prop · H00380 · 2013-03-15 00:00:00 — bidrar till att nå klimatmål, och förhandlingar om revidering av yrkeskvalifikationsdirektivet inleddes i syfte att underlätta medborgares möjligheter att få arbete i andra länder. På klimatområdet kunde EU spela en viktig roll för att bidra till att de internationella klimatförhandlingarna inte havererade vid COP18 i . En andra åtagandeperiod under Kyotoprotokollet kunde beslutas och parterna tog några viktiga steg på vägen mot den nya överenskommelse som ska komma på plats och gälla . innehåller ett tydliggörande av processen framåt mot en ny global över- enskommelse och ett ökat tryck för höjd ambitionsnivå för utsläpps- minskningar innan den träder i kraft. Uppföljningen av den arabiska våren och demokratisträvandena i länder i EU:s närhet präglade också året. då man bl.a. bekräftade principen att EU avser ge mer stöd till de länder som vidtar politiska och demokratiska reformer, och mindre till de länder som inte gör det. Vidare har rådet beslutat om förhandlingsmandat för kommissionen att förhandla fördjupade frihandelsavtal med , , och . Ambitionen är att man ska kunna inleda förhandlingar med länderna i Det eskalerande inbördeskriget i är en tragedi och har inneburit stora umbäranden för civilbefolkningen. Konflikten har orsakat närmare 60 000 dödsoffer, ca 2 miljoner internflyktingar och över 600 000 syrier har tvingats lämna landet. EU har återkommande fördömt våldet och försökt verka för en fredlig lösning. Konsekvenserna av kriget har inne- burit utmaningar för de länder som mottagit en stor mängd asylsökande, och visat på behovet av en fungerande EU-gemensam asylpolitik. Förhandlingarna om den gemensamma asylpolitiken var intensiva och förhoppningen är att beslut ska kunna fattas tidigt 2013 om de rättsakter som ingår i det gemensamma asylsystemet. lingar fortsatte vidare om kommissionens förslag om ett nytt lagstiftningspaket om förvaltning av , men trots att rådet nådde en politisk överenskommelse kunde lagförslagen inte antas då utryckte starkt missnöje med rådets inrikt- Förhandlingarna mellan rådet och kommer att Utvidgningen är av stor strategisk vikt för unionen, som trots ekono- misk kris har att möta globala utmaningar och verka för fred, stabilitet och välstånd i och dess närområde. togs beslut om att öppna anslutningsförhandlingar med kandidatlandet Slutligen, mitt i den turbulenta tid som präglar det europeiska samar- betet, tilldelade den norska till EU och påminde därmed om varför samarbetet är så viktigt, nämligen för att det Skr. 2012/13:80 bidrar till att främja fred och försoning, demokrati och mänskliga rättig- 1.1Information till samt överläggningar och samråd med Enligt regeringsformen är regeringen skyldig att löpande informera riks- dagen om vad som sker inom ramen för EU-samarbetet. Denna infor- mationsskyldighet regleras närmare i riksdagsordningen. Där anges att regeringen löpande ska informera om vad som sker inom ramen för EU-samarbetet och lämna denna skrivelse till riks- dagen med en berättelse över verksamheten i EU. Enligt riksdagsordningen ska regeringen också informera om sin syn på de dokument som EU:s institutioner överlämnat till och som regeringen bedömer som betydelsefulla. överlämna- des 152 faktapromemorior (170 ) i vilka regeringen har informerat om specifika förslag och regeringens syn på dessa. Regeringen ska överlägga med utskotten i de frågor om EU-arbetet som utskotten bestämmer. Överläggningar mellan regeringen och utskotten om EU-frågor har ägt rum . Då ett utskott begär det har regeringen också en skyldighet att lämna upp- lysningar och avge yttranden till utskotten om EU-arbetet på utskottens ämnesområden. arbete med subsidiaritetskontroll av lagstiftningsakter har formaliserats sedan Lissabonfördragets ikraftträdande . Enligt ska EU på de områden där det råder delad befogenhet vidta åtgärder endast om målet med ett förslag inte kan upp- nås av medlemsstaterna själva. Enligt riksdagsordningen ska pröva om ett