prop · H10317 · 2013-10-01 00:00:00 — Förlägganden kan i fall som inte är av större vikt meddelas direkt av KO (28 §). Den vanligaste formen av sanktion enligt marknadsföringslagen är att KO utfärdar förbuds- eller informationsförelägganden vid vite för godkännande av näringsidkaren. Förelägganden är, som framgår i avsnitt 5.2.2, avsedda att användas i klara fall, som inte har principiellt intresse eller rör åtgärder av stor praktisk räckvidd. Marknadsföringslagen innehåller dock även bestämmelser om att marknadsstörningsavgift kan dömas ut vid särskilt klandervärda förfaranden. I förarbetena till marknadsföringslagen (prop. 2007/08:115, s. 118 f.) anges bl.a. att marknadsstörningsavgiftens syfte är att den ska drabba dem som genom sin marknadsföring stör marknadens funktion. Marknadsstörningsavgift bör således användas i de fall där det finns ett mer påtagligt behov av att skydda t.ex. allmänna konsumentintressen. Marknadsstörningsavgiften är kopplad till bestämmelser i marknadsföringslagen och annan lagstiftning som reglerar särskilt klandervärda förfaranden. Det är således fråga om sådana särskilt klandervärda förfaranden som måste motverkas för att tillgodose de konsument- och näringsidkarintressen som lagstiftningen syftar till att skydda. Som exempel anges situationen då en näringsidkares otillbörliga agerande är av sådant slag att det riskerar att leda till att konsumenter och andra näringsidkare får en bristande tilltro till en hel bransch. När det gäller marknadsföring av modersmjölksersättning och tillskottsnäring kan marknadsstörningsavgift åläggas i fråga om överträdelser av de generella bestämmelserna avseende bl.a. vilseledande och aggressiv marknadsföring i marknadsföringslagen. Regeringen anser emellertid inte att det är motiverat att kunna ålägga marknadsstörningsavgift när det gäller överträdelser av specifika bestämmelser i den nya lagen om marknadsföring av modersmjölksersättning och tillskottsnäring. Några bestämmelser som motsvarar de som finns beträffande alkoholrespektive tobakslagen i detta avseende bör därför inte införas. Av tydlighetsskäl finner regeringen det motiverat att det i marknadsföringslagen erinras om att det i den nya lagen om marknadsföring av modersmjölksersättning och tillskottsnäring finns särskilda bestämmelser om marknadsföring. I promemorian görs bedömningen att några sanktioner enligt radio- och tv-lagen inte bör kunna tillgripas. Som framgår i avsnitt 11.1 anser regeringen att och tv bör utöva tillsyn över regler om produktplacering och sponsring i radio och tv även när 2013/14:17 det gäller modersmjölksersättning. Som en följd av detta bör samma sanktioner som kan vidtas när det gäller andra produkter, t.ex. alkohol och tobak, kunna vidtas vid överträdelser av förbud mot produktplacering och sponsring när det gäller modersmjölksersättning, dock med undantag för sanktionen återkallelse av sändningstillstånd i radio- och tv-lagen (18 kap. 2 §). Regeringen delar bedömningen i promemorian att sanktionen återkallelse av sändningstillstånd inte ska kunna vidtas vid överträdelse av förbudet mot reklam för modersmjölksersättning. antog kommissionen direktivet 2006/141/EG om modersmjölksersättning och tillskottsnäring och om ändring av direktiv /21/EG. Direktivet innehåller bestämmelser om sammansättning, märkning och marknadsföring av modersmjölksersättning och tillskottsnäring samt om information om modersmjölksersättning. Bestämmelserna om marknadsföring av modersmjölksersättning och tillskottsnäring är genomförda i genom bestämmelser i marknadsföringslagen samt genom en branschöverenskommelse som ingick med barnmatsproducenter och barnmatsdistributörer . Direktiv /141/EG innehåller emellertid detaljerade regler om marknadsföring, bl.a. ett generellt förbud mot reklam i andra medier än publikationer som är särskilt inriktade på spädbarnsvård och i vetenskapliga publikationer. Direktivet innehåller även detaljerade bestämmelser om hur reklam