prop · H1031d22 · 2013-09-18 00:00:00 — Utvecklingen ställer samhället inför en utmaning som spänner över en rad sektorsområden, t.ex. avseende arbetskraftsförsörjning och service. Den demografiska utvecklingen kommer att ställa stora krav på bl.a. samverkan och samordning, liksom möjligheter till utveckling och användning av innovativa varor och tjänster inom en rad områden. Såväl utmaningar som möjligheter bör betonas i det regionala tillväxtarbetet, då de kan bilda underlag för innovativa lösningar och verksamheter där produkter och tjänster skräddarsys för olika gruppers behov. Regeringen har inom ramen för Nordiska ministerrådets arbete tagit initiativ till ett program för kunskapsuppbyggnad och erfarenhetsutbyte kring de utmaningar och möjligheter som uppstår till följd av demografiska förändringar. Innovativa lösningar på hur demografiskt betingade utmaningar och möjligheter kan hanteras ska lyftas fram och spridas utifrån en exempelsamling och fyra pilotprojekt som visar hur service och arbetskraftsförsörjning kan lösas i områden med åldrande befolkning. Programmet kommer att utökas med fler regionala och lokala pilotprojekt –2014. Insatser inom den regionala tillväxtpolitiken ska bidra till att både nuvarande och kommande generationer kan erbjudas sunda ekonomiska, sociala och miljömässiga förhållanden. Enligt regeringen ska jämställdhet mellan kvinnor och män, integration och mångfald samt miljö ges ett ytterligare stärkt fokus inom det regionala tillväxtarbetet. Hållbarhetsperspektivet ska genomsyra det regionala tillväxtarbetet, bl.a. vid analyser samt framtagande och genomförande av strategier, program och insatser. Att främja en hållbar regional tillväxt innebär att prioritera lösningar som ger synergieffekter mellan de ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensionerna som balanserade avvägningar mellan dimensionerna måste göras. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Kvinnor och män ska ha samma rätt och möjlighet till inflytande och tillgång till resurser inom det regionala tillväxtarbetet. Aktörer med regionalt tillväxtansvar ansvarar för att jämställdhet mellan kvinnor och män främjas vid utarbetande och genomförande av strategier, program och insatser, både genom representation och genom att jämställdhetsperspektivet genomsyrar arbetet. Regeringen kommer fortsatt att prioritera och kontinuerligt följa upp genomförandet av de insatser som följer av handlingsplanen för en jämställd regional tillväxt 2012–2014. Integration och mångfald ska i ökad grad främjas inom det regionala tillväxtarbetet. Detta gäller bl.a. i arbetet inom de regionala kompetensplattformarna och strukturfondsprogrammen perioden –2020. avser regeringen att se över förutsättningarna för att stärka samordningen mellan nationella myndigheter med ansvar för integration och mångfald i ett regionalt tillväxtperspektiv. Även den lokala nivåns betydelse ska uppmärksammas i detta sammanhang. Klimatförändringarna är vår tids största utmaning och kräver såväl regionala, nationella som globala lösningar. Det är regeringens övertygelse att klimat-, miljö- och energiutmaningarna utgör en möjlighet för teknik-, varu- och tjänsteutveckling i alla branscher. Affärsmöjligheter skapas för svenska företag i och med den växande globala efterfrågan på hållbara och resurseffektiva varor och tjänster. Klimat-, miljö- och energiutmaningarna hanteras av regeringen med flera instrument och inom flera områden. Det behövs därför en fortsatt och utvecklad samverkan mellan myndigheter liksom mellan myndigheter och den kommunala och regionala nivån. Den nationella och regionala tillväxtpolitiken, närings-, miljö-, it-, innovations- och energipolitiken samt politik för de areella näringarna, landsbygd och livsmedel ska bidra till att skapa en långsiktigt hållbar tillväxt och välfärd, förbättrat miljötillstånd, innovationer och export. Omställningen till en grön ekonomi innebär möjligheter för utveckling av svensk miljöteknik, inklusive hållbara varor, tjänster och 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 produktionssystem, och kan därigenom minska miljöpåverkan nationellt och globalt samt skapa nya jobb i både stads- och landsbygdsregioner. Utbildning och forskning har stor betydelse för en hållbar regional tillväxt och