utkast till en lagstiftningsakt strider mot subsidiaritetsprin- cipen. Det utskott som är ansvarigt för subsidiaritetsprövningen kan med stöd av riksdagsordningen begära att regeringen ska informera om sin bedömning av subsidiaritetsprincipen i det aktuella lagstiftningsutkastet. Regeringen ska informera om sin bedömning från den dag då utskottet begär det. har antagit 20 s.k. motiverade yttranden om att bedömer att lagstiftningsutkast strider mot subsidiaritetsprincipen. Ett av de motiverade yttrandena rör två lagstiftningsutkast. har överlämnat yttrandena till kommissionen och regeringen har tagit del av samtliga. bemöttes ett lagstiftningsutkast (förordningen) av motiverade yttranden från tillräckligt många nationella parlament för att utlösa kontrollmekanismen. Kommissionens omprövning resulterade i att förslaget drogs tillbaka. Regeringen har vidare tagit del av de 12 utlåtanden om granskningar av EU-dokument, exempelvis grönböcker och meddelanden, som har behandlat. ska hållas underrättad av regeringen om frågor som ska beslutas i rådet. Regeringen ska rådgöra med nämnden om hur förhand- 2012/13:80 lingarna i rådet ska föras inför besluten i rådet. Regeringen ska vidare överlägga med i andra frågor om EU-arbetet när nämnden av särskilda skäl kräver en sådan överläggning. Regeringen ska också rådgöra med nämnden inför möten i . ägde samråd rum inför samtliga möten i rådet och i . En samlad redovisning av de fall där röstat nej eller avstått från att rösta i rådet finns i skrivelsens bilaga 3. Europeiska rådets dagordning präglades starkt av den ekonomiska och finansiella krisen i . Ett försök gjordes att nå en överenskommelse om nästa fleråriga budgetram, men slutförhandlingen fick skjutas upp till 2013. samlades sammanlagt sju gånger . Europeiska rådets valde ordförande omvaldes för en ny period som varar till . Europeiska rådets informella möte Ett informellt möte mellan stats- och regeringscheferna hölls . Stats- och regeringscheferna nådde en överenskommelse om fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom den ekonomiska och monetära unionen () som syftar till att stärka de offent- liga finanserna och samordning av den ekonomiska politiken i euroom- rådet. Samtliga länder utom och ställde sig bakom överenskommelsen. kunde ställa sig bakom överens- kommelsen sedan det bl.a. säkerställts att finanspakten inte innebär några rättsliga förpliktelser för förrän vid ett eventuellt införande av euron som valuta, inte heller om paktens regler skulle komma att inför- livas i . I pakten finns skrivningar om att den särskilda roll som tillkommer för arbetsmarknadernas parter ska respekteras vid genomförandet av fördraget. Icke-euroländer som ratificerar pakten ska få delta i eurotoppmötena när frågor om de fördragsslutande parternas konkurrenskraft och EMU:s grundläggande struktur diskuteras. Vidare ska de, när det är lämpligt och minst en gång , få delta i diskussioner vid eurotoppmöten om särskilda frågor rörande genom- förandet av pakten. Stats- och regeringscheferna diskuterade också tillväxt och sysselsätt- ning som ett ytterligare verktyg för att tas sig ur den ekonomiska krisen. Ett uttalande antogs om tillväxt och sysselsättning med särskild betoning på att minska ungdomsarbetslösheten, ett fullständigt genom- förande av den inre marknaden samt främjande av små- och medelstora företag. Då inte kunnat ge mandat för flera av skrivningarna på det arbetsmarknadspolitiska området reserverade sig mot uttalandet av parlamentariska skäl. gjorde ett pressuttalande där man välkomnar överens- Skr. 2012/13:80 kommelsen om finanspakten, konstaterar att ESM träder i kraft redan i juli samt omnämner den ekonomiska situationen i , , , och . Europeiska rådets möte den 1 Mötets tema var som brukligt vid vårtoppmötena tillväxt- och sysselsätt- ningsfrågor. Tre utvalda områden i kommissionens tillväxtrapport diskuterades särskilt: budgetkonsolidering, tillväxt och konkurrenskraft samt sysselsättning, med fokus på