prop · H10329 · 2013-10-22 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2013/14:29 Ny inriktning för för Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I denna skrivelse redogör regeringen för den nya inriktning som för har fått genom den översyn som avslutades . Regeringen redovisar vilka åtgärder som behöver vidtas för att de mål som EU har antagit för för ska nås. Regeringen redogör också för några av de resultat som strategin har gett sedan den antogs under ordförandeskap i 2009. I skrivelsen redovisas också hur regeringen har organiserat sitt arbete för att leda, underlätta och stödja genomförandet av strategin i . Ärendet och dess beredning .............................................................. Strategins nya inriktning ................................................................... 3 Mål för för ....................................... Målet att rädda havsmiljön ................................................. ska ha rent vatten ............................... ska ha en rik och levande och dess utlopp ska trafikeras av en ren och säker sjöfart ............................... Förbättrat samarbete för en god havsmiljö ...... Målet att länka samman regionen ..................................... Goda transportvillkor i ......... EU:s hela ska ha pålitliga Sammanlänka människorna i regionen ............ Bättre samarbete i brottsbekämpning .............. Målet att öka välståndet i regionen................................... förverkligandet av en gemensam inre till 2020 - strategin ................................ 4 Regeringens styrning av arbetet med genomförandet av EU:s strategi för i ............................................ tar .......................................................sitt ansvar leder prioritetsområdet för fiske utsläpp av farliga ämnen till havet leder prioritetsområdet för civil EU:s utvecklar gemensamt sitt EU- blir pilotområde för EU:s övriga Mervärde för svenskt samarbete ...................................... Utmaningar i genomförandet........................................... 7 Resultat uppdelat per målområde ................................................... Resultat inom första målet – att rädda havsmiljön .......... Projekt som bidrar till att ska ha Projekt som bidrar till att ska ha en rik och levande biologisk mångfald ........... Projekt som bidrar till att och dess utlopp ska trafikeras av en ren och 7.2Resultat inom andra målet – att länka samman 7.2.1Projekt som bidrar till att skapa goda 7.2.2Projekt som bidrar till att EU:s hela 7.2.3Projekt som bidrar till att sammanlänka 7.2.4Projekt som bidrar till att samarbeta bättre 7.3Resultat inom tredje målet – att öka välståndet i Projekt som bidrar till att ska vara föregångare i förverkligandet av en gemensam inre marknad ................................. Projekt som bidrar till att genomföra Projekt som bidrar till att förbättra regionens globala konkurrenskraft ................. Projekt som bidrar till att klimatanpassa regionen och förbättra dess krisberedskap ...... Finansiering under innevarande budgetperiod 2007– Finansiering under nästa budgetperiod 2014–2020 ......... Bilaga 1 Exempel Regeringsbeslut /5769/RT ............................ Bilaga 2 Ansvariga statliga myndigheter ........................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1 Ärendet och dess beredning redogjorde regeringen i skrivelsen (skr. 2009/10:159) Genomförandet av för , för de krav som ställs på styrningen nationellt i , på samverkan med medlemsstaterna runt och på Europeiska kommissionen. I skrivelsen redogjorde regeringen för sin syn på de principiella grunderna för strategin och dess betydelse för utvecklingen i närområdet. Sedan för antogs under EU- ordförandeskap 2009, har strategin genomgått en del förändringar. En översyn inleddes och avslutades med en uppdatering av kommissionens handlingsplan för genomförandet av för (SEK(2009) 712/2). Strategin är nu mer mål- och resultatinriktad och har en tydligare förankring i kommissionens förslag till stödförordningar och i för hållbar tillväxt och sysselsättning, 2020. Arbetet med genomförandet av strategin har därmed kommit långt, lärdomar har dragits och kunskapen om vari det största mervärdet står att finna är bättre. I denna skrivelse redovisas några av de resultat som strategin redan har genererat med betoning på svenska erfarenheter. Vidare redovisas vilka åtgärder som behöver vidtas för att de nya mål som EU har antagit ska kunna nås. Regeringen redogör också mer ingående för de områden där har ett lednings- och samordningsansvar. Skrivelsen avser inte att ge en heltäckande bild av strategins samtliga insatsområden. För en närmare redogörelse för strategin i sin helhet hänvisas till kommissionens uppdaterade handlingsplan. 2 Strategins nya inriktning för är en mobilisering av EU:s stöd och resurser för att möta gemensamma utmaningar och möjligheter i . Strategin syftar till att bättre tillvarata EU:s politik för att genomföra de mål som satts upp för . Strategin utgår från en budgetneutral grund vilket innebär att inte några nya resurser tillförs. I stället ska befintliga resurser användas mer effektivt för att uppnå strategins mål. Genomförandet bygger på och är beroende av samverkan mellan medlemsländerna, Europeiska kommissionen samt regionala och lokala aktörer. De åtgärder och projekt som genomförs eller ska genomföras anges i en särskild handlingsplan som uppdateras kontinuerligt. 2013/14:29 När för inrättades 2009 tog den sin utgångspunkt i fyra övergripande utmaningar för . Den första utmaningen var att skapa en miljömässigt hållbar region, den andra en region i tillväxt, den tredje en tillgänglig och attraktiv region och den fjärde att skapa en trygg och säker region. Som ett resultat av kommissionens granskning av arbetet med strategin presenterade kommissionen ett antal ändringar för att göra strategin mer fokuserad, mätbar och enklare att kommunicera (KOM(2011)381, KOM (2012)128)). Ändringarna antogs i två steg av rådet. I rådet för allmänna frågor antogs slutsatser om inriktningen för översynen av strategin och avslutades rådets översyn av strategin, vilket resulterade i att de tidigare fyra utmaningarna ersattes av tre övergripande mål och en tydligare ansvarsfördelning. I princip alla de prioritetsområden som fanns med från början finns dock kvar, om än något omarbetade i strategins uppdaterade handlingsplan . Resultatet av översynen stämmer väl överens med regeringens vision för . har EU enats om tre övergripande mål för EU:s : Genom översynen har därmed en förskjutning skett från en tidigare problemorienterad ansats till en ny tydlig mål- och resultatinriktning. Innebörden är att EU har enats om en tydligare målsättning för hur gemensamma medel ska användas i området. Den utgör också en grund för hur flera viktiga processer och politiskt arbete kan samverka med för för att nå dessa viktiga mål. De tre nya övergripande målen konkretiseras av beskrivande delmål och indikatorer för mätbarhet och för en framtida utvärdering av resultat. Målen ska ses som ömsesidigt förstärkande och allmänt vägledande för arbetet, och indikatorerna underlättar att göra strategins verksamhetsområden mer relevanta för EU:s stödprogram. Indikatorer finns på flera nivåer i handlingsplanen och är ofta kopplade till specifika åtgärder. 3.1Målet att rädda havsmiljön Att rädda havsmiljön handlar inte bara om att skydda vår miljö, människors hälsa och välbefinnande utan också om samhällsekonomi. rent hav och ett hav i ekologisk balans ger ekosystemtjänster i form av exempelvis mat, rekreation och inspiration som värderas högt av Skr. 2013/14:29 medborgarna runt . Nya studier från exempelvis Havs- och vattenmyndigheten som presenterades i rapporten – Our Common Treasure – Economics of Saving the Sea (rapport 2013:4) inom visar att lönsamheten i investeringar för att förbättra miljö klart överstiger kostnaderna och ger välfärdsvinster som uppgår till miljardbelopp. Att försena åtgärdsarbetet gör