prop · H00380 · 2013-03-15 00:00:00 — Kommissionen presenterade sin andra rapport. Rådet har i rådslutsatser från angivit att det ska ske ett meningsutbyte med kommissionen om tillämpningen av stadgan. Under det danska ordförandeskapet antogs därför rådslutsatser om implementering av stadgan. Av dessa framgår att det är viktigt att alla EU:s institutioner och medlemsstaterna följer stadgan, inte minst mot bakgrund av den ekonomiska krisen. Vidare framgår att det behövs mer information om stadgan och en dialog både på nationell och på EU-nivå. Kommunikationen till allmänheten när stadgan är tillämplig, bör bli bättre. Samråd med ägde rum . 23Finansieringsprogram för rättsliga och inrikes frågor Finansieringsprogram för rättsliga och inrikes frågor består av Asyl- och migrationsfonden, Fonden för inre säkerhet, programmet Rättsliga frågor och programmet Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap. Ett gemensamt agerande inom området rättsliga och inrikes frågor har ett tydligt europeiskt mervärde. Det gäller främst genom lagstiftning och samarbete, men gemensam finansiering kan i vissa fall också bidra till att vidareutveckla gemensamma prioriteringar. Kommissionen presenterade förslag om att inrätta fyra finansieringsprogram på det rättsliga och inrikes området inom ramen för EU:s fleråriga budgetram för perioden 20142020. har de fyra finansieringsprogrammen förhandlats i rådet och Europa- parlamentet. enades rådet om en partiell allmän inriktning om programmen för Rättsliga frågor samt för Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap. nåddes en partiell allmän inriktning för Asyl- och migrationsfonden och Fonden för inre säkerhet. Beslut fattas enligt det ordinarie beslutsförfarandet där är med- beslutande. Dessa fattas sannolikt . övergripande målsättning i förhandlingarna om EU:s fleråriga . 2012/13:80 budgetram för perioden 20142020 är dels en modernisering av utgifts- strukturen som uppnås genom omprioriteringar, dels en oförändrad svensk bruttoavgift. Inom ramen för en oförändrad total utgiftsnivå vill lägga ett ökat relativt fokus på utgifter inom området rättsliga och inrikes frågor. En överläggning om Asyl- och migrationsfonden genomfördes i social- försäkringsutskottet . justitieutskott informerades om alla finansieringsprogram och specifikt om programmen för Rättsliga frågor och Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap. Samråd skedde med om samma program . Det övergripande syftet med Asyl- och migrationsfonden är att bidra till en effektivare hantering av migrationsströmmar inom EU i enlighet med EU:s gemensamma asyl- och migrationspolitik. Förslaget syftar även till att förenkla administration och förvaltning av fonden samt att främja ett effektivare och mer resultatinriktat genomförande. Fonden föreslås bli reglerad av två förordningar, dels förordningen om inrättandet av Asyl- och migrationsfonden (KOM(2011) 751), dels genom en horisontell förordning som fastställer administrativa regler för programplanering, förvaltning och kontroll, räkenskapsavslutning, rapportering och utvärdering (KOM(2011) 752). Den föreslagna fonden är en sammanslagning av den nuvarande Flyktingfonden, Återvändandefonden samt Integrationsfonden. Kommission föreslår ökad tillämpning av delad förvaltning i fonden, dvs. att genomförandeuppgifter delegeras till medlemsstaterna. 23.2Fonden för inre säkerhet Fonden för inre säkerhet är uppdelad i två instrument, ett för ekonomiskt stöd för yttre gränser och viseringar (KOM(2011) 750) och ett för ekonomiskt stöd för polissamarbete, förebyggande och bekämpande av brottslighet samt krishantering (KOM(2011) 753). På grund av det breda spektrumet av strategiska mål i Fonden för inre säkerhet består den rätts- liga grunden av olika fördragsbestämmelser, och kommissionen anser det därför inte rättsligt möjligt att inrätta fonden som ett enda finansierings- program. Administrativa regler för programplanering, förvaltning och kontroll, räkenskapsavslutning, rapportering och utvärdering föreslås bli reglerad genom en horisontell förordning (KOM(2011) 752). 