tillväxtstrategier i av budgetåtstramningar. Mötets slutsatser tog särskilt upp åtgärder på den inre marknaden inklusive tjänstehandel och den digitala inre marknaden. lade fast de övergripande riktlinjerna för den europeiska terminen 2012, som ska tjäna som vägledning inför medlemsländernas årliga rapportering avseende nationella reform- samt stabilitets- och konvergensprogram. slog fast sina prioriteringar inför med fokus på bl.a. klimatfinansiering. Vidare uppdaterades om möjligheten att ställa ytterligare resurser till IMF:s förfogande för att förstärka brandvägg. betonade sitt stöd för ett ambitiöst och konkret utfall av på det ekonomiska och sociala området och miljöområdet. beslutade, som en uppföljning av allmänna rådets rekommendation, att bevilja kandidatlandsstatus. bad rådet för rätts- och inrikesfrågor att återkomma till frågan om och fullständiga Schengenanslutning . diskuterade också utvecklingen efter den arabiska våren. De principer om stöd till Södra grannskapet, som antogs inom ramen för grannskapspolitiken, bekräftades. Kommissionen och den höga representanten inbjöds att presentera en vägkarta om samarbetet med södra grann- skapet. Framstegen inom det Östliga partnerskapet om ekonomisk inte- gration och politiska närmanden mot EU välkomnades. Den synnerligen allvarliga situationen i med upptrappat våld mot civilbefolkningen fördömdes. En stark oro uttrycktes över den nega- tiva utvecklingen i . Det senaste sanktionspaketet välkomna- des, och rådet för utrikesfrågor uppmanades att skyndsamt fortsatta sitt arbete med ytterligare sanktioner. omvaldes till ordförande för för en ny och sista mandatperiod, . Enligt fördraget kan omval göras en gång. Han valdes även till ord- förande för Eurotoppmötena i enlighet med överens- kommelse från . I anslutning till mötet undertecknade 25 av EU:s 27 medlemsländer det internationella fördraget om stabilitet, samordning och styrning inom den ekonomiska och monetära unionen (). och valde att stå utanför. Europeiska rådets informella möte EU:s stats- och regeringschefer träffades för en informell middag . Syftet var att på temat tillväxt och sysselsättning bereda vägen politiskt för att vid nå mer konkreta överenskommelser. Inga slutsatser eller gemensamma uttalan- den antogs. Innovativa finansieringsförslag för tillväxtskapande åtgärder diskuterades. En kapitalförstärkning till Europeiska Investeringsbanken (EIB) berördes. Möjligheten att inom eurozonen, i ett längre perspektiv, införa så kallade stabilitetsobligationer (eurobonds) diskuterades. Diskussionen berörde också strukturreformer på nationell nivå, en fördjupning av den inre marknaden, inte minst tjänstehandeln som stod för en ökande del av ekonomin, samt fri och öppen handel med omvärlden. Krisen i euroområdet och situationen i berördes. I ett efterföljande uttalande framhöll att var eniga om att man ville se förbli medlem i euroområdet men också om att landet skulle respektera sina åtaganden. avsåg återkomma med förslag på hur den ekonomiska politiken inom eurozonen kunde förstärkas för att ytterligare samverka med den monetära unionen. beslutade om långsiktiga tillväxtskapande åtgärder på både det nationella planet och EU-nivån. Åtgärderna samla- des inom ramen Pakt för tillväxt och sysselsättning. Pakten inbegriper bl.a. stimulansåtgärder i form av en kapitalhöjning om till EIB, lansering av pilotprojektet om projektobligationer samt åter- utnyttjande och omprogrammering av strukturfondsmedel inom ramen för existerande regler. En samlad effekt om anges. Även åtgärder för att fördjupa den inre marknaden samt för att tillvarata den externa handelns tillväxtpotential understryks och utgör viktiga delar av denna pakt. diskuterade vidare rapport om en framtida ekonomisk och monetär union som denne tagit fram i samar- bete med kommissionens ordförande , ECB:s ord- förande och ordförande . Stats- och regeringscheferna enades om att ge i uppdrag att fortsatt att utveckla rapporten tillsammans med , och , inklusive klargöra vilka element som skulle komma att kräva fördragsändringar. diskuterade EU:s fleråriga budgetram (MFF) för 20142020. Det överenskoms att den förhand- lingsbox som tagits fram under det danska ordförandeskapet skulle ligga till grund för de fortsatta förhandlingarna . nådde en kompromiss om placeringen av Patent- domstolens centrala avdelning. Denna lokaliseras till och två undersektioner ska förläggas till respektive . godkände vidare de landspecifika rekommendationerna Skr. 2012/13:80 varmed den europeiska terminen avslutades. Slutligen bekräftades allmänna rådets beslut att öppna anslutningsför- handlingar med . Det brutala våldet och massakrer mot civila i fördömdes och oro uttrycktes även för kärntekniska program. fokuserade i huvudsak på förslaget om en gemensam banktillsyn. Enighet nåddes om att målsättningen skulle vara att ha det rättsliga ramverket för en gemensam tillsynsmekanism (SSM) på plats . Det operationella genomförandet skulle ske . Det slogs fast att samtliga medlemsstater, även de utanför euro- området, skulle ha möjlighet att delta. Vidare betonades vikten av rättvis behandling och representation av euroländer respektive icke-euroländer som deltar i SSM, att den inre marknaden för finansiella tjänster respek- teras liksom att EU:s sammanhållning skulle värnas. Kommissionens avsikt att återkomma med ett förslag om en gemensam avvecklings- mekanism noterades. framhöll vidare att skulle dra upp kriterierna för bankrekapitalisering via ESM, i enlighet med euroområdets uttalande . Vidare diskuterades fördjupandet av den ekonomiska och monetära unionen (EMU) i ljuset av interimsrapporten en verklig ekonomisk och monetär union som presenterats av ordföranden , i samarbete med , och Jean- . underströk att fokus borde ligga på genomförandet av de instrument som redan beslutats eller var på väg att inrättas t.ex. 6-pack, finanspakten och 2-pack, snarare än på ytterligare åtgärder. gavs mandat att fortsätta sina konsulta- tioner med medlemsstaterna och på basis av dessa presentera en färdplan till toppmötet . Slutsatserna klargjorde att tankarna på individuella kontraktsarrangemang samt solidariska finansierings- mekanismer för länderna i euroområdet skulle undersökas. Stats- och regeringscheferna gjorde även en översyn av genomförandet av den tillväxtpakt som beslutades vid junitoppmötet. Enighet rådde om vikten av att skyndsamt genomföra de åtgärder som aviserats, särskilt avseende den inre marknaden och handelns bidrag. hade även en diskussion om EU:s relation till sina strategiska partner, med fokus på relationen till . Man enades om att EU och medlemsstaterna borde ta ett samlat grepp om relationen till i syfte att vinna gehör för EU:s värderingar och intressen, exempelvis respekt för mänskliga rättigheter, frihandel och klimathänsyn. I linje med de slutsatser som EU:s utrikesministrar hade enats om uttryckte stark oro över utvecklingen i samt över kärntekniska program. Dessutom signalerades EU:s beredskap att bistå i landets återgång till en demokratisk ordning. uttryckte också sin uppskattning över att EU tilldelats . Ambitionen inför mötet i var att nå en slutuppgörelse om EU:s fleråriga budgetram 20142020. Någon uppgörelse nåddes dock inte, och enades om att återkomma till frågan , se kapitel 6 Budgetramen. Vid stod uppföljningsrapporten av den ekonomiska och monetära unionen i fokus. Europeiska rådets diskussion om framtidens EMU tog avstamp i de förslag som lagts fram i ordförande uppföljnings- rapport om en fördjupning av EMU, framtagen i nära samarbete med , och . Förslagen i rapporten var långtgående och bestod bl.a. av gradvis överföring av ekonomisk suveränitet från medlemsstaterna till europeisk nivå, automa- tiska stabilisatorer genom en gemensam eurobudget, steg mot gemensamt beslutsfattande om nationella budgetar samt på t.ex. skatte- och syssel- sättningsområdet. Flera medlemsstater hade betydande invändningar mot dessa delar. Europeiska rådets slutsatser inriktades därför främst i stället på vikten av genomförandet av åtgärder som redan beslutats eller var på väg att inrättas för att förstärka ramverket för ekonomisk styrning (6- pack, 2-pack och finanspakten). inbjöds även att, i nära samarbete med , inför Europeiska rådets möte återkomma med förslag till möjliga åtgärder på fyra begränsade områden för att främja tillväxt, global konkurrenskraft samt sysselsättning inom EU och inom euroområdet i synnerhet, se även avsnitt 13.3.1 Reform av den ekonomiska och monetära unionen. Dessa förslag ska tas fram i samråd med medlemsstaterna. Stats- och regeringscheferna pekade på vikten av att involvera såväl nationella parlament som . Mötet välkomnade överenskommelse om den gemen- samma banktillsynen (SSM). Som ett ytterligare steg mot en bankunion skulle kommissionen presentera ett förslag om en avveckl- ingsmekanism som diskussionerna om en harmonisering av insättningsgarantierna skulle fortsätta. välkomnade kommissionens årliga tillväxtöversyn (AGS), som lanserar den tredje europeiska terminen samt betonade att genomförandet av den inre marknaden bidrar till tillväxt och konkurrenskraft. antog slutsatser som utgjorde ett av- stamp inför en process mot en mer strategisk ansats i den gemensamma försvars- och säkerhetspolitiken. Ett uppdrag gavs till den höga representanten och kommissionen att ta fram förslag i denna riktning. ska hålla en fördjupad diskussion om dessa frågor vid toppmötet . välkomnade och ställde sig bakom slutsatserna från allmänna rådet om . Vidare slog man fast att en regional strategi för området kring och ska läggas fram före utgången av 2014. Slutligen uttryckte djup oro över utvecklingen i Skr. 2012/13:80 . Det internationella möte som dagarna innan hållits i med företrädare för den syriska oppositionen välkomnades. DEL 2 HORISONTELLA FRÅGOR UNDER ALLMÄNNA RÅDET Lissabonfördraget antogs för att EU:s institutioner ska kunna fungera effektivare och att öppenheten och den demokratiska kontrollen ska öka. Fördragets genomförande utmärks bl.a. av dis- kussionen om systemet med delegerad befogenhet eller kommittéför- farandesystemet ska tillämpas i EU-lagstiftningen. Regeringen före- språkar en rättslig korrekt tillämpning av de instrument som fördragen erbjuder. Medborgarinitiativet är ett påverkansinstrument för alla EU- medborgare att begära att kommissionen ska lägga fram ett förslag i deras intresse. 3.1Kommittéförfarande och delegerade akter Systemet med delegerade akter som infördes genom Lissabonfördraget har tillämpats i stor utsträckning i förhandlingar om direktiv och förord- ningar. Skiljelinjen mellan när kommittéförfarandeförordningen och när systemet med delegerade akter ska tillämpas är fortfarande oklar. Denna oklarhet har orsakat en del utdragna förhandlingar mellan institutionerna . Systemet med delegerade akter ger liksom rådet, oberoende av varandra, möjlighet att invända mot att en akt antagen av kommissionen träder i kraft (inom en specifik tidsfrist). I ett antal för- handlingar har inte någon lösning nåtts beträffande tillämpning av det ena eller det andra systemet. I dessa fall har speciallösningar konstrue- rats. Regeringen har förespråkat att de instrument som fördragen erbjuder tillämpas. Medborgarinitiativet en påverkansmöjlighet för EU-medborgare Att väcka ett medborgarinitiativ är en möjlighet för EU-medborgare att begära att kommissionen ska lägga fram ett förslag i deras intresse. Med- borgarinitiativet är ett verktyg för stärkt demokrati och medborgarinfly- tande. Ett initiativ ska stödjas av minst en miljon unionsmedborgare från minst en fjärdedel av medlemsstaterna. I krävs minst 15 000 underskrifter. Minimiåldern för den som vill underteckna ett initiativ är den ålder som ger rösträtt i valen till , i är det . Förordningen om medborgarinitiativet antogs av rådet Skr. 2012/13:80 2011 och är i alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlems- Förordningen trädde i kraft . har regeringen utsett