarna var och . Dessa två försäljningar bidrog tillsammans med till likviditetsförvaltningen. Inom affärsområdet fondinvesteringar sker investeringar i fonder med inriktning mot onoterade företag i expansionsfas och mogen fas. Affärsområdet, som uppvisade ett resultat på före kostnader, är uppdelat i de tre segmenten venture capital (expansionsbolag), buy-out (mogna företag) och förvärv av andelar från tidigare ägare (secondaries). Störst bidrag kom från fondinvesteringar i kronor), följt av expansionsbolag AP-fondens investeringar i noterade småbolagsfonder låg tidigare inom Fondinvesteringar men har överförts till . Vidare har de fonder som låg under området life science överförts till fondinvesteringar. Inom life science sker långsiktiga investeringar i företag som verkar inom läkemedel, bioteknik och medicinteknik. Investeringarna sker direkt i företag eller genom riskkapitalfonder. De största företagsinvesteringarna, och Volvofinans, bidrog positivt till resultatet (360 respektive ). Gnotec är ett annat moget bolag som bidrog positivt till fondens resultat med . Innehaven i och såldes och bidrog till fondens resultat med 127 respektive . Internbanken hanterar den likviditetsreserv som fonden håller för att genomföra ny- och tilläggsinvesteringar samt för att täcka andra kapitalbehov i befintliga företag. Behovet uppstår till följd av att är en sluten fond. Investeringar av internbankens medel görs främst i räntebärande tillgångar med låg risk, men även i noterade småbolagsfonder. Målsättningen för förvaltningen av räntebärande värdepapper är att uppnå en avkastning i linje med OMRX T-bill. Internbanken har också i uppgift att hantera de finansiella risker som uppstår i verksamheten samt att vid behov låna upp kapital. Fonden har en kreditfacilitet för kortsiktigt finansieringsbehov om , vilken var outnyttjad vid utgången av året. har rätt att ta upp kredit hos en kreditinrättning eller hos FörstaFjärde AP-fonderna för att tillgodose ett tillfälligt penningbehov. ingår noterade småbolag i Sjätte fondens likviditetsförvaltning, från att ha ingått i Fondinvesteringarnas förvaltade kapital. Investeringarna avser externt förvaltade fonder som gör investeringar i små och medelstora noterade företag. Området bidrog med ett resultat om . Till följd av inflödet från investeringsverksamheten ökade det förvaltade kapitalet inom likviditetsförvaltningen från till . Resultatet för likviditetsförvaltningen uppgick till . Föregående år uppgick resultatet till men då inkluderades inte fondens investeringar i noterade småbolag. Enligt lag är ålagd att utvärdera styrelsens förvaltning av fondmedlen, med utgångspunkt i de mål som fonden har fastställt för sin placeringsverksamhet. Årets utvärdering avser resultatet samt analys och uppföljning av fondens mål över femårsperioden 2012, tioårsperioden 20032012 och för perioden sedan fondens start 19962012. Utvärderingen utgår från de lagstadgade målen för och styrelsens tolkning av uppdraget: att ska skapa långsiktigt hög avkastning och hålla en tillfredsställande riskspridning genom placeringar på riskkapitalmarknaden. fick en ny vd. Ett arbete har genomförts avseende fondens strategi och placeringsinriktning. Styrelsen fastställde ett nytt mål för investeringsverksamheten som togs i bruk . Det nya avkastningsmålet utgörs av , , med påslag för en riskpremie för onoterade bolag om . Avsikten med målet är att det ska spegla AP-fondens strategiska inriktning samt branschpraxis. Målet för likviditetsreserven är att den normalt ska uppgå till av fondkapitalet. har som helhet genererat en genomsnittlig årlig avkastning på sedan starten , vilket understiger fondens nya avkastningsmål för perioden på . För tioårsperioden 20032012 uppnåddes en genomsnittlig årlig avkastning lägre än det nya femårsperioden 20082012 var fondens år medan det nya Som helhet understeg även avkastningen det nya målet för året, avkastningen uppgick till medan målet uppgick till . Avkastningen för direktinvesteringar och för fondinvesteringar var positiva och uppgick till respektive . Avkastningen i mogna bolag förklarar den positiva utvecklingen. Avkastningen i mogna bolag uppgick till under tioårsperioden 20032012, vilket utvecklades bättre än motsvarande direktinvesteringar (18,) men avkastningen från båda