23.2.1Instrument för ekonomiskt stöd för yttre gränser och viseringar Det övergripande syftet med gräns- och viseringsinstrumentet är att stödja en gemensam viseringspolitik och därigenom underlätta lagligt resande, säkra lika behandling av tredjelandsmedborgare samt hantera 2012/13:80 irreguljär migration. Därtill ska instrumentet stödja gränsförvaltningen för att dels säkerställa en hög skyddsnivå vid de yttre gränserna och dels en smidig passage vid de yttre gränserna i enlighet med Schengenregel- verket. Instrumentet motsvarar den nuvarande Gränsfonden. Kommission föreslår ökad tillämpning av delad förvaltning i fonden, dvs. att genom- förandeuppgifter delegeras till medlemsstaterna. 23.2.2Instrument för ekonomiskt stöd till polissamar- bete, förebyggande och bekämpande av brottslig- het samt krishantering Det övergripande syftet med detta instrument är att förebygga och bekämpa gränsöverskridande, allvarlig och organiserad brottslighet, inklusive terrorism, samt stärka samordningen och samarbetet mellan medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter och mellan dessa och berörda tredjeländer. Dessutom ska instrumentet främja medlems- staternas och unionens förmåga att effektivt hantera säkerhetsrelaterade risker och kriser och förbereda sig för och skydda människor och kritisk infrastruktur mot terroristattacker och andra säkerhetsrelaterade händel- ser. Instrumentet motsvarar de nuvarande programmen Förebyggande och bekämpande av brottslighet samt Förebyggande, beredskap och konsekvenshantering när det gäller terrorism och andra säkerhetsrelate- rade risker. Kommission föreslår att delad förvaltning ska tillämpas i instrumentet, dvs. att genomförandeuppgifter delegeras till medlems- staterna. 23.3Programmet för rättsliga frågor Det övergripande syftet med programmet för rättsliga frågor föreslås vara att främja en effektiv, övergripande och konsekvent tillämpning av unionslagstiftning som rör civilrättsligt och straffrättsligt samarbete, underlätta tillgången till rättslig prövning, samt att förebygga och minska efterfrågan på och utbudet av narkotika. Kommissionens förslag (KOM(2011) 759) innebär en sammanslagning av tre befintliga program: Civilrätt, Straffrätt och Förebyggande av och information om narkotikamissbruk. Kommissionen föreslår att central förvaltning behålls i programmet. 23.4Programmet rättigheter, jämlikhet och med- borgarskap Programmet syftar till att bidra till att individers rättigheter främjas och skyddas i enlighet med fördraget och EU:s stadga för grundläggande rättigheter. Programmet ska särskilt främja: rättigheter som härrör från unionsmedborgarskapet, principerna om icke-diskriminering, jämställdhet mellan kvinnor och män, rättigheter för äldre och personer med funktionshinder, rätten till dataskydd, konsumenters rättigheter, och friheten att driva ett företag på den gemensamma marknaden. Kommissionens förslag (KOM (2011) 758) innebär en sammanslagning av tre befintliga finansieringsprogram: Grundläggande rättigheter och medborgarskap, och sektionerna icke-diskriminering och jämlikhet inom Progress. Sammanslagningen syftar till att öka effektivi- teten i administrationen av programmet. Civilskyddssamarbetet inom EU syftar till att skydda människor, miljö, egendom och kulturarv i händelse av en naturkatastrof eller katastrof orsakad av människan. EU genomför katastrofinsatser såväl inom som utanför unionen. byggande åtgärder, beredskap och insatser vid en kris. har förslag till ny rättsakt för civilskyddssamarbetet behand- lats i rådet och . Förhandlingar om det förslag till ny rättsakt för civilskyddssamarbetet som kommissionen har presenterat inleddes (se faktaprome- moria 2011/12:101). Beslut fattas gemensamt mellan rådet och . Information har lämnats till försvarsutskottet samt till EU- Förslaget innebär bl.a. ett ökat fokus på förebyggande åtgärder och Vidare innebär förslaget att man skapar en