prop · H1031d7 · 2013-09-18 00:00:00 — 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Utgiftsområde 5 Internationell samverkan........................................................... 1:1 Avgifter till internationella organisationer.................................... 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet .................................. 1:3 Nordiskt samarbete ........................................................................ 2.6.41:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet .................................................................. 2.6.61:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning............................... 1:7 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut ()........................................................... 1:8 Bidrag till ............................................. 1:10 Information om i utlandet............................................... 1:11 Samarbete inom .............................................. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan...................... Härledning av ramnivån 2014–2017. Ramnivå 2014 Realekonomiskt fördelad. Anslagsutveckling 1:1 Avgifter till internationella organisationer ........................ Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:1 Avgifter till internationella Anslagsutveckling 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet ...................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:2 Freds- och Anslagsutveckling 1:3 Nordiskt samarbete............................................................. Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:3 Nordiskt samarbete.................... Anslagsutveckling 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet..................................................................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet .......................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:5 Inspektionen för Anslagsutveckling 1:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning .............................................. Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning ........ Anslagsutveckling 1:7 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut ()'.......................................................................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:7 Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut ()................................................. Anslagsutveckling 1:8 Bidrag till ............................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:8 Bidrag till Utrikespolitiska Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:9 ..................... Anslagsutveckling 1:10 Information om i utlandet................................. Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:10 Information om i Anslagsutveckling 1:11 Samarbete inom ................................. Beställningsbemyndigande för anslaget 1:11 Samarbete inom Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:11 Samarbete inom 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:11 Samarbete inom besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2017 (avsnitt 2.6.11) 2.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 5 Internationell samverkan enligt följande uppställning: Avgifter till internationella organisationer Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke- Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () Bidrag till () Information om i utlandet 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 2 Utgiftsområde 5 Internationell Utgiftsområdet omfattar frågor som gäller förhållande till och överenskommelser med andra stater och internationella organisationer. Inom utgiftsområdet verkar två myndigheter: och . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 5 Internationell samverkan 1:1 Avgifter till internationella organisationer 1:2 Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet 1:4 Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för rättsväsendet 1:6 Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning 1:7 Bidrag till internationella 1:8 Bidrag till () 1:10 Information om i utlandet Totalt för utgiftsområde 5 Internationell samverkan 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2014–2017. Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. Tabell 2.3 Ramnivå 2014 Realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 5 Internationell samverkan Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Målet för utgiftsområdet Internationell samverkan är att säkerställa intressen i förbindelserna med andra länder. deltagande i freds- och säkerhetsfrämjande insatser finansieras inom flera utgiftsområden – utgiftsområde 5 Internationell samverkan, utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap samt utgiftsområde 7 Internationellt bistånd till den del som enligt OECD-DAC räknas som bistånd. I det följande redogörs för resultaten av det svenska deltagandet i internationell krishantering finansierade under alla tre utgiftsområdena. Svensk medverkan i internationella insatser vägleds av Nationell strategi för svenskt deltagande i internationell freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet (skr. 2007/08:51, bet. 2007/08:UFöU4), politik för global utveckling (prop. 2002/03:122, bet. 2003/04:UU3), regeringens policy för säkerhet och utveckling (UF2010/38380/SP) samt av prop. 2008/09:140 Ett användbart försvar, bet. 2008/09:FöU10. Den årliga deklarationen i utrikespolitiska debatt uttrycker regeringens politik på området. truppbidrag i och Kosovo har styrts av propositionerna Fortsatt svenskt deltagande i den internationella säkerhetsstyrkan i (prop. 2011/12:29) respektive Fortsatt svenskt deltagande i den internationella Kosovostyrkan (prop. 2011/12:33). En utförligare beskrivning av regeringens målsättningar med internationell krishantering finns under 2.5 Politikens inriktning. Ett stort antal myndigheter har ställt resurser till förfogande för deltagandet i internationella insatser . Bland dessa finns Försvarsmakten, , , , Myndigheten för 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 samhällsskydd och beredskap, Kriminalvården, , och . Som en del i regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser i RiR 2011:14 har fler myndigheter tilldelats egna anslagsposter för sina bidrag till civil krishanterig . , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, och förfogar nu över medel för att bidra med personal till internationella civila insatser, istället för att erhålla medel för detta via bidrag från anslag som UD förfogar över. Åtgärden skapar större förutsättningar för myndigheterna att långsiktigt planera sina bidrag. Civila och militära bidrag lämnades till knappt 40 insatser under ledning av EU, FN, Nato och , samt i form av ad hoc-insatser. Antalet svenskar som deltagit i internationella insatser har varierat i och med att insatser har inletts, avslutats och förändrats. De siffror som redovisas i detta avsnitt avser, om inte annat sägs, situationen . var sammanlagt omkring 877 personer utsända från som bidrag till internationella krishanteringsinsatser. Av dessa deltog 636 i militära insatser och 241 tjänstgjorde i civila insatser. Bland de svenska civila deltagarna utgjorde poliserna den största gruppen med 118 personer. Totalt har antalet utsända minskat med ca 150 personer jämfört med föregående budgetår. Medan de militära bidragen minskade med ca 170 personer ökade de civila med runt 20 personer. Förbrukningen av tilldelade medel för internationella insatser var ca 1 , varav gällde Försvarsmaktens insatser vilka finansieras från utgiftsområde 6, avsåg militärobservatörer och stabsofficerare och vissa civila experter, huvudsakligen från utgiftsområde 5, samt avsåg poliser, domstolspersonal, kriminalvårdare, missionsstödpersonal samt annan civil expertis, i allt väsentligt finansierade från utgiftsområde 7. bidrog till militär krishantering genom två förbandsbidrag (ISAF och KFOR) samt med militärobservatörer, 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 utbildare och enskilda stabsofficerare. Bidragen och uppgifterna skedde i hela skalan från konfliktförebyggande och säkerhetsfrämjande till fredsframtvingande insatser. De civila bidragen utgjordes av poliser, annan personal från rättsvårdande myndigheter samt övrig civil personal, bl.a. politiska och biståndsrådgivare och experter på planering, ledning och insatsstöd. Särskilt fokus har legat på insatser i och på samt söder om . I har bidragen legat på samma nivå som . bidrag till internationell krishantering har samlats till regioner och konflikter som är prioriterade ur ett utrikes- och säkerhetspolitiskt respektive utvecklingspolitiskt perspektiv. I dessa områden har ett starkt utrikespolitiskt engagemang och som regel också ett omfattande utvecklingssamarbete på grundval av en landstrategi. De svenska bidragen har i vissa fall varit betydande och även om det är svårt att härleda resultat på den strategiska nivån i konfliktområdena till just de svenska insatserna gör regeringen bedömningen att de insatser som har bidragit till har givit resultat. Regeringen bedömer att de svenska bidragen har uppnått de mål som regeringen ställt upp, genomgående har motsvarat högt ställda internationella förväntningar och har löst sina uppgifter på ett bra sätt. Under merparten av uppgick det svenska militära bidraget till ca 500 personer på plats i , med huvuddelen koncentrerad till Mazar-e i norra . reducerades den svenska militära insatsen med ca 100 personer, till ca 400 personer. Särkostnaden för bidraget uppgick till . har även bidragit med civila rådgivare och polisrådgivare till enheten i Mazar-e . Rådgivarna har bland annat bidragit till att upprätthålla dialog med afghanska motparter, koordinerat det internationella stödet till norra och kontakterna med övriga internationella insatser och organisationer i området. har också bedrivit ett omfattande utvecklingssamarbete med , samt lämnat visst stöd till säkerhetssektorreformer. Regeringens inriktning är att de militära insatserna, utvecklingsinsatserna och andra civila insatser som genomför ska verka kompletterande avseende stöd för säkerhet och utveckling i . Den huvudsakliga uppgiften för det svenska militära styrkebidraget till den internationella säkerhetsstyrkan ISAF har varit att stödja och utbilda de afghanska säkerhetsstyrkorna i enlighet med den afghanska regeringens målsättningar. På detta sätt har bidragit till att ansvaret för säkerheten kunnat överföras till afghanska händer, i de fyra provinser i norra där har haft ledningsansvar. ISAF:s roll är rent stödjande. Styrkan har bidragit till förbättrat säkerhetsläge och minskad rörelsefrihet för det väpnade motståndet samt en ökad förmåga hos de afghanska säkerhetsstyrkorna. hade 23 av 34 provinser i påbörjat, eller genomfört, övertagandet av säkerhetsansvaret från ISAF. Säkerhetssituationen i är dock fortsatt utmanande. övergick den samlade svenska insatsen i norra till civil ledning. I samband med detta avvecklades Provincial Reconstruction Team (PRT) och ersattes av en civilt ledd struktur: Transition Support Team (TST). Förändringen markerar bl.a. att huvuduppgiften är att stödja överlämnandet av ansvar till de afghanska myndigheterna. Sveriges TST leds av den seniora civila representanten (), och består av en militär enhet som fortsatt ingår i ISAF:s ledningskedja, samt SCR:s stab med bl.a. politiska rådgivare, polisrådgivare och en civil biståndsenhet. har fortsatt att bidra till EU:s polisinsats EUPOL i med såväl poliser som rättsrådgivare och andra experter. Bidraget har uppgått till mellan 20 och 30 personer, vilket är av insatsens totala internationella personalstyrka, till en kostnad för om ca . påbörjade en numerär förstärkning av antalet poliser vid fältkontoret i Mazar-e och vid insatsens högkvarter. blir därmed en av de störst bidragande länderna till insatsen. fick EUPOL en svensk chef. Inom ramen för insatsens tre fokusområden institutionell reform av inrikesministeriet, professionalisering av poliskåren och förbättring av länken mellan polis och övriga rättskedjan har insatsen utbildat över 4 000 afghanska poliser (, ANP) . Arbetet med att lämna över ägarskapet för utbildningen till afghanerna själva har prioriterats . Den internationella Kosovostyrkan (KFOR), under Natos ledning, är den yttersta garanten för säkerheten i Kosovo. fortlöpte det svenska bidraget till KFOR. Huvudfokus låg på ledning av samverkans- och observationsteam. reducerades den svenska styrkan med ca tio personer. var det samlade svenska bidraget ca 55 personer. Särkostnaden för insatsernar var . Det svenska bidraget uppgick till ca en procent av personalen i den internationella KFOR-styrkan. gav även stöd till reformer av Kosovos säkerhetssektor. EU:s rättsstödsinsats i Kosovo (EULEX Kosovo) - EU:s största civila GSFP-insats – fyllde fortsatt en viktig stabiliserande roll i Kosovo och regionen. Genom sitt exekutiva och kapacitetshöjande mandat bidrog EULEX, som en del av EU:s samlade rättsstöd till Kosovo, även till landets EU-närmande. Resultat har uppnåtts inte minst vad gäller att bygga upp en väl fungerande multietnisk poliskår och tullväsende. Det exekutiva mandatet utgjorde ett viktigt bidrag till ansvarsutkrävande vad gäller grov organiserad brottslighet, korruption och krigsbrott. Stora utmaningar kvarstår dock avseende rättsväsendet och norra . Insatsens mandat kunde endast genomföras i mindre utsträckning i norra , pga. den komplexa politiska situationen och begränsad rörelsefrihet. Efter strategisk översyn och omstrukturering är EULEX nu mindre och effektivare. Insatsens största möjliga ram vad gäller internationell personal minskades från 1 800 till 1 250. Fokus för insatsens fortsatta arbete var det exekutiva mandatet och norra . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 revisionsrätten kritiserade EU:s samlade rättsstatsstöd till Kosovo för bristande effektivitet. Revisionsrättens rekommendationer avseende EULEX Kosovo har i hög utsträckning åtgärdats. personalbidrag till EULEX var mellan 60 och 70 personer, varav flertalet var poliser. Kostnaden uppgick till ca . Det svenska bidraget motsvarade av den totala internationella personalstyrkan. Det svenska deltagandet i EU-styrkan i Bosnien och samt till fältverksamhet i har fortsatt i något minskad omfattning. deltog tre svenska poliser i OSSE-missionen i och en polis i . var en expert sekonderad till missionen i Bosnien och , samt två till Kosovo. De senare har bl.a. bidragit till arbete med konfliktförebyggande och konfliktlösning samt för att möta transnationella hot. Kostnaden för bidragen uppgick totalt till ca . Minskningen av OSSE-personalen på är en konkret anpassning till ambitioner för sin närvaro i regionen, vilket stödjer. har upprätthållit sitt deltagande i EU:s utbildningsinsats EUTM med utbildning i med två stabsofficerare och sex instruktörer till en kostnad av ca varav hälften belastade utgiftsområde 5 och den andra hälften utgiftsområde 6. Vid slutet av den andra mandatperioden hade cirka 3 000 somaliska soldater utbildats. Dessa har bidragit till att förbättra säkerhetssituationen i landet och utgör en grund för den fortsatta utvecklingen av säkerhetssektor. inleddes en successiv flytt av utbildningen till . bidrog den svenska med ett sjöövervakningsflygplan till EU:s insats utanför , EUNAVFOR . Särkostnaden uppgick till . aprilaugusti 2013 deltog åter med örlogsfartyget i EUNAVFOR samt med ett personalbidrag till styrkans stab. –2013 har sjöröveriet 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 fortsatt att minska i regionen - noterades 176 attacker och 25 framgångsrika kapningar. Motsvarande siffror var 35 respektive 5. Insatsen har tillsammans med omvärldens övriga ansträngningar spelat en viktig roll i denna utveckling. har deltagit i EU:s regionala insats för förmågebyggnad inom kustbevakning och rättsväsende, EUCAP . utgjordes det svenska personalbidraget av fyra personer till en kostnad av ca totalt . Insatsen har påbörjat verksamhet i , och med . Kontakter har fortgått med och som inte beslutat att ansluta sig till insatsen. fortsatte att bidra till FN:s stabiliseringsinsats i DR , MONUSCO, med ca fem militärobservatörer, ca tre poliser och ca en kriminalvårdare till en total kostnad av ca . Insatsen består av omkring 17 000 soldater, 500 militärobservatörer och 1 400 poliser och kriminalvårdare. Generellt har MONUSCO, till del beroende på den komplicerade politiska situationen i landet och närregionen, inte lyckats hantera de underliggande orsakerna till konflikten i DR , såsom exempelvis det stora behovet av säkerhetssektorsreform. Inom ramen för sitt mandat att skydda civila har dock MONUSCO bidragit till exempelvis skydd av läger för internflyktingar. har deltagit i EU:s två insatser i med fem personer till en kostnad om totalt ca . EU:s polisinsats EUPOL DR har fokuserat på säkerhetssektorreformer i form av utbildning. Svensk personal har bland annat genomfört utbildningsinsatser i jämställdhet för polismyndigheten i . Insatsen har fokuserat på att stärka samarbetet med lokala samt internationella aktörer. EU:s andra insats, EUSEC DR , har bidragit till reformer på den militära sidan. Förutom utbildningssatsningar inom bland annat logistik, mänskliga rättigheter och civil-militär samverkan har fokus varit att modernisera och effektivisera den kongolesiska försvarsmaktens administration och personalhantering. Det svenska bidraget till UNMISS i Sydsudan uppgick , i årsarbetskrafter räknat, till ca sju stabs- och sambandsofficerare, ca tretton poliser och ca fyra kriminalvårdare. Detta motsvarade av det totala antalet stabs- och sambandsofficerare i UNMISS (ca 325 vid början av 2013) och av det totala antalet poliser och kriminalvårdare (ca 550 vid början av 2013). Särkostnaden för det svenska bidraget var totalt ca . Utmaningarna för UNMISS att fullgöra sitt mandat, framför allt vad gäller skydd av civila, har varit omfattande. Dels är UNMISS begränsade styrka otillräcklig i förhållande till uppdraget, dels har insatsen verkat under svåra operationella förhållandena och med otillräckligt stöd från den sydsudanesiska regeringen. I samband med våld mellan olika folkgrupper har dock UNMISS givit stöd till de sydsudanesiska säkerhetsstyrkorna för skydd av civila. På rättsområdet har insatsen bland annat bidragit med teknisk expertis för framtagande av kriminalvårdslagstiftning. EU lanserade en ny civil insats för luftfartsskydd i Sydsudans huvudstad (EUAVSEC Sydsudan). Målsättningen för insatsen är att bidra till att effektivt kan fungera som en knutpunkt till yttervärlden och möjliggöra utveckling för landet. Insatsen var under uppbyggnad . har bidragit med tre experter till en kostnad av . har ett brett engagemang till stöd för förbättrad säkerhet och långsiktig fred och utveckling i . Inom ramen för UNMIL lämnade ett bidrag om, i årsarbetskrafter räknat, ca sjutton poliser och ca tre kriminalvårdare till en total kostnad om ca . Båda dessa kategorier ingår i civilpoliskomponenten som i UNMIL uppgår till ca 470 personer. Det svenska bidraget utgjorde alltså av denna komponent. Flera av de av sekunderade poliserna har placerats på centrala positioner inom missionen. har påbörjat ett arbete genom med att stärka och utveckla UNMIL:s insatsförberedande utbildningar för poliser, detta inom ramen för ett bredare samarbete med FN:s avdelning för fredsbevarande operationer (UN DPKO). UNMIL spelar en avgörande roll för stabiliteten och säkerheten i . UNMIL arbetar för att stärka kapacitet att ta över det fulla ansvaret för säkerheten i landet. Tillsammans med andra FN-organ har UNMIL aktivt bidragit till en process för översyn och reform av konstitution, där ett framsteg var etableringen av en översynskommitté för konstitutionen. Bland insatsens resultat kan också noteras att stöd har getts till den lokala polisutbildningen där 245 liberianska poliser (varav 48 kvinnor) tog examen . Vidare har svenska kriminalvårdare inom ramen för UNMIL medverkat till att ge samtliga kriminalvårdare i utbildning i ingripandeteknik utan användning av dödligt våld. Därutöver har ett omfattande utvecklingssamarbete med , inklusive ett pilotsamarbete inom ramen för New och dess principer för stöd till sviktande stater. Instabiliteten i har föranlett en ökning av det internationella samfundets engagemang i regionen, och flera internationella insatser har inletts. inledde EU en civil förmågehöjande insats i (EUCAP /). Insatsens uppdrag är att bidra till att stärka myndigheters förmåga att bekämpa organiserad brottslighet och terrorism, vilket har fått allt mer ökad aktualitet genom utvecklingen i grannländerna , , och . Personalen utgörs av uppemot 50 personer, framförallt poliser. bidrog med en polis till en kostnad av . har numera även en person sekonderad från MSB i insatsen. inrättades EU:s militära utbildningsinsats, EUTM , som med sina drygt 500 personer, varav ca 200 utbildare, bidrar till att stärka försvarsmakts förmåga att hantera säkerhetssituationen i landet. bidrar till insatsen med ett femtontal personer. EU:s civila övervakningsinsats EUMM hade fortsatt en viktig strategisk roll och betydelse för stabiliteten i och regionen, genom sitt uppdrag att övervaka avtalet om eldupphör efter konflikten mellan och . Då EUMM numera är den enda internationella närvarostyrkan i har den en unik roll när det gäller förtroendeskapande åtgärder i landet och 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 opartisk rapportering om incidenter. EUMM:s närvaro och agerande bidrog inte minst till att upprätthålla det relativa lugn som rådde längs de administrativa gränslinjerna mot de georgiska utbrytarområdena och . Insatsens viktiga bidrag – bl.a. genom kontinuerlig kontakt med alla relevanta säkerhetsaktörer – till att dämpa spänningar och effekter av olika incidenter var av särskild vikt inför och under ryska militärövningar i närområdet samt under det georgiska parlamentsvalet. var tillsammans med och största bidragsgivare till EUMM. Det svenska personalbidraget uppgick till drygt 30 personer till en kostnad om ca . Det svenska bidraget motsvarade av den totala personalstyrkan. De flesta svenskar tjänstgjorde som övervakare längs de administrativa gränslinjerna mot och . innehas posten som biträdande insatschef av en svensk.