investeringskategorierna översteg det nya avkastningsmålet. Investeringar i venture capital nådde inte upp till de nya avkastningsmålen för perioden, avkastningen i direktinvesteringar uppgick till -24,medan avkastningen i fonder genererade -5,. inom olika branscher, skiljer sig från varandra i termer av storlek, utvecklingsfas, Investeringarna sker dels genom 40 fonder, dels direkt i ett 50-tal företag. Vid årets utgång svarade investeringarna i mogna bolag för av fondkapitalet. Sjunde AP-fonden förvaltar två fonder i premiepensionssystemet, de s.k. byggstensfonderna AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond. Fonderna bildades inom ramen för de förändringar i premiepensionssystemet som fattade beslut om (prop. 2009/10:44 och bet. 2009/10:SfU9). AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond ersatte de två tidigare fonderna Premiesparfonden och Premievalsfonden. Premiesparfonden var det tidigare förvalsalternativet för de premiepensionssparare som inte hade valt en annan fond. Genom förändringen infördes ett förvalsalternativ med generationsprofil som i praktiken är en s.k. generationsfond med en sammansättning som avspeglar premiepensionsspararens ålder. Upp till består Såfa av enbart aktiefonden, för att sedan, upp till , minska till en tredjedel aktiefond och öka till två tredjedelar räntefond. Sjunde AP-fonden erbjuder totalt sex placeringsalternativ. Förutom AP7 Såfa och de två fonderna omfattar placeringsalternativen kombinationer av aktierespektive räntefonden i de tre portföljerna offensiv (aktiefond), balanserad (aktiefond) och försiktig (aktiefond). Vid utgången av 2012 hade förvalsalternativet Såfa (Statens årskullsförvaltningsalternativ) drygt 2,8 miljoner premiepensionssparare. Målet, som fastställts av fondens styrelse, är att Såfa ska uppnå en avkastning som är minst lika bra som genomsnittet av de privata fonderna i premiepensionssystemet. För vilken tidsperiod målet ska utvärderas framgår inte i årsredovisningen, men resultatet redovisas för och för förvalsalternativet sammantaget (AP7 Såfa och föregångaren Premiesparfonden) då premiepensionssystemet trädde ikraft. För det tidigare förvalsalternativet Premiesparfonden var målet även, till följd av tidigare lagkrav, en lägre risk än den genomsnittliga risknivån i övriga fonder i premiepensionssystemet. Jämförelser med andra fonder i premiepensionssystemet baseras på avkastningen mätt enligt NAV-kursmodellen (dvs. på grundval av fondkurser som beräknats svensk tid som handel sker, eng. net asset value). Denna metod innebär att avkastning mäts efter avdrag av den förvaltningsavgift som betalas till förvaltningsbolaget, i detta fall Sjunde AP fonden. Vid utvärdering av den operativa förvaltningen i förhållande till jämförelseindex beräknas däremot en avkastning enligt stängningskursmodellen (fondernas innehav av värdepapper värderas för stängning av respektive marknad, före avdrag av förvaltningsavgift). modellen erhålls konsistenta jämförelser med jämförelseindex. Avkastningen i AP7 Såfa är en sammanvägning av resultatet för de Skr. 2012/13:130 ingående byggstensfonderna AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond enligt den faktiska fördelningen mellan fonderna i Såfa totalt. uppgick avkastning i AP7 Såfa till (-10,föregående år) mätt enligt NAV-kursmodellen (tabell 4.16). För de privata pensionsfonderna uppgick avkastningen i genomsnitt till (-10,föregående år). För perioden sedan starten till utgången av 2012 var den genomsnittliga avkastningen för förvalsalternativet (beräknat och ) och den genomsnittliga avkastningen i fonderna på (Sjunde AP-fonden redovisar i årsredovisning endast den totala avkastningen sedan start, inte den genomsnittliga årliga avkastningen .) Tabell 4.16 Förvalsalternativets avkastning (NAV-kurser, procent ) -10,5 -36,2 -10,4 -34,5 -0,1 -1,7 Förvalsalternativet avser AP7 Såfa , Premiesparfonden. Privata fonder avser genomsnittliga avkastningen i de privata premiepensionsfonderna. Avkastningen för perioden 20002012 redovisas i årsredovisningen som total avkastning, genomsnittlig avkastning har förenklat beräknats baserat på en period av och (skattning av den tidsperiod sedan förvaltningen inom premiepensionssystemet startade ). På grund av avrundning summerar inte differensen. Vid utgången av