bidrar till att öka kunskapen om de globala utmaningarna avseende bl.a. miljö, klimat och energi. Här kommer EU:s ramprogram för forskning och innovation, Horisont 2020, att spela en viktig roll och bidra till utvecklingsmöjligheter inom grön ekonomi och en miljödriven näringslivsutveckling nationellt och regionalt. Inom ramen för Nordiska ministerrådets arbete har det tagits initiativ till att –2016 genomföra ett arbete om grön tillväxt. Detta arbete är ett underlag i utvecklingen av arbetet med en grön ekonomi. Ett annat underlag är om omställningen till en grön ekonomi (Svenska framtidsutmaningar. Slutrapport från regeringens framtidskommission, Ds 2013:19). Miljödriven näringslivsutveckling i alla branscher Varor och tjänster som utformas på ett hållbart sätt ur ett miljömässigt, socialt och etiskt perspektiv är en nyckel till hållbar tillväxt och har goda förutsättningar att nå framgång internationellt. Både på nationell och regional nivå utgör omställningsarbetet till ett mer hållbart energisystem och en hållbar näringslivsutveckling en ny grund för teknik-, produkt- och tjänsteutveckling, och ger i förlängningen möjlighet till ökat företagande, exportmöjligheter och sysselsättning. Det krävs förändringar i näringslivet, såväl strukturella förändringar som ökad resurseffektivitet i termer av minskad användning av energi, råvaror och ekosystemresurser. Regeringen anser att arbetet med att stimulera miljödriven näringslivsutveckling inom miljö- och energiteknikområdet och övriga branscher är viktigt, särskilt mot bakgrund av att området utgör en stor tillväxtpotential. Affärsmöjligheter skapas för svenska företag i och med den växande globala efterfrågan på hållbara och resurseffektiva varor och tjänster. Den globala efterfrågan på teknik och systemlösningar för hållbar stadsutveckling är ett viktigt område. Det är därför viktigt att främja utvecklingen av små och medelstora företag som vill ställa om till ett hållbart företagande och även ser det som en konkurrensfördel. Det regionala tillväxtarbetet ska stimulera till miljödriven näringslivsutveckling i alla branscher och till att företag använder miljöhänsyn som medel för att stärka sin konkurrenskraft. Såväl utbudsorienterade insatser, t.ex. FoU, kapitalförsörjning, demoanläggningar och referensobjekt, som åtgärder riktade mot efterfrågesidan är i sammanhanget betydelsefulla. Att främja framväxten av innovativa miljöer med särskilt fokus på små och medelstora företag är viktigt för en miljödriven näringslivsutveckling i alla branscher. Att stärka kopplingen mellan olika kluster och kunskapsområden är i detta sammanhang betydelsefullt. Energibesparande och teknikutvecklande insatser är viktiga åtgärder för att stödja övergången till en koldioxidsnål ekonomi. Att främja en effektivare energianvändning och utsläppssnål teknik i alla dess led är vidare betydelsefullt. Stöd till små och medelstora företags investeringar i syfte att öka företagens energieffektivitet har en positiv inverkan på miljön och bidrar till ett ökat energimedvetande i företagen. Ny teknik och nya tjänster kan främjas genom finansiering av demonstrationsanläggningar och testverksamhet. Att främja samverkan mellan aktörer kan ge utväxling i form av delade erfarenheter, synergier mellan projekt eller aktiviteter och en större kritisk massa. Utvecklingen av miljö- och energiteknikområdet är ett sätt att stärka länkarna mellan mer tätbefolkade områden och landsbygder. Politisk förankring i kommuner och landsting avseende arbetet med miljödriven näringslivsutveckling i alla branscher samt regionala och lokala strategier och mål inom klimat-, miljö- och energiområdena bör eftersträvas. Det är viktigt med strategier och planer för en uthållig och energieffektiv samhällsplanering lokalt och regionalt eftersom det kan gynna energibesparing och icke fossil energi. Samordning är betydelsefullt för att kunna utveckla olika typer av systemlösningar där företag, regioner, kommuner och andra aktörer är med utifrån sina kompetenser. Att kunna sälja systemlösningar är t.ex. betydelsefullt för att företagen ska kunna vara intressanta vid offentliga upphandlingar i och internationellt. Att främja samverkan och ett utbyte av erfarenheter avseende innovationsupphandling kan bidra till att utveckla ett