Datainspektionen till behörig myn- dighet för kontroll och intygande av att system för insamling av stödför- klaringar via internet som används för lagring i uppfyller de krav som ställs i förordningen. Regeringen har vidare utsett till behörig myndighet för kontroll och intygande av antalet giltiga stöd- förklaringar från medborgare i . , och därefter , ska kommissionen överlämna en rapport om tillämpningen av förordningen till Europapar- lamentet och rådet. EU:s utrikestjänsts (EEAS) andra verksamhetsår inleddes med en dialog, bl.a. vid utrikesministrarnas informella möte, om den rapport om EEAS funktionssätt som den höga representanten presenterat . Även om viktiga uppgifter fortsatt har varit att bemanna, organisera och hitta arbetsformer för att få EEAS att fungera på det sätt som avses i Lissabonfördraget finns exempel på områden där EEAS lyckats utnyttja flera instrument för EU:s externa politik på ett mer inte- grerat sätt . Exempel på detta i den höga representantens rapport är EU:s grannskapspolitik och de arbetsgrupper som sattes upp som svar på utvecklingen under den arabiska våren. Vidare lyfts EEAS roll som aktör på och i fredsprocessen för fram. I rapporten identifierar den höga representanten fyra prioriterade områden att arbeta vidare med i den fortsatta uppbyggnaden: förstärka EU:s kapacitet att leverera strategisk policy, öka fokus på EU-delega- tionerna, utveckla en gemensam organisationskultur och förstärka samarbetet med kommissionen. Utrikestjänsten ska vara fullt utbyggd . Diplomater från medlemsstaternas utrikesförvaltningar ska då representera minst en tredjedel av all EEAS personal på chefs- och handläggarnivå. Rekryte- ring har pågått och betydande framsteg har gjorts i an- strängningarna att nå detta mål. Den informella dialogen mellan företrädare för och medlems- staterna, med möten såväl på tjänstemanna- som politisk nivå, har fort- satt. Diskussionerna har fokuserat på hur samarbetet ska kunna förstär- kas, särskilt mellan EU-delegationerna och medlemsstaternas ambassader i länder utanför EU, i syfte att verka för ett samstämmigt EU-agerande. I enlighet med rådsbeslutet om upprättandet av EEAS ska den höga representanten senast i mitten av 2013 göra en översyn av EEAS orga- nisation och funktion. Man ska särskilt titta på rekryteringsprocessen (målet med 1/3 personal från medlemsstaternas nationella förvaltningar, rotation av denna personalkategori in och ut ur EEAS, geografisk sprid- ning och jämn könsfördelning av EEAS personal) men även föreslå revi- deringar som bedöms nödvändiga. 2012/13:80 har fortsatt att verka för en stark utrikestjänst och har gett sitt fulla stöd till den höga representanten i uppbyggnaden och utvecklingen av EEAS. har betonat vikten av ökad samordning mellan institutionerna och bättre samstämmighet mellan olika politikom- råden. Det senare gäller både mellan de olika utrikespolitiska instrumen- ten (utrikes- och säkerhetspolitik, handel, utvecklingspolitiken) och mellan den breda utrikespolitiken och de interna politikområden som har externa dimensioner. har även lyft fram vikten av att dessa aspekter finns med i kommande översyn av EEAS. 4Europa 2020 och den europeiska terminen EU:s gemensamma strategi för smart och hållbar tillväxt för alla 2020 syftar till stärkt ekonomisk politisk samordning och strukturella reformer. Det är viktiga förutsättningar för att ska komma stärkt ut ur de senaste årens ekonomiska turbulens och lägga grunden för långsiktigt hållbar tillväxt och välfärd. Regeringen har aktivt verkat för ett ambitiöst genomförande av den euro- peiska terminen och 2020-strategin för att säkra ekonomisk samordning och främja långsiktigt hållbar tillväxt, stärkt konkurrens- kraft och ekonomisk återhämtning. 4.1En strategi för hållbar tillväxt och sysselsätt- ning 2020 2020-strategin är EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning. Strategin antogs av EU:s stats- och regeringschefer och ersätter den tidigare så kallade Lissabonstrategin.