det inte bara dyrare, utan sätter hela havets återhämtning på spel. Eftersom både har den längsta kusten och den största ekonomiska zonen, och därmed också de största möjligheterna att använda havet som en resurs, är ett hållbart brukande och bevarande av ekosystemtjänsterna och Östersjösamarbetet politiskt viktigt (bild 2). Trots detta beskrivs ofta fortfarande som ett av världens mest förorenade hav. har i rapporten Vad kan havet ge oss? – och ekosystemtjänster (rapport 2009:5937) konstaterat att endast 10 av 24 av havets ekosystemtjänster fungerar optimalt och 7 är svårt hotade bland annat avseende näringsväven, den biologiska mångfalden, livsmedel och havets förmåga att återhämta sig. Betalningsvilja per person för ett rent hav i Betalningsviljan ligger högt bland svenska medborgare för ett renare hav. Källa: Havs- och vattenmyndighetens rapport Our Common Treasure – Economics of Saving the Sea (rapport 2013:4). Total betalningsvilja för ett rent hav i Utslaget på nationen som helhet, blir den totala betalningsviljan stor för ett rent hav. Siffrorna anger den nationella betalningsviljan för ett rent hav i för den arbetsföra befolkningen. Källa: Havs- och vattenmyndighetens rapport – Our Skr. 2013/14:29 Common Treasure – Economics of Saving the Sea (rapport 2013:4). För att hantera dessa komplexa hot mot havsmiljön i och har fyra delmål antagits av EU: ska ha rent vatten ska ha en rik och levande biologisk mångfald och dess utlopp trafikeras av en ren och säker sjöfart Förbättra samarbetet för en god havsmiljö 3.1.1Östersjön ska ha rent vatten Regeringens bedömning: Övergödningen och föroreningen av våra hav är ett av regionens största miljöhot. Styrkan med för är att fler sektorer kan knytas till målet om ett rent havsvatten. för är också ett viktigt sätt för EU:s att avsätta mer kraft och resurser bakom åtaganden i för (Baltic Sea Action Plan, BSAP). Det är helt avgörande att EU:s institutioner görs mer delaktiga i åtaganden att minska föroreningen av . Många av de åtgärder som behöver vidtas berörs av EU:s gemensamma kompetens och behöver därför hanteras inom ramen för . EU:s fonder kan och bör användas mer medvetet för att stärka målet om ett rent havsvatten. Delmålet syftar till att havsvattnet i ska bli rent och mäts främst med stöd av indikatorer för god miljöstatus, som utvecklats av () och genom EU:s ramdirektiv om en marin strategi, det så kallade havsmiljödirektivet (direktiv /56/EG). Stora delar av Sveriges kustvatten uppfyller enligt rapporten – assessments of status and pressures (. 8/2012) inte god miljöstatus och utsjöområdena, i synnerhet egentliga hotas av syrebrist, algblomningar och ekologisk kollaps. Övergödningen av orsakas av historiska och pågående utsläpp av näringsämnen till mark, vatten och luft i avrinningsområdet, i vissa fall långt från Östersjöns kuster. Havsbottnar i som är påverkade av syrebrist Bottnar i påverkade av akut syrebrist (mörkgrå) och utbredning av syrefria bottnar (svart), . för bygger vidare på för (Baltic Sea Action Plan, BSAP) och ska bidra till dess genomförande. Genom för ges en större möjlighet att arbeta tvärsektoriellt för att genomföra BSAP, och EU får också en tydligare roll. BSAP ställer i flera avseenden högre krav på åtgärder än EU:s lagstiftning med hänsyn till speciella karaktär och känsliga ekosystem. Genomförandet av den gemensamma jordbrukspolitiken (Common Agricultural Policy, CAP) har direkt bäring på delmålet eftersom denna sektor bidrar mest till övergödningen. Att alla länders landsbygdsprogram beaktar vattenkvalitet är viktigt. Satsningar på en modernisering av jordbruket kan minska belastningen på miljön och förbättra lönsamheten för den enskilde lantbrukaren. EU:s landsbygdspolitik kan i detta avseende bidra mer än vad den gör . 