uppgick det förvaltade kapitalet i aktiefonden till För AP7 Aktiefond har Sjunde fastställt målet att fonden, vid den valda risknivån, ska uppnå en långsiktigt hög avkastning som överträffar avkastningen för fondens jämförelseindex. grunden har styrelsen beslutat om fondens strategiska inriktning. Strategin är att (i) investera fondkapitalet globalt i aktier och aktierelaterade finansiella instrument med branschmässig spridning (basportföljen), (ii) öka möjligheterna till hög avkastning och därmed risken genom att använda hävstång i portföljen och (iii) ytterliga öka möjligheterna till hög avkastning genom aktiv förvaltning på vissa Basportföljen består av globala aktier (svenska aktier ingår i globala aktier) och Basportföljen förvaltas i huvudsak passivt genom externa förvaltare. Del av exponeringen mot tillväxtmarknader skapas med hjälp av strukturerade produkter (s.k. notes) som består av en kombination av derivat och obligation. Derivaten är kopplade till index på aktiemarknaderna i ett antal tillväxtländer. Tillämpning av hävstång i förvaltningen gör att placeringsutrymmet är större än fondkapitalet. Hävstången ska normalt motsvara av vid utgången av 2012 motsvarade av fondkapitalet, dvs. har hävstången tillåtits att variera mellan men har styrelsen begränsat variationsutrymmet till intervallet . Jämförelseindex baseras på ett globalt aktieindex multiplicerat med 1,5 (normalnivå för aktieexponeringen) minus kostnaden för hävstången. Jämförelseindex justeras också så att de bolag i vilka Sjunde AP-fonden inte investerar enligt sin etik- och miljöpolicy exkluderas. Mätt enligt stängningskursmodellen uppgick avkastningen i aktiefonden (tabell 4.17). Avkastningen i fondens jämförelseindex uppgick till . Eftersom det saknas jämförelse över en längre tidsperiod kan någon slutsats av måluppfyllelse inte dras. Differensen (1,) mot jämförelseindex förklaras av att både den taktiska förvaltningen och den aktiva alfaförvaltningen bidrog positivt med respektive . Därutöver var avkastningen i basportföljens globala aktier högre än jämförelseindex, vilket främst beror på positiv utveckling av fondens innehav i notes för tillväxtmarknader. Tabell 4.17 Sjunde AP-fondens avkastning före kostnader (stängningskurser, procent ) -11,8 -10,5 -1,2 -0,1 -1,7 På grund av avrundning summerar inte differensen. Vid utgången av uppgick det förvaltade kapitalet i räntefonden till . Avkastningen för perioden uppgick till enligt NAV-kursmodellen. För AP7 Räntefond har Sjunde fastställt målet att fondens avkastning minst ska motsvara avkastningen för fondens jämförelseindex. På den grunden har styrelsen beslutat om fondens strategiska inriktning. Strategin är att placera fondkapitalet i främst svenska ränterelaterade finansiella instrument med låg kreditrisk och att den genomsnittliga räntebindningstiden i normalläget ska vara högst . Fonden förvaltas internt och passivt, med avvikelser som följer av gällande placeringsregler för investeringsfonder. Vid utgången av 2012 bestod portföljen av svenska statsobligationer och svenska säkerställda obligationer. För perioden uppgick avkastningen, mätt enligt stängningskursmodellen, till vilket var lägre än avkastningen i fondens jämförelseindex (tabell 4.17). Förvaltningsavgiften uppgår i AP7 Aktiefond till av förvaltat kapital och i AP7 Räntefond till . Avgiften från fonderna betalas till fondförvaltaren, i detta fall Sjunde AP-fonden. Sjunde AP-fondens intäkter uppgick till (150 miljoner föregående år). Fondens kostnader var (föregående år). Årets resultat var (föregående år), vilket minskade fondens ackumulerade underskott till . I syfte att fördela de kostnader som är förenade med att starta fondens verksamhet över flera generationer av pensionssparare, disponerar Sjunde AP-fonden en kredit i . Någon prognos över återbetalning av krediter ingår inte i årsredovisningen. I Sjunde AP-fonden förekommer ingen rörlig ersättning till anställda. Vid utgången av 2012 hade fonden 18 anställda, varav sex kvinnor. Sjunde AP-fonden överskred det utrymme på som var och en av styrelserna i AP-fonderna får disponera för ersättningar till ledamöter för utskottsarbete. utbetalade Sjunde AP-fonden . Sjunde AP-fonden har angett att man ändrat modell för dessa ersättningar och att det därför inte kommer att upprepas. 