frivillig pool av medlemsstaternas resurser för att snabbare och mer effektivt kunna genomföra insatser vid en förfrågan om stöd vid en Kommissionen har också föreslagit en process för identifiering av eventuella resursbrister och en möjlighet att bristerna ska kunna täckas till viss del av EU-finansiering om det bedöms som kostnadseffektivt och inga andra möjligheter finns. ser inte behov av ökad EU-finan- siering och anser att all eventuell medfinansiering ska baseras på tydliga behov och fokusera på resurser med klart europeiskt mervärde. antogs rådslutsatser om en utvecklad process för erfaren- hetsåterföring, något som också återspeglas i förslaget till ny rättsakt. och tog tillsammans med kommissionen och det cypriotiska ordförandeskapet initiativ till att föra upp frågan om en ny agenda för området som rör kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära ämnen och händelser (CBRN) och arrangerades en strategisk konferens på detta tema i . 2012/13:80 utgör, tillsammans med för CBRN-området och för förbättrad sprängämnessäkerhet, grund för de rådslut- satser på området som rådet antog . Rådsslutsatserna har bl.a. budskapet att CBRN- och Explosivämnesområdet ska närma sig varandra och kommissionen uppmuntras att ta fram en ny CBRNE agenda. DEL 6 SYSSELSÄTTNING OCH SOCIAL- POLITIK, HÄLSO- OCH SJUKVÅRD Att öka sysselsättningsgraden bland kvinnor och män är betydelsefullt för tillväxten, välfärden och jämställdheten i EU. har aktivt deltagit i genomförandet av den europeiska sysselsätt- ningsstrategin inom ramen för den europeiska terminen. Ett effektivt samarbete på sysselsättningsområdet är viktigt för att stimulera med- lemsstaterna att genomföra nödvändiga reformer för att få fler i arbete. Huvudansvaret och de främsta instrumenten på sysselsättningsområdet ligger hos medlemsstaterna. 25.1Sysselsättningsstrategin inom 2020 och den europeiska terminen Rådet antog 2010 riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik. Mot bakgrund av att rådet har betonat att rikt- linjerna bör förbli oförändrade , beslutade rådet att rikt- linjerna antagna fortsatt skulle gälla . Samråd med följdes av ett skriftligt samråd . informerades i frågan . ställde sig bakom sysselsättningsriktlinjerna. medlemsstaterna ska beakta i sin nationella politik, utgör ett viktigt instrument inom ramen för den öppna samordningsmetoden på syssel- presenterade kommissionen ett förslag om att även behålla riktlinjerna oförändrade. antagande av dessa sker . Inom ramen för den europeiska sysselsättningsstrategin ska rådet och kommissionen upprätta en sysselsättningsrapport till Europeiska rådet om sysselsättningsläget och genomförandet av de integrerade presenterade kommissionen ett utkast till Utkastet utgjorde en integrerad bilaga till kommissionens andra I rapportens inledande del konstaterades bl.a. att avtagande tillväxt skulle försvåra den redan svaga återhämtningen på arbetsmarknaderna och att krisen lett till ökad risk för långvarigt utanförskap. 2012/13:80 gick också på ett övergripande plan igenom medlemsstaternas åtgärder på sysselsättningsriktlinjernas och de landspecifika rekommendationer- nas område. I rapportens sista del underströk kommissionen att prioriteringar i stort fortsatt var relevanta men att det krävdes ytterligare ansträngningar på vissa områden; bl.a. att förbättra ungas och långtids- arbetslösas möjligheter till sysselsättning och att förhindra utslagning. Regeringen informerade arbetsmarknadsutskottet . Samråd i hölls . välkomnade rapportens budskap om behovet av ytterligare ansträngningar i syfte att främja en inklude- rande tillväxt. Kommissionen presenterade ett utkast till gemensam sysselsättningsrapport inför nästa europeiska termin, se avsnitt 4 om 2020-strategin. Rapporten behandlas i rådet . Landspecifika rekommendationer på sysselsättningsområdet Rekommendationer på sysselsättningsstrategins område inom 2020-strategin antogs av rådet , se avsnitt 4 om 2020-strate- gin. På sysselsättningsområdet rekommenderas