för modersmjölksersättning och tillskottsnäring ska få utformas. Direktivets speciella karaktär, omfattning och detaljeringsgrad talar för att direktivets bestämmelser om marknadsföring av modersmjölksersättning och tillskottsnäring bör tas in i en ny lag om marknadsföring av modersmjölksersättning och tillskottsnäring. En särskild lag och en tydlig ansvarsfördelning underlättar även arbetet för berörda myndigheter. Lagen föreslås träda i kraft . /KO föreslås få tillsynsansvaret i enlighet med bestämmelserna i marknadsföringslagen (2008:486) över den nya lagens bestämmelser om marknadsföring av modersmjölksersättning och tillskottsnäring. /KO utövar tillsyn över att marknadsföringen av livsmedel, inklusive modersmjölksersättning och tillskottsnäring, sker i enlighet med god marknadsföringssed. Förslaget att /KO ska utöva tillsyn över bestämmel- Prop. 2013/14:17 serna om marknadsföring av modersmjölksersättning och tillskottsnäring i den nya lagen bedöms därför påverka myndigheten i mindre omfattning och endast medföra mindre kostnader. En viss informationsinsats till företagen kommer att behövas. Eftersom regleringen inom området har funnits kan informationsinsatsen till företagen med anledning av den nya lagen anses som ringa och ingå som en del i ordinarie informationsverksamhet. Eventuella kostnader som uppstår bedöms sammantaget kunna hanteras inom ramen för befintliga anslag. och tv, vid Myndigheten för radio och tv, föreslås få tillsyn över reglerna i radio- och tv-lagen om förbud mot produktplacering och sponsring när det gäller modersmjölksersättning. utövar tillsyn över bl.a. att program som har sänts i tv eller ljudradio eller har tillhandahållits i beställ-tv står i överensstämmelse med radio- och tv-lagen och de programrelaterade villkor som kan gälla för tjänsterna. Förslaget om att införa regler i radio- och tv-lagen om produktplacering och sponsring när det gäller modersmjölksersättning innebär att nämnden kommer att utöva tillsyn över dessa regler. Uppgiften bedöms emellertid endast påverka myndighetens arbete i mindre omfattning och därmed endast medföra mindre kostnader. Eventuella kostnader som uppstår bedöms kunna hanteras inom ramen för befintliga anslag. 12.3Konsekvenser för berörda företag I finns i huvudsak tre företag; , och Hipp () som producerar eller distribuerar modersmjölksersättning och tillskottsnäring. Förslaget påverkar hur företagen får utforma sin marknadsföring och i vilka medier marknadsföring får ske. Tidsåtgång och företagens administrativa kostnader Företagen kommer att behöva sätta sig in i det nya regelverket. I sak är det inte något nytt för företagen eftersom reglerna funnits länge, dock inte i en särskild lag om marknadsföring av modersmjölksersättning och tillskottsnäring. Noteras bör att det i företagens ordinarie uppgifter ingår att hålla sig a jour med befintlig lagstiftning. Företagen kommer inte att få några extra administrativa kostnader med anledning av den nya lagen eftersom förslaget endast innebär att regleringar inom området tydliggörs och att ansvarsförhållandena mellan myndigheterna klargörs. Andra kostnader och förändringar till följd av regleringen Företagen kommer inte att få några extra kostnader med anledning av den nya lagen eftersom förslaget endast innebär att regleringar inom 2013/14:17 området tydliggörs och att ansvarsförhållandena mellan myndigheterna klargörs. Förslaget utgör en anpassning av svensk lagstiftning till ett EU-direktiv. EU-direktiv ska följas av alla inom EU. Därför kommer konkurrensförhållandena inom och EU inte att påverkas. Övrig påverkan på företagen Företagen kommer inte att påverkas med anledning av den nya lagen eftersom förslaget endast innebär att regleringar inom området tydliggörs och att ansvarsförhållandena mellan myndigheterna klargörs. Särskilda hänsyn till små företag Eftersom företagen inte kommer att påverkas i någon större omfattning kommer inte heller de små företagen att påverkas på något särskilt sätt. Eftersom förslaget framför allt innebär att regleringar inom området tydliggörs och att ansvarsförhållandena mellan myndigheterna klargörs påverkar förslaget inte miljön eller jämställdheten mellan kvinnor och män. 13.1Förslag till lag om marknadsföring av modersmjölksersättning och tillskottsnäring I bestämmelsen anges lagens tillämpningsområde. I paragrafen definieras vissa begrepp. Definitionerna överensstämmer med de definitioner som anges i artikel 2 i direktiv /141/EG. Samma definitioner som används i direktivet används i föreskrifter (LIVSFS 2008:2) om modersmjölksersättning och tillskottsnäring som genomför direktivets bestämmelser om sammansättning och märkning av modersmjölksersättning och tillskottsnäring. Definitionerna återfinns inte i annan svensk lagstiftning. Förbud mot marknadsföring av modersmjölksersättning Bestämmelsen, som har kommenterats i avsnitt 7, genomför artikel 14.1 första meningen och 14.2 i direktiv /141/EG. Bestämmelsen genomför även artikel 14.3 i samma direktiv. Samlingsbegreppet marknadsföring har använts i stället för reklam för att förhindra att någon åtgärd faller utanför bestämmelsens tillämpning. Med marknadsföring avses reklam och andra åtgärder i näringsverksamhet som är ägnade att främja avsättningen av och tillgången till produkter inbegripet en näringsidkares handlande, underlåtenhet eller någon annan åtgärd eller beteende i övrigt före, under eller efter försäljning eller leverans av produkter till konsumenter eller näringsidkare. Texter och bilder som inte har ett kommersiellt syfte omfattas däremot inte. Om en text eller bild i ett enskilt fall är att anse som marknadsföring eller inte måste dock avgöras i sitt sammanhang. Bestämmelsen avser endast modersmjölksersättning. För marknadsföring av tillskottsnäring finns inte motsvarande begränsning. Enligt bestämmelsen är marknadsföring av modersmjölksersättning endast tillåten i publikationer som är särskilt inriktade på spädbarnsvård och i vetenskapliga publikationer. Som exempel på publikationer som är särskilt inriktade på spädbarnsvård kan nämnas sådana publikationer från mödravårdscentralen, barnavårdscentralen, myndigheter eller liknande, och facktidskrifter för vårdpersonal. All annan marknadsföring av modersmjölksersättning är förbjuden. Detta innebär att det är förbjudet att marknadsföra modersmjölksersättning på annat sätt, t.ex. genom affischering. Förbudet omfattar även marknadsföring på försäljningsställen, dvs. butiksannonsering, särskilda skyltningar, rabattkuponger m.m., och marknadsföring som sker genom att till allmänheten tillhandahålla gratisprover, lågprisvaror eller presentreklam. I medier som omfattas av tryckfrihetsförordningen eller yttrandefrihetsgrundlagen omfattar förbudet alla kommersiella annonser. Konsumentinformation på produkternas förpackningar omfattas inte av förbudet. Marknadsföring av andra produkter är modersmjölksersättning Bestämmelsen, som har kommenterats i avsnitt 7, genomför artikel 3 andra stycket i direktiv /141/EG. Efter påpekanden från Lagrådet införs en egen rubrik närmast före 4 §. Enligt bestämmelsen får ingen annan produkt än modersmjölksersättning vid marknadsföring framställas som lämpad att ensam tillgodose friska spädbarns näringsbehov tills de börjar få lämplig tilläggskost. Det anges inte i direktivet när det är lämpligt att börja ge spädbarn lämplig tilläggskost. Enligt nuvarande rekommendation bör friska spädbarn få tilläggskost från cirka sex månaders ålder. Bestämmelsen bör därmed innebära att det är förbjudet att marknadsföra andra barnmatsprodukter än modersmjölksersättning som ensamt lämpliga att tillgodose spädbarns näringsbehov innan barnen nått sex månaders ålder. I det fall att rekommendation ändras på grund av nya forskningsrön bör bestämmelsen i stället tolkas med utgångspunkt i den nya rekommendationen. Marknadsföring av modersmjölksersättning och tillskottsnäring Bestämmelsen, som har kommenterats i avsnitt 8, genomför artikel 13.8 b) jämförd med artikel 13.3 och 13.7 i direktiv /141/EG. Bestämmelsen avser både modersmjölksersättning och tillskottsnäring Enligt bestämmelsens första stycke ska marknadsföring av modersmjölksersättning och tillskottsnäring ge nödvändiga upplysningar om hur produkten används och får inte avråda från amning. Av andra stycket framgår att i marknadsföringen får inte användas utryck som kan ge sken av att produkten har sitt ursprung i eller har samma egenskaper som bröstmjölk. I marknadsföringen får således inte användas uttryck som humaniserad, moderanpassad, anpassad eller liknande. Av tredje stycket framgår att marknadsföringen inte heller får utformas på ett sådant sätt att det finns en förväxlingsrisk mellan modersmjölksersättning och tillskottsnäring. All information i skrift och bild bör möjliggöra en tydlig åtskillnad mellan produkterna. 6 § och bilagan till lagen Bestämmelsen och bilagan har kommenterats i avsnitt 8. Bestämmelsen och bilagan genomför artikel 13.8 b) jämförd med artikel 13.6 i direktiv /141/EG samt bilaga IV till direktivet. Enligt första stycket är närings- och hälsopåståenden som inte finns upptagna i bilagan förbjudna vid marknadsföring av modersmjölksersättning. Vid marknadsföringen av modersmjölksersättning får således endast de närings- och hälsopåståenden som anges i bilagan användas och endast om de villkor som anges i bilagan är uppfyllda. Första stycket har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. I andra stycket, som är en upplysningsbestämmelse, hänvisas till och rådets förordning (EG) nr 1924/2006 av om näringspåståenden och hälsopåståenden om livsmedel. I den förordningen finns bestämmelser om närings- och hälsopåståenden som ska tillämpas för bl.a. tillskottsnäring. I bilagan anges de närings- och hälsopåståenden som är tillåtna vid marknadsföringen av modersmjölksersättning och villkoren för användningen av sådana påståenden. Särskilda bestämmelser om marknadsföring av modersmjölksersättning Bestämmelsen, som har kommenterats i avsnitt 9, genomför delvis artikel 14.1 i direktiv /141/EG. Bestämmelsen reglerar vilken information som får lämnas vid marknadsföring av modersmjölksersättning. Med marknadsföring avses åtgärder som syftar till att främja avsättningen av produkter. Marknadsföring av modersmjölksersättning är enligt 3 § endast tillåten i publikationer som är särskilt inriktade på spädbarnsvård och i vetenskapliga publikationer. Enligt bestämmelsen ska informationen vara vetenskaplig och saklig. Informationen får inte antyda eller ge intryck av att uppfödning med modersmjölksersättning är likvärdig med eller bättre än amning. Bestämmelsen, som har kommenterats i avsnitt 9, genomför artikel 13.8 b) jämförd med artikel 13.4 i direktiv /141/EG. Enligt bestämmelsen ska det vid marknadsföring av modersmjölksersättning framhållas att amning har fördelar och att produkten endast bör användas på rekommendation av personer med viss utbildning eller erfarenhet. Bestämmelsen, som har kommenterats i avsnitt 9, genomför artikel 13.8 b) jämförd med artikel 13.5 i direktiv /141/EG. Bestämmelsen anger att bilder av spädbarn eller bilder eller texter som kan idealisera produktens användning inte är tillåtna vid marknadsföring av modersmjölksersättning. Bilder av spädbarn är inte tillåtna mot bakgrund av det faktum att det är svårt att fastställa den exakta åldern på ett spädbarn som avbildas i märkningen. Det i sin tur kan förvirra konsumenterna och utgöra ett hinder för produktidentifieringen. Vid marknadsföringen får användas en grafisk framställning som gör det enkelt att identifiera produkten eller som visar hur produkten ska tillredas. Bestämmelsen, som har behandlats i avsnitt 10, genomför artikel 15.4 i direktiv /141/EG. Bestämmelsen innehåller ett förbud att inom hälso- och sjukvården och använda eller distribuera modersmjölksersättning som skänkts eller sålts till förmånspris annat än