5 Utvärdering av AP-fondernas verksamhet Regeringens bedömning: Det är positivt att buffertkapitalets avkastning överstiger ökningen i inkomstindex sedan starten , vilket innebär att buffertkapitalet har bidragit positivt till inkomstpensionssystemets finansiering . Till följd av en hög avkastning har buffertfondernas långsiktiga bidrag förbättrats, vilket dock inte har kunnat hindra ett underskott i inkomstpensionssystemet 2012. Det beror på att buffertkapitalet endast utgör en mindre del av tillgångarna i systemet. Det finns en betydande variation i resultatet . Det beror på att en hög andel av fondkapitalet är investerat i aktier, i kombination med utvecklingen på aktiemarknaderna. Slutsatsen kvarstår att buffertkapitalets utveckling illustrerar nyttan av riskspridning och behovet av långsiktig utvärdering. Regeringens bedömning i föregående års skrivelse: Sedan starten överstiger buffertkapitalets avkastning ökningen i inkomstindex. Buffertkapitalet har därmed bidragit positivt till pensionssystemets finansiering . Utvecklingen illustrerar nyttan av riskspridning, eftersom placeringar i riskfyllda tillgångar inte har gett förväntad utdelning. : Buffertkapitalet har bidragit positivt till inkomstpensionssystemet sedan starten genom att avkastningen har överstigit inkomstindex. Skulderna växte mer än avgiftstillgångarna men buffertfondernas utveckling gjorde att systemet balanserade. Till följd av utvecklingen skrevs inkomstpensionen upp under 20012009 med mellan och . balanserade inte systemet, vilket framför allt berodde på att skulderna växte snabbare än avgiftstillgången, men buffertfondernas negativa utveckling bidrog också. Balanstalet, som överstiger 1,0 , stärktes men försvagades till 0,984. Buffertfonderna har haft en stark positiv utveckling som inkomstpensionssystemet inte har varit i balans. Obalansen är framför allt driven av en betydande uppskrivning av pensionsskulden, vilket tydliggör dynamiken i systemet där buffertfonderna enbart utgör en mindre del av tillgångssidan (). Förändringar i pensionsskulden och avgiftstillgångarna har en betydligt större påverkan på inkomstpensionssystemet som helhet. Sammantaget har buffertfonderna bidragit positivt till balansen i inkomstpensionssystemet genom att generera en avkastning som överstiger inkomstindex. Buffertfondernas höga andel noterade aktier i portföljen, i genomsnitt av fondkapitalet , innebär att utvecklingen på aktiemarknaderna i hög utsträckning påverkar fondernas avkastning. Det är svårt att förutse utvecklingen på kapitalmarknaderna, men över längre historiska tidsperioder har noterade aktier genererat en tillräckligt hög avkastning jämfört med räntebärande tillgångar. 2012 har buffertfondernas höga andel i svenska aktier (i genomsnitt vid utgången av 2012) och i tillväxtmarknader (i genomsnitt vid utgången av 2012) bidragit positivt till fondernas resultat, men både svenska och utländska räntebärande tillgångar har genererat en högre avkastning jämfört med utländska noterade aktier. I förhållande till ett urval av utländska pensionsfonder med liknande uppdrag hade buffertfonderna den näst högsta avkastningen bland de jämförda fonderna. Vidare översteg buffertfondernas avkastning genomsnittet för de jämförda fonderna. understeg däremot fondernas avkastning genomsnittet för de jämförda fonderna. Skälen för regeringens bedömning Bidrag till pensionssystemets finansiering Buffertkapitalet i inkomstpensionssystemet uppgick till vid utgången av 2012. Den ackumulerade avkastningen uppgick till eller . har utvecklingen på aktiemarknaderna svängt kraftigt drivet av tre stora börsfall, it-bubblan 20012002, finanskrisen 2 I detta avsnitt utvärderas buffertfondernas bidrag till pensionssystemet fr.o.m. , dvs. som buffertfonderna har ingått i pensionssystemet med nuvarande regler. 