att: Vidta ytter- ligare åtgärder för att förbättra deltagandet på arbetsmarknaden för ungdomar och andra utsatta grupper, till exempel genom att förbättra effektiviteten i aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder, underlätta övergången från skola till arbete, främja politik för att öka efterfrågan på utsatta grupper samt förbättra arbetsmarknadens funktionssätt. Se över effektiviteten av den sänkta mervärdesskattesatsen på restaurang- och cateringtjänster till stöd för skapande av arbetstillfällen. Rekommendationen ligger helt i linje med regeringens politik och vid- tagna eller planerade åtgärder för att föra mot full sysselsättning genom minskat utanförskap. delar uppfattningen att deltagandet på arbetsmarknaden, särskilt för unga och andra grupper med svag förankring på arbetsmarknaden, behöver förbättras. 25.2Jobbskapande återhämtning (sysselsättnings- paket) presenterade kommissionen ett så kallat sysselsättnings- paket innehållande ett meddelande som redogör för kommissionens agenda för att skapa förutsättningar för en jobbskapande återhämtning (se faktapromemoria 2011/12:FPM143). Kommissionen identifierar refor- mer och åtgärder som den anser behöver vidtas på nationell och europeisk nivå för att stimulera jobbskapande, skapa mer dynamiska och inkluderande arbetsmarknader i samt bättre samordning av sysselsättningspolitiken på EU-nivå. I fråga om arbetsmarknadsreformer, för vilka medlemsstaterna har huvudansvaret, uppmanas medlemsstaterna att vidta åtgärder inom ramen för 2020-strategins genomförande. Kommissionens förslag ska ses mot bakgrund av det svåra sysselsättningsläget, avtagande tillväxt och den pågående strukturomvandlingen i unionen. Meddelandet utgör huvuddokumentet i kommissionens sysselsätt- Det åtföljs av nio arbetsdokument, varav två samrådsdoku- ment, som utvecklar sysselsättningspolitikens roll för att nå 2020-strategins övergripande målsättningar om en smart, hållbar tillväxt Mot bakgrund av det allvarliga ekonomiska läget med låg sysselsätt- ning och hög arbetslöshet i många av EU:s medlemsstater finns ett trängande behov av reformer på arbetsmarknaden. Att främja en åter- hämtning med hög sysselsättning bland kvinnor och män är betydelse- fullt för tillväxten, välfärden och jämställdheten i EU. därför att kommissionen genom meddelandet bidrar till den pågående och viktiga diskussionen om hur jobben kan bli fler i EU. Program för social förändring och social innovation inleddes förhandlingar om förslaget att instifta ett Program för social förändring och social innovation, vilket bygger på och utvidgar tre befintliga instrument på det social- och sysselsättningspolitiska området. Programmet för social förändring och social innovation bygger på och utvidgar programmen Progress, EURES samt EU:s instrument för Det nya programmet ska förvaltas av kommissionen och ge stöd för sysselsättnings- och socialpolitiska åtgärder i linje med För mer information om programmet (se faktapromemoria 2011/2012:FPM28). har välkomnat programdelarna Progress och EURES inom ramen för det sammanslagna programmet. har däremot ställt sig frågande till det europeiska mervärdet av programdelen Mikrofinansie- ring och socialt företagande men har inte funnit stöd för denna stånd- punkt i rådet. Vid antogs en partiell allmän riktlinje och vid lämnade ordförandeskapet en muntlig läges- och samråd ägde rum . har förhandlingar pågått i rådet om förslaget att förlänga Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för perioden Europeiska globaliseringsfonden syftar till att bidra till en anpassning till globaliseringens effekter genom att ge ekonomiskt stöd till arbetstagare som sagts upp till följd av förändrade världshandels- För mer information om förslaget att förlänga fonden (se fakta- promemoria 2011/2012:FPM27). utgångspunkt har under förhandlingarna varit att fonden inte bör förlängas då den saknar europeiskt mervärde. längas i nästa fleråriga budgetram bör fonden ha ett restriktivt regelverk 2012/13:80 och fokusera på kärnuppgiften att bidra till en anpassning till globali- seringens effekter. Vid och antog rådet lägesrapporter om förhandlingen. Regeringen informerade , och samråd ägde rum . 