3.1.2Östersjön ska ha en rik och levande biologisk mångfald Regeringens bedömning: unika biologiska mångfald är starkt hotad på grund av försämrad havsmiljö, hårt fisketryck och klimatförändringar. för bör bidra till att bättre planera användningen av havets resurser och en bättre dialog mellan sektorerna för att skydda viktiga resurser. Vissa av de åtgärder som behöver vidtas berörs av EU:s gemensamma kompetens inom till exempel EU:s fiskeripolitik och behöver därför hanteras inom ramen för . Delmålet syftar till att bevara unika biologiska mångfald och mäts på basis av skyddade områden, halterna av miljöfarliga ämnen och ekosystemets tillstånd, som även innefattar fiskebeståndet, i enlighet med HELCOM:s definition och definitionen i EU:s havsmiljödirektiv. Antalet kemikalier som används i kläder, möbler, leksaker, bilar, förpackningar, hygienprodukter och andra vardagsvaror väntas fortsätta att öka. Gamla och nya miljögifter sprids i näringsväv, påverkar havets växt- och djurliv och ackumuleras bland annat i människor. De långsiktiga effekterna på människor och miljö är fortfarande okända men den ökade kemikalieanvändningen kan misstänkas ligga bakom växande hälsoproblem som till exempel minskad fertilitet, fetma och vissa allergier. Läkemedelsrester och resistenta bakterier som sprids i vattenmiljön skapar en annan typ av hot mot människors hälsa. Problematiken sträcker sig över flera generationer, där även gamla miljösynder i form av tidigare utsläpp påverkar havets miljöstatus och därmed också möjligheterna att använda de ekosystemtjänster som havet producerar (bild 5). Långsiktiga effekter av utsläpp av farliga ämnen Blyhalten i blodet hos barn i har minskat kraftigt sedan bly i bensin successivt fasades ut för att helt förbjudas 1994. Nivåerna är dock fortfarande över gränsvärdet för förlust av intelligens (IQ) och kognitiva problem. De stora punktutsläppen är åtgärdade men rester finns kvar från historiska utsläpp i till exempel bottensediment, se Dagens utsläppskällor är mer svåråtkomliga och kommer exempelvis från vanliga konsumtionsvaror. Källa: , Gifter och Miljö 2013 Flera fiskbestånd i , till exempel torsk och lax, är kraftigt påverkade och för vissa arter som ålen är läget allvarligt. Kustfiskebestånd har minskat i flera områden. Orsakerna är flera och beror bland annat på hårt fisketryck, förstörda livsmiljöer såsom syrefria bottnar, förstörda lekområden samt vandringshinder i rinnande vatten. Utvecklingen har dock vänt och går åt rätt håll. Flera bestånd i fiskas på mer hållbara nivåer än . I syns en ökning av torskbestånden, särskilt i det östra beståndet. är dock torsken koncentrerad till södra och det finns tecken på att torsken där är mager. Planeringsarbetet för användningen av havsområden har intensifierats i och i andra länder. Skydd av värdefulla områden har nått 10 procent-målet som är satt av konventionen för biologisk mångfald i för som helhet, även om fortfarande ligger under genomsnittet för andelen skyddade områden. Arbetet med att skapa ett representativt nätverk fortsätter och förvaltningsplaner måste förbättras bland annat genom att regler för fisket i skyddade områden integreras. EU-direktiv som Art- och Habitat-direktivet (direktiv /43/EEG) och Skr. 2013/14:29 havsmiljödirektivet, är relevanta för delmålet en rik och levande Genomförandet av den gemensamma fiskeripolitiken (Common fisheries policy, CFP) har stor betydelse för delmålet, som också bygger på arbetet inom (BSAP). Den reformerade fiskeripolitik som antagits inom EU bedöms ha bättre förutsättningar att skapa större möjligheter för ett långsiktigt hållbart fiske, bland annat genom den tyngd som läggs på utvecklingen av en gemensam fiskeriförvaltning för . Avsikten är att åstadkomma en förvaltning med regler mer anpassade till de särskilda förhållandena som finns i varje fiske- och havsområde och därmed öka hållbarheten som tillväxt främjas. för erbjuder en naturlig plattform för utvecklingen av en sådan regional förvaltning. Strategin knyter därmed allmänt samman genomförandet av EU:s rättsakter och politik i regionen till åtagandena i HELCOM. 