2008 och den europeiska statsskuldkrisen samt de efterföljande Skr. 2012/13:130 starka uppgångarna. För buffertfondernas del är det den starka uppgången , avseende svenska noterade aktier och aktier på tillväxtmarknader, som bidragit till den långsiktigt positiva avkastningen sedan starten . uppgick avkastningen på svenska aktier och aktier från tillväxtmarknader till (mätt med SBX respektive MSCI Emerging markets exklusive valutasäkring). Avkastningen i buffertkapitalet överstiger ökningen i inkomstindex, som i genomsnitt har uppgått till . I förhållande till föregående år har resultatet för den ackumulerade perioden sedan starten förstärkts, vilket förklaras av den positiva utvecklingen på aktiemarknaderna . påverkas i lägre grad av kortsiktiga rörelser på aktiemarknaderna, eftersom fonden har en hög andel onoterade innehav. Buffertkapitalets utveckling uppvisar en betydande variation i förhållande till utvecklingen i inkomstindex. I förhållande till utvecklingen på aktiemarknaderna har FörstaFjärde AP- fondernas investeringar i räntebärande värdepapper bidragit till riskspridningen i buffertkapitalet, och avkastningen i dessa tillgångar har bidragit positivt till fondkapitalets utveckling under 20012011. Det är en konsekvens av att svenska och utländska räntebärande värdepapper haft en högre genomsnittlig avkastning än svenska och utländska noterade aktier . Nyttan av riskspridningen har varit tydlig under de år då aktiemarknaderna utvecklats negativt, genom att dämpa nedgångarna i buffertkapitalet. Detta framgick , 2002, 2008 och 2011. Denna effekt märks också i en jämförelse av utvecklingen i premiepensionssystemet som har en högre andel av fondkapitalet i noterade aktier. Det ska noteras att bedömningen av nyttan av riskspridning inte är en bedömning av gällande placeringsregler för AP-fonderna, vilka utvärderas inom ramen för den pågående översynen av buffertfondernas regelverk, inklusive placeringsregler. Buffertfondernas höga andel investeringar i noterade aktier, i kombination med de kraftiga svängningarna på börserna , tydliggör att fondernas genomsnittliga årliga avkastning varierar stort beroende på val av utvärderingsperiod. Buffertfondernas bidrag till pensionssystemets finansiering kan utvärderas utifrån fondernas avkastning i relation till inkomstindex som ligger till grund för uppräkningen av skulderna i systemet. Buffertkapitalets genomsnittliga avkastning för hela perioden 20012012 överstiger inkomstindex (4,0 i förhållande till ), men med betydande variation över tiden (figur 5.1). Figur 5.1 Buffertfondernas avkastning (fondkapitalets förändring i mdkr) i jämförelse med inkomstindex (mdkr) Fondkapitalet vid utgången av året. Källa: Egna beräkningar. Simulerade resultat för inkomstindex baseras på antagandet att fondkapitalet växer med en avkastning som motsvarar inkomstindex och årliga nettoflöden. Nedgången på aktiemarknaderna (it-bubblan) medförde negativa resultat för buffertfonderna . Trots att buffertfonderna uppvisade positiv avkastning därefter dröjde det till 2005 innan buffertfondernas ackumulerade avkastning översteg inkomstindex. Buffertkapitalet växte mer än inkomstindex . Den positiva trenden kunde dock inte kompensera för buffertfondernas förluster i samband med finanskrisen , vilka uppgick till sammanlagt . En betydande del av förlusterna återhämtades 2009 och buffertkapitalets ackumulerade avkastning var då nästan i nivå med inkomstindex. överstiger återigen buffertfondernas ackumulerade avkastning inkomstindex och det positiva resultatet har ytterligare stärkt fondernas bidrag till inkomstpensionssystemet. Jämförelsen kan också presenteras med hjälp av tabell 5.1. Där framgår buffertfondernas årliga resultat i förhållande till det (simulerade) resultat som skulle ha uppkommit om buffertkapitalet i stället hade förräntats med inkomstindex. Resultatet framgår i kolumn Differens och den ackumulerade skillnaden i kolumnen Ackumulerade differens. Den ackumulerade differensen för buffertkapitalet kan sättas i relation till samlade över- och underskott i inkomstpensionssystemet som redovisas i sista kolumnen i tabell 5.1. Tabell 5.1 Buffertfondernas bidrag till pensionssystemets finansiering (mdkr) -34,2 -34,2 -85,6 -103,1 -137,3 -89,8 -48,9 -194,7 -229,6 -105,9 -20,2 -17,3 -33,1 Simulerade resultat baseras på antagandet att fondkapitalet växer med årliga nettoflöden och därutöver med en avkastning som motsvarar inkomstindex. Differens visar skillnaden mellan utfall och simulerade resultat. Ackumulerad differens summerar skillnaden mellan utfall och simulerade resultat . Netto pensionssystemet visar över/underskott i pensionssystemet. Källa: Egna beräkningar. Som framgår av tabell 5.1 var buffertfondernas resultat negativt under de två första åren (2001 och 2002).