innovativt företagande och en miljödriven näringslivs- utveckling i alla branscher samt innovativa offentliga verksamheter. Den regionala tillväxtpolitiken ska vara en politik som grundas på erfarenheter och resultat från genomförda insatser. Det är regeringens ambition att uppföljningar och utvärderingar av genomförda insatser på regional, nationell och europeisk nivå ska bidra till utvecklingen av politiken. Lärandet ska främjas på alla nivåer, i framtagande och genomförande av strategier, program, insatser och projekt. Ett systematiserat lärande kräver en helhetssyn på utvärdering och lärande. För att möjliggöra ett kontinuerligt lärande krävs goda analyser som lägger grunden för genomarbetade strategier, välgrundade prioriteringar, uppföljningsbara mål och en tydlig programlogik. Aktörer med ansvar för det regionala tillväxtarbetet i länen ska skapa fungerande system som tillvaratar nya insikter och kunskaper som genereras i utvärderings- och lärandeprocesserna. Inom ramen för strukturfondsprogrammen är det viktigt att insatserna, projekten och programmen utvärderas löpande, erfarenheter återförs, tillgängliggörs och diskuteras samt att kunskaper skapas hos aktörer på regional, nationell och EU-nivå. Lärdomarna från uppföljningar och utvärderingar som genomförs inom ramen för strukturfondsprogrammen ska också tas till vara vid genomförandet av övriga insatser inom den regionala tillväxtpolitiken. Regeringen har bl.a. uppdragit åt att utveckla utvärderings- och lärandessystemet inför programperioden – 2020. För ett fungerande lärande konstaterar regeringen att det krävs såväl en strategi som ett fungerande system för att återföra kunskap och erfarenheter. Vidare har även , tillsammans med Verket för innovationssystem och i uppdrag att utarbeta förslag på insatser och hur de kan genomföras för att erbjuda nationellt kompetens- och metodstöd till de regionala strukturfondsprogrammens processer. Syftet med detta ska vara att bidra till ökad resurseffektivitet både nationellt och regionalt samt främja lärande såväl mellan regioner som mellan olika beslutsnivåer. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.21 Anslagsutveckling 1:1 Regionala tillväxtåtgärder 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas till utgifter för statsbidrag till projektverksamhet (inklusive riskkapitalfonder, lånefonder och garantifonder), regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveckling, sysselsättningsbidrag, såddfinansiering, ersättning för vissa kreditförluster i stödområde B samt stöd till kommersiell service. Vidare får anslaget användas för viss administration, uppföljning och utvärdering samt viss central utvecklingsverksamhet. Det bör även fortsättningsvis vara en uppgift för regeringen att fördela anslaget mellan län och anslagsposter och utfärda de föreskrifter som behövs. Vid fördelning av medel mellan länen bör bl.a. behov av medfinansiering av , stödområdestillhörighet samt särskilda omställningsproblem utgöra den huvudsakliga fördelningsnyckeln, med särskilt beaktande av medfinansieringsbehovet av åtgärder inom ramen för det regionala tillväxtarbetet. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2015–2021. Skälen för regeringens förslag: Regeringen gav () i uppdrag att se över och vid behov lämna förslag till hur bemyndigadesystemet kan förbättras så att det blir väl anpassat till anslagna medel, de olika stödens utformning och syften samt till det stora antalet beslutsfattare. Uppdraget har redovisats till () . Anslaget används framför allt till olika regionala företagsstöd, projektverksamhet och medfinansiering av olika EU-program. Övervägande delen av de stöd som beslutas inom ramen för anslaget är antingen fleråriga samverkansprojekt med många olika offentliga och privata aktörer eller fleråriga företagsinvesteringar. Medlen betalas ut när kostnader har uppstått. De aktörer som kan fatta beslut om framtida åtaganden mot anslaget har därför små möjligheter att påverka stödens utbetalningstakt. För att verksamheten ska fungera tillfredsställande behövs enligt ESV bemyndigande för att kunna hantera senarelagd verksamhet. Regeringen anser därför att det är viktigt att det finns en marginal mellan bemyndigandet och beräknade utestående åtaganden , dvs. en viss buffert i bemyndigandets storlek. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2015–2021. Tabell 2.22 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder Erhållet/föreslaget bemyndigande Genom beslut med anledning av regeringens förslag i budgetpropositionen tillfördes anslaget för perioden –2014 för insatser inom kommersiell service (prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:NU2, rskr. 2010/11:134). Genom beslut med anledning av regeringens förslag till budgetproposition tillfördes anslaget för perioden –2014 för att förstärka den lokala nivåns arbete med att effektivisera och samordna kommersiell och offentlig service (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:NU2, rskr. 2011/12:112). Vidare minskades anslaget med till åtgärder för att möta inbromsningen av ekonomin, för varaktigt högre tillväxt och sysselsättning, för att välfärden ska komma alla till del samt för ett stabilt finansiellt system. Genom beslut med anledning av regeringens förslag till vårändringsbudget tillfördes anslaget mot bakgrund av de särskilda omställningsbehov som och står inför (prop. 2011/12:99, bet. 2011/12:FiU21, rskr. 2011/12:282). Behovet av insatser för omställning och innovation i näringslivet är stort med tanke på omfattningen av Automobile AB:s konkurs och hur många som berörs av denna. Anslaget ökas med 2014. Genom beslut med anledning av regeringens förslag till vårändringsbudget tillfördes anslaget (prop. 2012/13:99, bet. 2012/13:FiU21, rskr. 2012/13: 287). Anslaget ökar eftersom det finns behov av att stödja vissa län och kommuner som har drabbats av den utdragna lågkonjunkturen. Regeringen bedömer därför att särskilda insatser för näringslivsutveckling, stärkt entreprenörskap och ökad innovationsförmåga behövs i , , , , , , och . Medlen ska fördelas utifrån lokala och regionala behov. Vidare ökas anslaget med för samma ändamål 2014. Totalt kommer de särskilda insatserna uppgå till åren 2013–2014, varav är tillförda medel. Anslaget minskas med 2014 för att finansiera ökade utgifter inom anslaget 1:7 Turistfrämjande under utgiftsområde 24 Näringsliv. Ett nytt regelverk för EU:s sammanhållningspolitik kommer att gälla för perioden –2020. fick enligt regeringsbeslut i uppdrag att förbereda uppgiften att vara förvaltande myndighet för åtta regionala strukturfondsprogram och ett nationellt regionalfondsprogram. Anslaget 1:4 under utgiftsområde 24 Näringsliv föreslås i denna proposition få ett tillskott på –2020 för att finansiera bl.a. tillkommande uppgifter. Anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder föreslås minska med motsvarande belopp . Tabell 2.23 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:1 Regionala tillväxtåtgärder Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 1 . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.24 Anslagsutveckling 1:2 Transportbidrag 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas till utgifter för statsbidrag till regionalt transportbidrag och avser kompensation till företag i de fyra nordligaste länen för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varor och stimulerar till höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv. Tabell 2.25 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:2 Transportbidrag Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:2 Transportbidrag . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 2.7.31:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden – 2013 Tabell 2.26 Anslagsutveckling 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2013 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utbetalningar av medel från Europeiska regionala utvecklingsfonden för strukturfondsperioden –2013. Från statens budget sker utbetalningarna inom regionala utvecklingsfonden till de åtta regionala strukturfondsprogrammen inom målet för regional konkurrenskraft och sysselsättning, för vilka är förvaltande och attesterande myndighet, samt till programmet –inom målet för territoriellt samarbete, där i är förvaltande och attesterande myndighet. Ramen för regionala utvecklingsfonden för programperioden beräknas till ca för de program som redovisas på statens budget. Ramen för de program som redovisas och förvaltas i men som hanteras utanför statens budget är ca (beloppet avser samtliga deltagande länders