3.1.3Östersjön och dess utlopp ska trafikeras av en ren och säker sjöfart Regeringens bedömning: En förutsättning för att nå målet om en ren och säker sjöfart är ett fungerande samråd med branschen. Genom samverkan mellan länderna i kan den tekniska utvecklingen och sjöfartskluster bidra till att innovativa gröna lösningar främjas och alternativa bränslen som flytande naturgas (LNG) eller metanol utvecklas, i syfte att minska sjöfartens luftburna utsläpp. för ska bidra till en regional tillämpning av EU:s integrerade havspolitik och därmed förbättra ruttplanering till sjöss och sjöövervakning. Strategin bör också användas för att stärka EU-ländernas åtaganden inom HELCOM. Delmålet syftar till att minska den negativa påverkan på miljön från sjöfarten och riskerna för olyckor till havs. Målet är ett minskat antal olyckor och att illegala utsläpp av miljöfarliga ämnen upphör. Regeringens ambition är att ska ha en kvalitetssjöfart som tar ansvar för miljön. Ett rent hav kräver en ren och säker sjöfart. sjöfartsnäring ligger också i framkant vad gäller miljöförbättringar. svenska sjöfarten står inför betydande utmaningar när det gäller konkurrenskraft och miljö- och säkerhetskrav. Det är därför viktigt att stärka den ansvarstagande kvalitetssjöfartens konkurrenskraft i närområdet, inom EU och globalt. Ökad trafik och större fartyg ställer allt högre krav på tillsyn, övervakning och informationsutbyte mellan Genom bättre stöd för navigering till havs kan också riskerna för förlisningar med stora oljeutsläpp och spridning av andra miljöskadliga ämnen minskas avsevärt. och minskade risker innebär också effektivitetsvinster för sjöfarten. Utmaningarna är gemensamma för alla och i många delar flertal kostnadskrävande utmaningar för sjöfartsnäringen, till exempel 2013/14:29 reglering av svaveldioxid- och kväveoxidutsläpp i , barlastvattenkonventionen och förbud mot utsläpp av toalettavfall från kryssningsfartyg och färjor i . De kommande regleringarna ställer höga krav på koordinerade åtgärder mellan för tillämpning, infrastruktur och tillsyn. Regeringen anser att EU:s integrerade havspolitik måste ha en tydlig regional tillämpning. Villkoren och behoven för sjöfarten varierar kraftigt mellan EU:s olika havsområden. för utgör i praktiken den regionala tillämpningen av EU:s integrerade havspolitik som regeringen förespråkar. Strategin tjänar också som en viktig plattform för EU:s förmåga att leva upp till flera av de åtaganden som gjorts inom ramen för HELCOM. Förbättrat samarbete för en god havsmiljö Regeringens bedömning: Havsmiljösamarbetet på regional nivå i behöver stärkas och på ett bättre sätt integrera de ekonomiska sektorerna och de lokala och regionala aktörer som arbetar med detta. för utgör ett värdefullt verktyg för att integrera arbetet inom mellanstatliga regionala samarbetsorgan med och att bättre föra olika sektorer samman för att nå gemensamma mål. Delmålet syftar till att ange var EU-medlemskapet kan bringa ett mervärde genom ett ökat samarbete. De områden som särskilt pekas ut är EU:s bidrag till genomförandet av för (BSAP) och gränsöverskridande samarbete i framtagandet av ekosystembaserade havsplaner. En utmaning för havsmiljöarbetet är samarbetet mellan olika ekonomiska sektorer. Bättre havsplanering behövs för att på bästa sätt kunna nyttja havens resurser och för länderna att gemensamt kunna underlätta för en samordning mellan överlappande intressen. Detta är viktigt när behoven för vindkraft, sjöfart, fiske, naturskydd och andra aktiviteter ska uppfyllas. för har öppnat upp för ett ökat gränsöverskridande samarbete och medfört en ökad takt i åtgärdsarbetet med flera av de mycket komplexa och storskaliga miljöproblemen i . Redan pågående havsmiljöprojekt kan vidareutvecklas med hjälp av medel från till exempel EU:s struktur och investeringsfonder till gränsöverskridande nätverk av aktörer och på så sätt uppnå ett större genomslag. Lokala initiativ spelar en avgörande roll i genomförandet av EU-finansierade projekt. Genom en närmare samverkan mellan EU- länderna och kommissionen förbättras förutsättningarna att genomföra för (BSAP). EU har goda förutsättningar att föra samman olika politikområden och att stärka havsmiljöperspektivet i olika projekt som finansieras av EU. EU:s havsmiljödirektiv kräver ett samarbete mellan länder som delar samma havsregion för att uppnå god miljöstatus . Även inom andra EU-processer, som den gemensamma jordbrukspolitiken, finns möjligheter att stödja samarbetet. Målet att länka samman regionen präglas av sin geografi med långa avstånd och långsträckta yttre gränser. Det är en i vissa delar glesbefolkad region med stora avstånd till exportmarknader både inom regionen och till övriga och andra marknader. Transportsystem och energimarknader har präglats av en politisk och historisk delning vilket gör att fulla tillväxtpotential inte används fullt ut. samman regionen handlar om att minska dessa avstånd genom att förbättra transport, energi, kommunikationslänkar inom regionen och till resten av EU. för strävar efter att sammanlänka regionen på nytt, med utgångspunkt i regionens gemensamma behov som miljömässiga hänsyn tas för att exempelvis minimera transporternas negativa miljöeffekter. Att länka samman regionen handlar också om att föra människor närmare varandra genom exempelvis student- och forskningsutbyten eller genom att ta tillvara regionens förutsättningar som turistmål. Det handlar också om praktiska samarbeten inom regionen exempelvis för veterinär beredskap mot smittsamma djursjukdomar och för att bekämpa människosmuggling och annan gränsöverskridande brottslighet. För att bidra till arbetet med att länka samman regionen har fyra delmål tagits fram av EU:s medlemsländer: EU:s hela ska ha pålitliga energimarknader Sammanlänka människorna i regionen Bättre samarbete i brottsbekämpning Regeringens bedömning: Utvecklandet av ett effektivt och hållbart gemensamt transportsystem, utan gränshinder mellan länder eller transportslag, stärker konkurrenskraft. för ger mervärde för regionen genom att aktiviteter samordnas för att förenkla gränsövergångar och att sammanlänka regionens olika delar, liksom med dess grannländer. En viktig uppgift är att förbättra kunskapen om de nationella beslutsprocesserna inom regionen för att kunna utveckla regionens transportsystem. Delmålet syftar till att påskynda utvecklingen av ett sammanhängande och gränsöverskridande transportsystem. Ett mått för att mäta resultat är att genomföra , TEN-T, i och dess länkar till grannländerna i regionen enligt fastställd tidsplan. För ett handelsberoende land som är marknaderna i de nordiska och baltiska grannländerna och i länder som , och av mycket stor betydelse. En allt större tjänstehandel sker över , vilket medför ökad rörlighet och en ökad arbetskrafts- och kompetensförsörjning. Större funktionella regioner, som allt oftare växer över nationsgränser, skapar större marknad för arbetssökande och erbjuder därmed också större möjligheter för företag att hitta rätt kompetens. En väl utbyggd infrastruktur ger bättre förutsättningar för medborgare, institutioner och näringslivets aktörer att använda fördelarna med ett EU utan inre gränser. Genom att öka den internationella tillgängligheten ges också tillgång till större marknader för handel och kunskapsutbyte. För att fullt ut kunna tillgodogöra sig denna möjlighet behövs ett väl fungerande logistiskt utbud av effektiva, konkurrenskraftiga och hållbara transporter som möjliggör att infrastrukturen kan integreras i företagens produktionsstruktur och distributionskanaler till kund. Förverkligandet av det transeuropeiska nätverket för transporter i regionen är en viktig del i sammanlänkningen av regionen. fungerande transportsystem utnyttjar på ett effektivt sätt alla trafikslag, och därför är ett trafikslagsövergripande synsätt viktigt också i detta sammanhang. En viktig faktor för att utveckla transportsystem är att förbättra samordningen av planeringsprocesser inom regionen, att ge nationella strategiska planerare och beslutsfattare utökade möjligheter att mötas och lära av varandra.