26Arbetsliv, arbetsmarknad och sociala frågor Arbetsrätt och arbetsmiljöfrågor ingår i området sysselsättnings- och socialpolitik, där en central målsättning är att förbättra arbetstagares levnads- och arbetsvillkor. Ett viktigt inslag på detta område är dialo- gen mellan arbetsmarknadens parter. Samarbetet inom socialpolitikens område sker inom ramen för den öppna samordningsmetoden för social trygghet och social delaktighet. Samarbetet har som över- gripande syfte att öka den sociala sammanhållningen inom EU med utgångspunkt i mål för fattigdomsbekämpning, för arbetet med att skapa hållbara och adekvata pensionssystem och för ökad tillgång till hälso- och sjukvård och äldreomsorg. 26.1Elektromagnetiska fält i arbetslivet Kommissionen kom med ett förslag till gränsvärden för yrkesmässig exponering för elektromagnetiska fält för frekvenser mellan till 300 GHz. Gränsvärdena avser att skydda mot säkerställda akuta negativa hälsoeffekter . Direktivet är ett minimi- direktiv och innehåller regler om arbetsgivarens skyldighet att kartlägga arbetstagarnas exponering, göra en riskbedömning och vidta åtgärder för att minimera arbetstagarnas exponering för elektromagnetiska fält samt regler om information och utbildning av arbetstagare, arbetstagarnas medverkan, sanktioner och om när hälsokontroller ska göras tillgängliga (se faktapromemoria 2010/11:FPM132). hade som utgångspunkt att direktivet ska ta till vara både arbetstagarnas skyddsbehov och arbetsgivarnas behov av enkla och genomförbara regler på ett tillfredsställande sätt. Det har även varit viktigt för att direktivet formulerats på ett sätt som gör det så enkelt som möjligt att förstå och tillämpa. presenterades en allmän inriktning på som ställde sig bakom. Regeringen höll överläggningar och samrådde med och . Efter uppmaning från återupptog EU:s ordförandeland förhandlingarna om ett direktiv om intjänande och bevarande av kompletterande pensionsrättigheter. Förslaget har legat Skr. 2012/13:80 vilande . Förslaget innehåller bestämmelser som syftar till att främja den fria rörligheten för arbetstagare och att underlätta arbetstagares rörlighet i arbetslivet genom att minska de hinder som kan följa av vissa bestämmelser i tjänstepensionssystem (se Faktapromemoria 2007/08: FPM 27). De viktigaste bestämmelserna rör intjänandet av pensionsrättigheter och bevarandet av vilande pensionsrättigheter. välkomnar generellt åtgärder som syftar till att underlätta den fria rörligheten på EU:s inre marknad, men anser att ett direktiv ska utgöra ett ramverk med grundläggande principer. Det är viktigt att det i direktivet ges utrymme för arbetsmarknadens parter att genom kollektiv- avtal hantera frågor om tjänstepension. Överläggningar med hölls . Kommissionen kom med ett förslag om direktiv om genom- förande av utstationeringsdirektivet (tillämpningsdirektivet). Förslaget är en av de tolv nyckelåtgärder som kommissionen antog i sitt meddelande 2011 för att stimulera tillväxt och stärka förtroendet för den inre mark- naden. Förslaget om ett tillämpningsdirektiv syftar till att skapa ett all- mänt regelverk för utstationeringar med en bättre och mer enhetlig tillämpning av direktivet 96/71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster (utstationeringsdirektivet). Genom att klargöra och förtydliga hur bestämmelserna i utstationerings- direktivet ska tillämpas kan skyddet för utstationerade arbetstagares villkor säkerställas och en sund konkurrens på den inre marknaden främjas, som missbruk av utstationeringsreglerna motverkas (se faktapromemoria 2011/12:FPM135). Regeringen är positiv till kommissionens initiativ att förbättra och för- tydliga tillämpningen av utstationeringsreglerna. Det är angeläget att säkerställa skyddet för utstationerade arbetstagares villkor och främja en sund konkurrens på den inre marknaden, som det är viktigt att utstationeringsreglerna respekterar medlemsstaternas olika arbetsmark- nadsmodeller På presenterades lägesrapporter. På hölls även en riktlinjedebatt. Samråd skedde med och överläggning , . Information lämnades till utskottet . har gett regeringen tillkänna att regeringen ska återkomma till i syfte att säkerställa ändamålsenliga regler för uppdrags- givares ansvar i utstationeringssituationer. 