EU- medel). Ramen för programmen som redovisas och förvaltas utanför är ca , inklusive European Neighbourhood and Kolarctic (beloppet avser samtliga deltagande länders EU-medel). Den valutakurs som används vid beräkning av de finansiella ramarna för programperioden –2013 för de program som hanteras inom statens budget styrs av förordningen (1999:710) om valutakurs vid stöd från . Regeringen anser att den valutakurs som används vid omräkning av de finansiella ramarna för strukturfonderna löpande måste analyseras och vid behov revideras för att inte differensen ska bli för stor mellan den verkliga kursen och den kurs som regeringen fastställer i förordningen. Inbetalningarna från Europeiska regionala utvecklingsfonden redovisas på inkomsttitel , Bidrag från Europeiska regionala utvecklingsfonden –2013. Utbetalningarna från EU:s andra strukturfond, Europeiska socialfonden, redovisas under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. De budgeterade årliga anslagen bör enligt regeringen anpassas efter de bedömningar som kan göras om när utgifterna faktiskt uppkommer på anslaget. Utbetalningarna bedöms vara lägre mot slutet av programperioden. Eventuella mindre slutregleringar av programperioden –2006 kan belasta anslaget. Tabell 2.27 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden – 2013 Förändring till följd av: -1 300 000 -1 400 000 till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2013 . beräknas anslaget till . 2.7.41:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden – 2020 Tabell 2.28 Anslagsutveckling 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 Anslaget får användas för utbetalningar av medel från Europeiska regionala utvecklingsfonden för strukturfondsperioden –2020. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 beslutade (beloppet avser samtliga deltagande länders EU-medel). Ramen för programmen som redovisas och förvaltas utanför , inklusive European Neighbourhood and Kolarctic kommer också att fastställas eftersom programmen ännu inte är beslutade (beloppet avser samtliga deltagande länders EU-medel). Den valutakurs som används vid beräkning av de finansiella ramarna för programperioden –2020 för de program som hanteras inom statens budget styrs av förordningen (1999:710) om valutakurs vid stöd från . Inbetalningarna från Europeiska regionala utvecklingsfonden redovisas på inkomsttitel Bidrag från Europeiska regionala utvecklingsfonden –2020. Utbetalningarna från EU:s andra strukturfond, Europeiska socialfonden, redovisas under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Från statens budget sker utbetalningarna inom regionala utvecklingsfonden till regionala strukturfondsprogram och ett nationellt program. och förväntas anta berörda förordningar för programperioden –2020. Från statens budget sker utbetalningarna inom regionala utvecklingsfonden till strukturfondsprogrammen inom målet för tillväxt och sysselsättning, för vilka är förvaltande och attesterande myndighet, samt till programmet –inom målet för territoriellt samarbete, där i är förvaltande och attesterande myndighet. Regeringen beräknar att medlen från regionala utvecklingsfonden kommer att uppgå till i löpande priser varav kommer att tilldelas de territoriella program som deltar i. Till följd av osäkerhet avseende den faktiska tilldelningen från och vilka program som kommer att ligga utanför statsbudgeten kan regeringen därför behöva återkomma till i frågan. Ramen för de program som redovisas och förvaltas i men som hanteras utanför statens budget kommer även de att fastställas eftersom programmen ännu inte är Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2 2015– 2020. Skälen för regeringens förslag: Verksamheten inom regionalfondsprogrammen avses omfatta bl.a. fleråriga projekt som medför utgifter för kommande budgetår. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2 2015–2020. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.29 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 2.30 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden – 2020 Förändring till följd av: till/från andra Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:4 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2020 . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , 1 respektive 1 .