till barn som behöver den och endast som dessa barn behöver den. Med avses även verksamhet med stöd och service till personer med funktionsnedsättning. Bestämmelsen, som har kommenterats i avsnitt 11.2, tydliggör att handlanden som strider mot lagens bestämmelser om marknadsföring är att bedöma som otillbörliga mot konsumenter enligt 5, 23 och 26 §§ marknadsföringslagen (2008:486). Beträffande marknadsföring av modersmjölksersättning och tillskottsnäring kan marknadsstörningsavgift inte åläggas när det gäller överträdelser av specifika bestämmelser i den nya lagen om marknadsföring av modersmjölksersättning och tillskottsnäring. Marknadsföringsavgift kan dock åläggas i enlighet med marknadsföringslagen i fråga om överträ- 2013/14:17 delser av den lagens generella bestämmelser om bl.a. vilseledande och aggressiv marknadsföring. Bestämmelsen, som har behandlats i avsnitt 11.1, föreskriver att det är som har tillsynsansvar över lagen. 13.2Förslag till lag om ändring i marknadsföringslagen (2008:486) Paragrafen innehåller en bestämmelse om lagens syfte. Vidare finns en uppräkning av ett antal lagar som innehåller bestämmelser om marknadsföring. I paragrafen har en ytterligare hänvisning i andra stycket lagts till. Ändringen, som har kommenterats i avsnitt 11.2, innebär att lagen om marknadsföring av modersmjölksersättning och tillskottsnäring införs i uppräkningen av annan lagstiftning som innehåller bestämmelser om marknadsföring. 13.3Förslag till lag om ändring i radio- och tv-lagen (2010:696) Bestämmelsen har ändrats på så sätt att modersmjölksersättning har lagts till i uppräkningen i andra stycket. Det innebär att det inte är tillåtet att sända program i tv och beställ-tv där det förekommer produktplacering av modersmjölksersättning. Bestämmelsen har kommenterats i avsnitt 7. Begränsningar för företag som tillverkar eller säljer modersmjölksersättning Bestämmelsen är ny och har kommenterats i avsnitt 7. Bestämmelsen innebär att om ett företag som tillverkar eller säljer modersmjölksersättning sponsrar ett program i en tv-sändning, sökbar text-tv eller i beställ-tv får sponsringen inte främja användningen av modersmjölksersättning utan bara företagets övriga produkter och dess anseende. Bestämmelsen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Bestämmelsen, som är ny och som har kommenterats i avsnitt 7, innebär att en hänvisning görs till den nya lagen om marknadsföring av modersmjölksersättning och tillskottsnäring för att upplysa om att det i den nya lagen finns särskilda bestämmelser om bl.a. reklam för modersmjölksersättning. Enligt 3 § i den nya lagen är marknadsföring av modersmjölksersättning endast tillåten i publikationer som är särskilt inriktade på spädbarnsvård och i vetenskapliga publikationer. All annan marknadsföring av modersmjölksersättning är förbjuden. Bestämmelserna i den nya lagen gäller reklam för modersmjölksersättning i tv, sökbar text-tv, beställ-tv och ljudradio. Bestämmelsen, som är ny och som har kommenterats i avsnitt 7, innebär att en hänvisning görs till den nya lagen om marknadsföring av modersmjölksersättning och tillskottsnäring för att upplysa om att det i den nya lagen finns bestämmelser om bl.a. reklam för modersmjölksersättning. Bestämmelsen är ny och har kommenterats i avsnitt 7. Bestämmelsen innebär att om företag som tillverkare eller säljer modersmjölksersättning sponsrar ett program i en ljudradiosändning får sponsringen inte främja användningen av modersmjölksersättning utan bara företagets övriga produkter och dess anseende. Bestämmelsen har utformats i enlighet med Ändringen, som behandlas i avsnitt 11.2, föranleds av att sanktionen återkallelse av ett sändningstillstånd inte ska kunna tillgripas vid överträdelse av förbuden mot reklam, produktplacering och sponsring när det gäller modersmjölksersättning. Europeiska unionens officiella tidning L 401/1 (Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk) KOMMISSIONENS DIREKTIV 