2012/13:80 har 2011 gett regeringen tillkänna att det krävs nya politiska initiativ för att säkerställa utstationeringsdirektivets karaktär av minimi- direktiv så att likabehandling av arbetstagare kan garanteras. har gett regeringen tillkänna att bör kräva att EU ska anta ett juridiskt bindande protokoll, som tydliggör att grundläggande fackliga rättigheter såsom den fria förhandlings- och konflikträtten samt rätten att fritt teckna kollektivavtal gäller inom EU och att dessa inte underordnas EU:s ekonomiska friheter. Anställda ska bl.a. ha rätt att vidta sympatiåtgärder för löntagare i ett annat land. I tillkännagivandet anges att en sådan femte frihet bör gälla inom hela EU och komplettera dagens fyra friheter på den inre marknaden. 26.6Sociala dimensionen och bekämpande av fattig- dom och social exkludering Regeringen presenterade sitt andra nationella reformprogram som bl.a. innehöll uppföljning av de nationella målen, se avsnitt 4 om 2020-strategin. Uppföljning av det nationella målet för ökad social delaktighet och minskat utanförskap visar att andelen kvinnor och män mellan som är utanför arbetskraften (utom heltids-studerande), långtidsarbetslösa eller långtidssjukskrivna beräknas uppgå till av åldersgruppen 2011, vilket är en minskning med en procentenhet jämfört med föregående år. arrangerades det andra årliga mötet för att följa upp arbetet med att uppnå målsätt- ningen om att minska fattigdom och socialt utanförskap i , den s.k. Annual Convention of Platform against Poverty and Social Exclusion. Kommissionen har tidigare meddelat att de kommer att ta fram en rekommendation om barnfattigdom och i väntan på denna har det cypriotiska ordförandeskapet tagit fram förslag till rådsslut- satser i frågan. antog rådsslutsatser om barnfattigdom och barns välbefinnande. Rådsslutsatserna bygger vidare utifrån utgångspunkter i tidigare antagna rådsslutsatser på området, med en bred ansats utifrån barns välfärd. Regeringen har välkomnat arbetet med barnfattigdom och barns välbefinnande. informe- rades om rådsslutsatserna och samråd med hölls samma månad. Kommissionen har föreslagit en förordning om en europeisk fond för stöd till de mest behövande (se faktapromemoria 2012/13:FPM20). Fonden är tänkt att ersätta det program som har fördelat jordbruksöverskott som livsmedelshjälp inom ramen för den gemen- samma jordbrukspolitiken, och som i takt med att överskotten sinar har börjat köpa upp livsmedel på marknaden. I det nya programmet avsätts en del av strukturfonderna för detta ändamål. Förhandlingar om förslaget Skr. 2012/13:80 börjar först . Regeringen har stor förståelse för den svåra situation som många EU- medborgare befinner sig i och för behovet av åtgärder för att hantera detta. EU har en viktig roll i att främja samarbetet mellan medlemsländerna för att motverka fattigdom och social utestängning, men direkta socialpolitiska stödinsatser ska vara ett ansvar för varje medlemsstat. Det är mest effektivt att stöd till personer som lever i en utsatt situation utformas och tillhandahålls av medlemsländerna själva. Regeringen ifrågasätter därför starkt om förslaget är i linje med subsidiaritets- principen. Fattigdom och social utestängning motverkas bäst genom att främja arbete som möjliggör egen försörjning och genom att utveckla sociala trygghetssystem som omfattar hela befolkningen. Överläggningar om förslag till förordning skedde med socialutskottet . 26.7Europeiskt år för aktivt åldrande beslutade och rådet om att utse till Europaåret för aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna.