prop · H003152 · 2013-05-13 00:00:00 — Regeringens proposition 2012/13:152 Studiemedel i en globaliserad värld Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen lämnar regeringen förslag och gör bedömningar som syftar till att skapa ett mer enhetligt och effektivt studiemedelssystem för studier utomlands. Benämningen utlandsstudier ska införas i studiestödslagen (1999:1395) för studier utanför och i studiestödsförordningen (2000:655) bör det klargöras vad som avses med utlandsstudier. Studielån för utlandsstudier bör lämnas med samma lånebelopp som för studier i . För att inte begränsa de studerandes val av studieland bör det införas ett nytt kompletterande merkostnadslån för utlandsstudier och en möjlighet till ett högre och mer flexibelt uttag av merkostnadslån för undervisningsavgifter. är det viktigt att kontrollerna av utbetalningar av studiemedel vid utlandsstudier ytterligare stärks. De nuvarande bestämmelserna om rätt till studiemedel för utlandsstudier bör i vissa delar anpassas till . Rätten till studiemedel för gymnasiala studier, till det högre studiebidraget inom studiemedlen och till tilläggslån, bör därför i princip vara densamma för studier såväl inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och i som i . Ändringarna föreslås träda i kraft . 2012/13:152 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) .............. Ärendet och dess beredning .............................................................. Ökad internationell rörlighet ............................................................. Det svenska studiestödssystemet ...................................................... Studiestöd för studier i .......................................... Studiemedel för studier utomlands ................................... Utlandsstudier i studiemedelshänseende .......................... Ett tydliggörande av utlandsstudier ................. Ett enhetligt krav på godtagbar standard ......... Utbildningar som inte ger rätt till studiemedel 16 Studiemedel för distansstudier ........................ Utökade möjligheter till gymnasiala studier inom EES och i ................................. Utvidgade möjligheter till språkstudier ........... Studiemedelsbelopp vid utlandsstudier ........................................... Studiemedel för utlandsstudier ......................................... Ett enhetligt studiemedelsbelopp för studier i Merkostnadslån för vissa kostnader ................................. Kostnader som ger rätt till merkostnadslån ..... Ett nytt merkostnadslån för utlandsstudier ...... Merkostnadslån för undervisningsavgifter ...... Utökad rätt till tilläggslån inom EES och i Det högre studiebidraget .................................................. Utökad rätt till det högre studiebidraget inom EES och i .......................................... Utbetalning av studiemedel för utlandsstudier ................. Mål vid EU .....................................................-domstolen Ett framtida krav på anknytning ...................................... Konsekvenser för den enskilde........................................ Konsekvenser för jämställdheten..................................... Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet Studiemedel för gränslös kunskap (SOU 2011:26) ...................................................... Bilaga 2 Lagförslag i betänkandet Studiemedel för gränslös kunskap (SOU 2011:26)..................................................................... Bilaga 3 Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över betänkandet Studiemedel för gränslös kunskap (SOU Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ............ 2012/13:152 1 Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395). Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om inkomstprövning för tilläggslån och merkostnadslån enligt 14 och15 §§. 2Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) Härigenom föreskrivs i fråga om studiestödslagen (1999:1395) dels att 3 kap. 15, 16 och 23 §§ samt rubriken närmast före 3 kap. 23 § ska ha följande lydelse, dels att det närmast före 3 kap. 15 § ska införas en ny rubrik av följande lydelse. Utöver de studiemedelsbelopp som följer av 11 och 14 §§ får studielån lämnas i form av tilläggslån för vissa merkostnader i samband med studierna. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om sådana tilläggslån. Utöver de studiemedelsbelopp som följer av 11 och 14 §§ får studielån lämnas i form av merkostnadslån. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om merkostnadslån. Studiemedel med fullt belopp enligt 11 § får lämnas bara om den studerandes inkomst under ett kalenderhalvår inte är högre än ett visst belopp (fribeloppet). Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om inkomstprövning för tilläggslån enligt 14 eller 15 §§. studier utanför om den studerande har varit bosatt i studerande under de senaste fem period om under de åren har varit bosatt i i en sammanhängande period om minst Regeringen eller den myndighet Regeringen eller den myndighet 1. undantag från 1. föreskrifter om undantag från kravet i första stycket och bosättningskravet i första stycket, och med vilka belopp studiemedel vid utlandsstudier. studiemedel för sådana studier får Bestämmelser om studiemedel under sjukdom och ledighet finns i 24 §. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2005:613. Ärendet och dess beredning beslutade regeringen att ge en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag till hur systemet för studiemedel för studier utomlands kan förenklas, förbättras och effektiviseras (dir. 2009:124). Regeringen beslutade därefter om förlängd utredningstid (dir. 2010:59 och dir. 2010:110). Utredningen om ett rättvisare och enklare studiemedelssystem för utlandsstudier i en globaliserad värld lämnade delbetänkandet Förbättrad återbetalning av studieskulder (SOU 2010:54). Förslagen i delbetänkandet behandlas dock inte i denna proposition. överlämnade utredningen sitt slutbetänkande Studiemedel för gränslös kunskap (SOU 2011:26). En sammanfattning av slutbetänkandet finns i bilaga 1. Betänkandets lagförslag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (U2011/2278/SF). 4 Ökad internationell rörlighet ska vara en framstående kunskaps- och forskningsnation. Vårt utbildningsväsende ska konkurrera med de främsta ländernas utbildningar och vi ska som nation präglas av både djupa och breda kunskaper. Regeringen anser att det är positivt med ökad internationell rörlighet bland studerande, lärare och forskare. Det förstärker kvaliteten vid svenska lärosäten som de studerandes erfarenheter av studier utomlands gör dem bättre förberedda för yrkes- och samhällslivet. Svenska studerandes internationella erfarenheter kommer att hjälpa att hävda sig som kunskapsnation i en allt mer globaliserad värld. I propositionen Gränslös kunskap högskolan i globaliseringens tid (prop. 2008/09:175) bedömde regeringen att internationaliseringen av den högre utbildningen bör fortsätta. Vid sidan av att höja utbildningars kvalitet var ett vägledande skäl att främja kulturell förståelse. Vidare angavs i propositionen flera mål för internationaliseringen av den högre utbildningen, bl.a. att de högskoleutbildade ska vara attraktiva på arbetsmarknaden nationellt och internationellt. Till detta mål angavs två delmål, nämligen att de högskoleutbildades anställningsbarhet ska stärkas och att svenska studerandes internationella rörlighet ska öka. Ett enkelt, rättvist och effektivt studiestöd vid studier utomlands är ett viktigt verktyg för att de studerandes rörlighet ska kunna förverkligas. Det är av stor betydelse att studiestödssystemet är anpassat till utlandsstudier så att sådana underlättas. Det svenska studiemedelssystemet för utlandsstudier är generöst och ger många studerande möjligheter att studera utomlands. Regeringen anser dock att systemet behöver bli ännu enklare, flexiblare och mer enhetligt. 2012/13:152 övergripande målen för studiestödet som angavs i samband med studiestödsreformen ska dock fortfarande gälla. Studiestödet i form av bidrag och lån är en del av utbildningspolitiken. Studiestödet ska verka rekryterande och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Det ska vidare utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Studiestödet ska ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden (prop. 1999/2000:10, bet. 1999/2000:UbU7, rskr. 1999/2000:96). I budgetpropositionen angav regeringen att målen ska uppnås genom ett effektivt, sammanhållet, flexibelt och rättssäkert studiestödssystem som ska vara enhetligt och överblickbart för den enskilde. De utbetalningar som görs från systemet ska vara riktiga, och den del av studiestödet som utgörs av lån ska återbetalas till fullo (prop. 2010/11:1 utg.omr. 15, bet. 2010/11:UbU2, rskr. 2010/11:136). Att möjliggöra studier utomlands är en central del av internationaliseringen och det är regeringens ambition att så många studerande som möjligt ska beredas tillfälle att bedriva sådana studier. Det är viktigt för de studerandes utveckling, de svenska utbildningarnas kvalitet och arbetsmarknadens behov av personer med breda kunskaper och kompetenser att studier utomlands möjliggörs. Kvaliteten i utbildningarna utomlands är central för att utbildning och examina ska kunna erkännas samt tillgodoräknas vid fortsatta studier och på arbetsmarknaden. En viktig princip i samarbetet inom den Europeiska unionen (EU) är rörlighet i utbildningssyfte. I rådets slutsatser om ett riktmärke för rörlighet i utbildningssyfte (2011/C 372/08) anges att sådan rörlighet allmänt anses bidra till att främja ungdomars anställningsbarhet genom att de förvärvar viktiga färdigheter och kompetenser, särskilt språkfärdigheter och interkulturell förståelse, men också social och medborgerlig kompetens, entreprenörskap, problemlösningsförmåga och kreativitet i allmänhet. Utöver att ge de berörda personerna värdefull erfarenhet, kan rörlighet i utbildningssyfte bidra till att förbättra den övergripande utbildningskvaliteten, särskilt genom närmare samarbete mellan läroanstalter. Vidare anges i slutsatserna att av de utexaminerade från högre utbildning inom EU bör ha haft en till utbildningen knuten studie- eller praktikperiod utomlands. För att nå detta mål rekommenderas medlemsstaterna bl.a. att främja att bidrag och lån är överförbara och således kan beviljas för utlandsstudier. För att undanröja hinder för rörligheten på utbildningsområdet har EU beslutat om olika verktyg för erkännande av examina och kompetenser för studier eller arbete, t.ex. det s.k. yrkeskvalifikationsdirektivet (2005/36/EG), den europeiska referensramen för kvalifikationer (EQF), det europeiska systemet för överföring av studiemeriter (ECTS) och det europeiska systemet för meritöverföring inom yrkesutbildningen (ECVET). Inom högre utbildning finns ett väl utvecklat europeiskt samarbete som bl.a. innebär att många studerande genomför utbytesstudier i ett annat europeiskt land. Vidare har infört ett ECTS-kompatibelt poängsystem inom den högre utbildningen. På yrkesutbildningsområdet pågår det nationella arbetet med att införa ECVET. Inom ramen för ECVET utarbetar medlemsländerna gemensamma riktlinjer för hur resultatet av yrkesutbildning ska Prop. 2012/13:152 beskrivas och värderas. Regeringen välkomnar europeiseringen och internationaliseringen av den högre utbildningen och yrkesutbildningen. ska bidra till att ny kunskap utvecklas och att konkurrenskraft som utbildningskontinent stärks. 5 Det svenska studiestödssystemet 5.1Studiestöd för studier i Det svenska studiestödssystemet består huvudsakligen av studiehjälp och studiemedel. Bestämmelserna som reglerar rätten till studiestöd finns främst i studiestödslagen (1999:1395) och studiestödsförordningen (2000:655) samt i föreskrifter som har meddelats av (). Studiehjälp lämnas främst till elever inom gymnasieskolan och utgör en del av samhällets stöd till barnfamiljer. Studiehjälpen, som lämnas till elever mellan vid heltidsstudier, består av ett studiebidrag på per studiemånad, ett extra tillägg och ett inackorderingstillägg. Studiehjälp kan endast i viss omfattning lämnas för studier utomlands. Det pågår en översyn av studiehjälpssystemet och studiehjälpsutredning (U 2012:02) ska redovisa sitt uppdrag . Studiemedel är främst avsedda att täcka studerandes levnadsomkostnader och kan lämnas till studerande på eftergymnasial nivå och till vuxna studerande på grundskole- och gymnasienivå. Studierna måste bedrivas på minst halvtid och för att ge rätt till studiemedel. Studiemedel för studier på gymnasial nivå får lämnas det år den studerande fyller . För eftergymnasiala studier finns det ingen nedre åldersgräns för rätt till studiemedel. Den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel är men rätten till studielån begränsas dock . Studiemedel består av studiebidrag och studielån, dvs. av en bidragsdel och en lånedel. Totalbeloppet för studier i uppgår till per studiemånad vid heltidsstudier. Det finns två olika nivåer på studiebidraget, en generell och en högre nivå. Den högre bidragsnivån riktar sig främst till de grupper som är i särskilt behov av kompetensförstärkning. Till studerande med barn får även ett tilläggsbidrag lämnas. När det gäller studielån så kan lån lämnas även i form av s.k. tilläggslån och merkostnadslån. Tilläggslån kan lämnas till studerande som är eller äldre och som före studiernas början har haft en viss inkomst. Merkostnadslån kan lämnas till studerande som har vissa extra kostnader . 2012/13:152 Studiemedel för studier på eftergymnasial nivå kan enligt huvudregeln lämnas . Till studerande på gymnasial nivå kan studiemedel lämnas under högst 120 eller , beroende på om den studerande saknar treårig gymnasieutbildning eller inte. Studiemedel får lämnas till svenska medborgare och till sådana utländska medborgare som enligt jämställs med svenska medborgare. Studiemedel kan också lämnas till andra utländska medborgare under vissa förutsättningar. Detta gäller t.ex. studerande som har permanent uppehållstillstånd i och som har bosatt sig här huvudsakligen i annat syfte än att genomgå utbildning. 5.2Studiemedel för studier utomlands Enligt studiestödslagen får studiemedel för studier utanför lämnas om den studerande har varit bosatt i i en sammanhängande period om . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får enligt nämnda lag meddela föreskrifter om undantag från det s.k. bosättningskravet och om övriga förutsättningar för studiemedel vid studier utanför . Enligt studiestödsförordningen får en studerande som bedriver studier vid en utländsk läroanstalt utanför beviljas studiemedel under vissa förutsättningar. Studiemedel för studier utomlands får i princip lämnas om utbildningarna kan anses ha en godtagbar standard. Bestämmelserna om kvalitetskrav skiljer sig dock något åt mellan studier inom och utanför . Prövningen av utbildningarnas standard görs av CSN eller Universitets- och högskolerådet som övertog uppgiften från . För studier utomlands lämnas studiemedel i huvudsak för studier på eftergymnasial nivå. har CSN dock med hänsyn till utvidgat möjligheten till studiemedel för gymnasiala studier inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och i . Liksom vid studier i måste studier utomlands bedrivas på minst halvtid och pågå för att ge rätt till studiemedel. För studier utanför EES och måste dock studierna enligt huvudregeln pågå på heltid. Bestämmelserna om hur som studiemedel kan lämnas för studier på gymnasial och eftergymnasial nivå är desamma för studier i och utanför . Detsamma gäller åldersgränserna för rätt till studiemedel. Studiemedel i form av studiebidrag får vidare lämnas med den generella nivån vid studier utomlands. Tilläggsbidraget till studerande med barn lämnas även vid utlandsstudier. Storleken på studielånet vid studier utomlands varierar emellertid beroende på i vilket land studierna bedrivs och ska avspegla kostnadsläget i det aktuella landet. Tilläggslån för studier utomlands kan lämnas endast i form av s.k. merkostnadslån. Det nämnda bosättningskravet enligt studiestödslagen för rätt till Prop. 2012/13:152 studiemedel för studier utomlands gäller oavsett medborgarskap. dom i (mål C-542/09) tillämpar CSN emellertid inte längre kravet på tidigare bosättning för migrerande arbetstagare, deras familjemedlemmar och för vissa andra grupper. Möjligheten att få studiemedel för studier utomlands är dock begränsad för utländska medborgare som inte jämställs med svenska medborgare enligt . Enligt studiestödslagen (1999:1395) får studiemedel lämnas för studier utanför om den studerande har varit bosatt i i en sammanhängande period om (3 kap. 23 §). Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om dels undantag från bosättningskravet, dels övriga förutsättningar för studiemedel vid studier utanför och med vilka belopp studiemedel för sådana studier får lämnas. I studiestödsförordningen (2000:655) finns bestämmelser som ska tillämpas för studier vid en utländsk läroanstalt utanför (20 25 §§). I dessa anges bl.a. krav på studieomfattning och på utbildningarnas standard liksom studiemedlens storlek vid studier utomlands. 6.1.2Ett tydliggörande av utlandsstudier Regeringens förslag: Benämningen utlandsstudier för studier utanför förs in i studiestödslagen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om undantag från bosättningskravet och ytterligare föreskrifter om studiemedel vid utlandsstudier. Regeringens bedömning: Studier som bedrivs utanför bör anses som utlandsstudier oavsett om den studerande är antagen vid en utländsk eller en svensk läroanstalt. Utredningens förslag överensstämmer delvis med regeringens förslag och bedömning. Utredningen föreslår att utlandsstudier i studiestödslagen ska definieras som studier som bedrivs vid en utländsk läroanstalt av en studerande som kan visa att han eller hon har sitt faktiska boende utanför . Detta ska gälla även om den studerande är antagen vid en svensk läroanstalt och vid 2012/13:152 distansstudier vid en utländsk läroanstalt om den studerande har sitt faktiska boende utanför . Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna tillstyrker förslaget, bl.a. , , , Kungl. Tekniska högskolan, , och Studentråd. framhåller dock att definitionen kan behöva utvecklas. () avstyrker utredningens förslag till definition som utgår från den studerandes bosättning. Enligt CSN finns det stora problem med en sådan definition och en genomgående tillämpning av den skulle få oönskade konsekvenser, bl.a. vid prövningen av godtagbar standard i fråga om en utbildning. Enligt CSN berörs inte frågorna av utredningen och CSN utgår från att konsekvenserna inte är avsedda. CSN anser att avgränsningen av vad som ska ses som utlandsstudier i stället kan göras i regleringen av det föreslagna merkostnadslånet för utlandsstudier. Kammarrätten i anser att den föreslagna definitionsparagrafen är otydlig och omständlig. Enligt kammarrätten kan nödvändigheten av att ha en bevisregel, i form av att den studerande ska visa att han eller hon har sitt faktiska boende utanför , ifrågasättas. menar att definitionen av utlandsstudier är entydig och att den troligen kommer att leda till förenklade beslutsprocesser hos CSN. befarar dock att definitionen ställer en grupp studenter utanför studiemedelssystemet, nämligen de som studerar vid ett utländskt lärosäte men bor i . Denna synpunkt delas bl.a. av () som betonar att det i betänkandet inte tas upp frågor om studenter som är bosatta i men pendlar till en läroanstalt i ett grannland. Detta är, enligt SFS, mest relevant för och den ökade andel svenska studenter som studerar i . SFS anser även att förslag som lägger en större bevisbörda på den enskilde kan innebära en försvagning av rättssäkerheten för studenter. anser att en definition av utlandsstudier är ett utmärkt förslag som bidrar till ett mer rättssäkert och överskådligt system för studenten. menar dock att paragrafen är för snäv. Examensarbeten och praktik genomförs ofta vid organisationer eller företag, som inte är läroanstalter. Definitionen bör därför, enligt , ges en tydligare formulering som inbegriper denna möjlighet. Även SFS vill ha ett förtydligande av begreppet läroanstalt och tycker att det är viktigt med en definition som inte utesluter exempelvis forskningsinstitut eller praktik eller examensarbeten vid företag, myndigheter och andra organisationer. Skälen för regeringens förslag och bedömning Behovet av en definition av utlandsstudier Studier utanför kan bedrivas på olika sätt, t.ex. som studier vid en utländsk läroanstalt, som distansstudier eller genom att ett svenskt lärosäte har förlagt en del av sin utbildning utomlands. I studiestödsförfattningarna finns inte någon egentlig definition av vad som avses med studier utomlands. Det gör att det i vissa situationer kan vara svårt att avgöra när de särskilda bestämmelserna om studiemedel för Prop. 2012/13:152 sådana studier gäller. Exempelvis kan studiemedel för utlandsstudier lämnas för utbytesstudier vid en utländsk läroanstalt när det finns ett avtal om utbyte av studerande mellan den svenska och den utländska läroanstalten. Studiemedel för studier utomlands lämnas dock inte om det rör sig om s.k. utlandsförlagd utbildning där en svensk läroanstalt förlägger en del av sin utbildning vid en utländsk läroanstalt, utan ett avtal om utbyte mellan läroanstalterna. I sådana fall kan studiemedel i stället lämnas enligt de bestämmelser som gäller för studier i . Regeringen delar därför utredningens och majoriteten av remissinstansernas uppfattning att det finns ett behov av att klargöra begreppet utlandsstudier i studiestödsförfattningarna. Det bör tydligt framgå vilka studier som anses vara utlandsstudier och som i och med det faller under de särskilda bestämmelserna om studiemedel för studier utanför . Det behövs vidare en tydlig avgränsning av den grupp studerande som kan komma i fråga för det nya merkostnadslånet för utlandsstudier som presenteras i avsnitt 7.2.3. Mot denna bakgrund föreslås att benämningen utlandsstudier förs in i studiestödslagen (3 kap. 23 §). Bestämmelsen utformas vidare så att den upplyser om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om undantag från bosättningskravet och ytterligare föreskrifter om studiemedel vid utlandsstudier. Studier utomlands är ett mångfacetterat område där utvecklingen, bl.a. inom olika former av internationella samarbeten, kan vara svår att förutse. Föreskrifter om innebörden av utlandsstudier bör därför lämpligen inte tas in i studiestödslagen utan i studiestödsförordningen. Regeringen ser vissa problem med den definition av utlandsstudier som föreslås av utredningen. Enligt förslaget ska bl.a. den studerande kunna visa att han eller hon har sitt faktiska boende utanför för att studierna ska betraktas som utlandsstudier. En sådan lydelse skulle enligt regeringens mening få oönskade konsekvenser. Bland annat skulle studerande som är bosatta i men som studerar i ett grannland inte kunna få studiemedel för utlandsstudier. Regeringen anser att även sådana studier bör betraktas som utlandsstudier. Flera remissinstanser, bl.a. CSN, SFS och Kammarrätten i , har också framfört kritik mot det krav på bosättning utomlands som utredningen har föreslagit. Regeringen anser därför att avgränsningen av utlandsstudier inte bör innehålla ett krav på att den studerande ska visa att han eller hon har sitt faktiska boende utanför .