2006/141/EG av om modersmjölksersättning och tillskottsnäring och om ändring av direktiv /21/EG (Text av betydelse för EES) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets direktiv /398/EEG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om specialdestinerade livsmedel (1), särskilt artikel 4.1, efter samråd med Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (nedan kallad myndigheten), och av följande skäl: (1)I direktiv /398/EEG behandlas livsmedel för särskilda näringsändamål. Särskilda bestämmelser för vissa grupper av livsmedel för särskilda näringsändamål finns i olika särdirektiv. (2)Kommissionens direktiv /321/EEG av om modersmjölksersättning och tillskottsnäring (2) är ett av de särdirektiv som antagits i enlighet med direktiv /398/EEG. Det direktivet har ändrats väsentligt (3). Med anledning av nya ändringar bör det av tydlighetsskäl omarbetas. (1) EGT L 186, 30.6.1989, s. 27. Direktivet senast ändrat genom Eu- ropaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1882/2003 (EUT L 284, 31.10.2003, s. 1). (2) EGT L 175, , s. 35. Direktivet senast ändrat genom anslutningsakt. (3) Se del A i bilaga X. (3)Med tanke på de diskussioner som förs i internationella sammanhang, bl.a. inom Codex Alimentarius-kommissio- nen, om när spädbarn bör få tilläggskost är det lämpligt att ändra de nuvarande definitionerna av modersmjölksersättning och tillskottsnäring samt vissa bestämmelser om märkning av tillskottsnäring i direktiv /321/EEG. (4)Modersmjölksersättning är det enda beredda livsmedel som helt tillgodoser spädbarns näringsbehov under de första månaderna tills de kan få lämplig tilläggskost. För att skydda dessa spädbarns hälsa är det nödvändigt att se till att endast modersmjölksersättningar får marknadsföras som lämpliga för sådan användning för barn i denna ålder. (5)Den huvudsakliga sammansättningen av modersmjölksersättning och tillskottsnäring måste tillgodose de behov friska spädbarn har av näring enligt erkända vetenskapliga rön. (6)Kraven på modersmjölksersättnings och tillskottsnärings huvudsakliga sammansättning bör omfatta detaljerade bestämmelser om proteininnehållet. Av hävd har olika omräkningsfaktorer använts för att beräkna proteininnehållet utifrån kväveinnehållet i olika proteinkällor, men nya vetenskapliga rön visar att en enda omräkningsfaktor anpassad till modersmjölksersättning och tillskottsnäring bör användas för att beräkna proteininnehållet i dessa produkter. Eftersom modersmjölksersättning och tillskottsnäring är sofistikerade produkter med särskild sammansättning för ett visst syfte bör ytterligare väsentliga krav fastställas för protein, t.ex. högsta och lägsta proteinhalt och minimihalter för vissa aminosyror. De proteinhalter som föreskrivs i detta direktiv bör avse den beredda konsumtionsfärdiga slutprodukten. L 401/2 Europeiska unionens officiella tidning (7)På grundval av sådana rön går det redan nu att fastställa huvudsaklig sammansättning av modersmjölksersättning och tillskottsnäring framställd av protein från komjölk eller sojabönor eller av blandningar därav, och även av modersmjölksersättning baserad på hydrolyserade proteiner. Det gäller däremot inte för produkter som helt eller delvis bygger på andra proteinkällor. För dessa bör särskilda regler vid behov antas . (8)Det är viktigt att de ingredienser som används vid framställning av modersmjölksersättning och tillskottsnäring lämpar sig att användas som näring åt spädbarn och att det vid behov finns belägg för detta i relevanta studier. Olika vetenskapliga expertgrupper, t.ex. , den brittiska dical Aspects of Food and Nutrition Policy samt , Hepatology and Nutrition har sammanställt råd för hur lämpliga studier bör vara utformade. Dessa råd bör beaktas när ingredienser tillsätts i modersmjölksersättning och tillskottsnäring. (9)Flera av de ämnen som får användas vid framställning av modersmjölksersättning och tillskottsnäring får även användas som tillsatser i livsmedel.