prop · H1031d25 · 2013-09-18 00:00:00 — Spårbunden trafik är ett mindre problem, men kan ha betydelse i underjordiska miljöer. Sjöfarten påverkar inte tätortshalterna särskilt mycket förutom i vissa hamnstäder. För att minska de höga halterna av PM10, dvs. partiklar mindre än , behöver bland annat dubbdäcksanvändningen minska. Nya regler har ökat kommunernas möjligheter att vidta åtgärder. , och har dubbdäcksförbud på vissa av sina gator. Preliminära uppgifter tyder på att miljökvalitetsnormen för PM10 klarades . Det är i så fall första gången sedan trädde i kraft . Sannolikt har lokala åtgärder såsom dubbdäcksförbud och dammbindning bidragit till detta. var 2012 ett gynnsamt år meteorologiskt varför det inte går att dra slutsatsen att problemen är lösta. Preliminär information från och läns luftvårdsförbund visar att återigen överskridits på ett antal gator vårvintern 2013. Miljözoner för tung trafik har sedan 1990- talet varit ett viktigt kommunalt verktyg för att förbättra luftkvaliteten. Regeringen beslutade att skärpa och förtydliga regelverket för miljözoner. Ändringarna träder i kraft . har utsläppen av kväveoxider från inrikes transporter minskat kraftigt men bl.a. sjöfartens utsläpp av kväveoxider i ökar och bidrar fortfarande till bl.a. övergödningsproblematiken i . Regeringen har ställt sig bakom () beslut att ansöka hos IMO om att ska utpekas som ett särskilt kontrollområde för utsläpp av kväveoxider, NOx Emission Control Area (NECA). Ökat trafikarbete, ökad inflyttning till städer och ökat byggande av bostäder i bullerutsatta 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 lägen gör också att fler människor blir utsatta för buller. Omkring två miljoner människor bedöms vara exponerade för trafikbuller som överskrider riktvärdet 55dBA ekvivalent ljudnivå utomhus vid bostäder, varav de flesta är utsatta för buller från väg- och/eller järnvägstrafik. Enligt uppgifter som hänvisar till i sitt planeringsunderlag kan höga bullernivåer där människor bor och vistas, medföra effekter på hälsa och välbefinnande till exempel risk för hjärt- och kärlsjukdomar, sömnstörningar och effekter på inlärning och prestation. Bullerskyddsåtgärder i de mest bullerexponerade miljöerna beräknas tillsammans med trafikförändringar ha medfört att det totala antalet personer som utsätts för trafikbuller över riktvärdet för ekvivalenta ljudnivåer inomhus har minskat med omkring 4 800 personer . minskade reshastigheten på statliga vägar med i genomsnitt , vilket medfört att antalet personer utsatta för buller över ekvivalent ljudnivå utomhus beräknas ha minskat med ca 24 000. har färdigställt kartläggningen av buller vid större vägar, järnvägar och flygplatser enligt och rådets direktiv /49/EG av om bedömning och hantering av omgivningsbuller. Utöver buller och luftkvalitet finns även andra hälsoaspekter kopplade till transportsystemet, se tidigare avsnitt avseende Barns möjlighet att använda transportsystemet, Kollektivtrafik, gång och cykel samt Trafiksäkerhet. Åtgärder har vidtagits som kan bidra till ökad hälsa genom att ge förutsättningar för fysisk aktivitet, t.ex. att bygga cykelbanor. Trafik och transportinfrastruktur påverkar den biologiska mångfalden negativt bl.a. genom intrång, barriärer och fragmentering. Men det finns också en potential för transportsystemet att bidra i en positiv riktning, t.ex. genom att vägkanter och banvallar kan skötas så att de kan erbjuda växtplatser för arter som inte längre gynnas av jordbruket. Andelen artrika vägkanter utgjorde av vägkanterna, men inventeringar visar att de artrika vägkanterna minskat med ca 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 bedömer att trenden kan brytas genom den upphandling av landskapsanpassad skötsel som inletts. har 37 alléer längs det statliga vägnätet åtgärdats, vilket utgör av åtgärdsbehovet. Inom pågår ett utvecklingsarbete som syftar till att anpassa infrastrukturen till landskapet. Arbetet utgår från en helhetssyn på människa, miljö och transportsystem, där landskapets form och rumslighet, ekologiska bärkraft och kulturhistoriska värden ingår. Åtgärder för att minska barriärer för fisk, utter och groddjur vid statliga vägar och järnvägar har genomförts i viss Tabell 3.4 Samlad målbedömning för transportområdet Åtgärdstakten är låg i förhållande till mängden barriärer För ytterligare information om utvecklingen av luftkvaliteten, buller och biologisk mångfald se utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Analys och slutsatser beträffande måluppfyllelsen om tillgänglighet samt hänsynsmålet om säkerhet, miljö och hälsa sammanfattas i tabell 3.4 nedan. Medborgarnas resor förbättras ge- På flera områden har transportsystemet utvecklats positivt . I ett längre per- nom ökad tillförlitlighet, trygghet spektiv är därför nivåerna för många mått tillbaka till de nivåer som rådde för sedan, exempelvis för punktligheten inom järnvägstrafiken. Det finns dock områden att arbeta vidare med, såsom den ökade spårigheten i vägsystemet och den kraftiga ökningen av antalet upptäckta allvarliga fel i järnvägsnätet. lighet och trygghet ligger i stort kvar på tidigare observerade nivåer. Kvaliteten för näringslivets transporter förbättras och stärker den internationella konkurrenskraften. Utvecklingen har varit positiv ur en del aspekter när det gäller tillförlit- lighet i termer av punktlighet för järnvägstrafiken och minskade totalstopp i vägtrafiken vilket medfört att nivåerna åter uppgår till de nivåer som rådde . nationellt och i ett internationellt perspektiv upplevs dock transportsystemets kvalitet ha Om detta fortsätter riskerar det att minska konkur- Tillgängligheten förbättras inom och mellan regioner samt mellan och andra länder. Tillgänglighet till service och arbetsmarknad har försämrats . När det gäller till- gänglighet till bytespunkter i kollektivtrafiken är underlaget begränsat till 2012 varför en bedömning inte har kunnat göras. Utvecklingen av den interregionala tillgänglig- heten är svårbedömd men uppvisar inga tydliga tecken på förbättring. tillgängligheten och åtkomligheten med flyg uppvisar en försämring jämfört med föregå- ende år med kortare möjlig vistelsetid och färre destinationer. Arbetsformerna, genomförandet och resultaten av transportpolitiken medverkar till ett jämställt samhälle. Skillnader i resmönster mellan män och kvinnor består. Totalt var representationen av kvinnor i styrelser och ledningsgrupper för myndigheter och statliga bolag inom transport- Det saknas fortfarande indikatorer och nyckeltal som beskriver hur transportmyndigheterna etablerar kontakt med kvinnor såväl som män när samråd görs med medborgarna i samband med planeringsprocesserna. rande stora skillnader mellan kvinnors och mäns pendlingsmönster. Transportsystemet utformas så att det är användbart för personer med funktionsnedsättning. Det finns en tendens till att skillnaden i mobilitet mellan personer med funktionsnedsätt- ningar och övriga har minskat . Det finns även en tendens till att skillna- den i resandet med allmän kollektivtrafik minskar. åtgärda hållplatser och stationsområden för personer med särskilda behov, men i en lägre takt än 2011. Andel fordon i kollektivtrafiken med anpassningar för personer med funkt- ionsnedsättning har ökat . Bedömningen är därför att utvecklingen går i Barns möjligheter att själva på ett säkert sätt använda transportsystemet och vistas i trafikmiljöer ökar. Myndigheternas arbete för barn i trafiken fokuseras mest på säkerheten, och mindre på deras möjligheter att själva använda transportsystemet. Mycket av arbetet inriktas mot Ledsagningsservice på stationer ska vara öppen för all som behöver den på grund av sin ålder, men den vänder sig inte till ensamresande barn. visar den tillgängliga informationen att förbättringsåtgärder har vidtagits under årens gång, men att arbetet går långsamt och i vissa avseenden bakåt. Förutsättningarna för att välja kollektivtrafik, gång och cykel förbättras. Hur förutsättningarna att gå och cykla har förändrats är ovisst. välja lokal- och regional kollektivtrafik samt långväga tågtrafik har under flertalet år för- bättrats sett till hur utbudet inom dessa områden har ökat. Däremot har trängseln samt priserna inom kollektivtrafiken ökat, som kapacitetsbristerna och förseningarna i järnvägssystemet varit stora. Marknaden för kollektivtrafik har öppnats för konkurrens. Effekterna av reformen har än så länge varit små. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Antalet omkomna inom vägtrans- Antalet personer som omkom och antalet som skadades allvarligt inom vägtransportområ- portområdet halveras och antalet det minskade jämfört med . Antalet omkomna 2012 var det näst lägsta allvarligt skadade minskas med en Medelvärdena var också väl under basvärdena. Sammantaget bedöms att utvecklingen varit positiv. Antalet omkomna inom yrkessjöfar- Endast ett fåtal olyckshändelser inträffade i yrkessjöfarten och en person omkom. ten och fritidsbåtstrafiken minskar fritidsbåtstrafiken omkom 23 personer. Totalt för sjötrafiken ligger medelvärdet för om- fortlöpande och antalet allvarligt komna under basvärdet. Kontinuerlig förbättring av dataunderlag för skadade halveras mellan 2007 och att bedöma antal allvarligt skadade inom fritidssjöfarten gör att antal skadade enligt mätning ökar och kommer att fortsätta öka. Målnivåerna måste därför ses över. Antalet omkomna och allvarligt ska- Antalet omkomna vid olyckshändelser inom bantrafiken minskade 2012. var trots det högre än basvärdet och måste minska med hela 71 pro- det minskar fortlöpande. cent för att nå målet . Antalet allvarligt skadade vid olyckshändelser 2012 mins- kade också och ligger års målnivå. Med tanke på de höga dödstalen är ändå den övergripande bedömningen av utfallet att målen 2020 är långt från Antalet omkomna och allvarligt skadade inom luftfartsområdet minskar fortlöpande. Antalet omkomna ökade från 3 till 12 personer. dade ökade också, från 9 till 16 personer. De flesta haverier har inträffat med små luftfar- Inget haveri med ett kommersiellt flygplan har inträffat under den studerade peri- oden men totalt inom lufttransport har utvecklingen inte uppfyllt preciseringen om fortlö- Transportsektorn bidrar till att miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan nås genom en stegvis ökad energieffektivitet i transportsystemet och ett brutet fossilberoende. bör ha en fordonsflotta som är oberoende av fossila bränslen. Utsläppen av växthusgaser från transporter har minskat . i nyregistrerade fordon fortsätter att förbättras. Den totala andelen förnybar energi av energianvändningen i transportsektorn har ökat jämfört med föregående år. Transportsektorn bidrar till att det övergripande generationsmålet för miljö och övriga miljökvalitetsmål nås samt till ökad hälsa. Prioritet ges till de miljöpolitiska mål där transportsystemets utveckling är av stor betydelse för möjligheterna att nå uppsatta mål. Det är svårt att göra en samlad bedömning av utvecklingen avseende transportsystemets samlade påverkan på övriga miljökvalitetsmål. För vissa mål har utvecklingen varit posi- tiv, men inom andra områden pekar indikatorer mot att utvecklingen stannat av. förda åtgärder för de mest bullerutsatta verkar inte räcka för att minska antalet personer som utsätts för bullernivåer över gränsvärdena, och åtgärdstakten för att gynna biologisk mångfald och minska infrastrukturens barriäreffekter är fortsatt låg i förhållande till Enligt beslut med anledning av regeringens proposition Framtidens resor och transporter – infrastruktur för hållbar tillväxt uppgår den trafikslagsövergripande statliga ramen för planeringsperioden –2021 till prisnivå (prop. 2008/09:35, bet. 2008/09:TU1, rskr. 2008/09:126 och bet. 2008/09:TU2, rskr. 2008/09:145). Den totala statliga finansieringsramen fördelas enligt beslut på följande sätt. –till drift och underhåll av statliga vägar inklusive bärighet, tjälsäkring och rekonstruktion av vägar och statlig medfinansiering till enskilda vägar, –till drift och underhåll av det statliga järnvägsnätet, –till den statliga ramen för utveckling av transportsystemet, som ska gå till åtgärder för statliga vägar och till åtgärder för det statliga järnvägsnätet, räntor och amorteringar m.m. I direktiven för åtgärdsplaneringen (dnr N2008/8698/IR, N2008/8869/IR) beslutade regeringen att den statliga ramen för utveckling av transportsystemet på ska delas upp. En del för utveckling av transportsystemet på nationell nivå på samt en del på för länsplaner för regional transportinfrastruktur. Den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportsystemet för perioden –2021 innehåller ett antal nya investeringar som delvis finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter. Den del av investeringarna som täcks av framtida skatte- eller avgiftsintäkter finansieras genom lån. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 beslutade med anledning av vårtilläggsbudgeten (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, rskr. 2009/10:348) att planeringsramen för dessa investeringar för perioden –2021 ska uppgå till prisnivå. Denna planeringsram utgör ett komplement till den statliga planeringsram för infrastrukturåtgärder på prisnivå som har beslutat om3. är det tredje året i de nu gällande nationella och regionala planerna. Tabell 3.5 nedan redovisar en uppföljning av genomförda åtgärder 2010, 2011 och 2012 i förhållande till fastställd ram. 3 I samband med behandlingen av regeringens proposition Investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem beslutade att planeringsramen för dessa investeringar ska uppgå till för perioden –2025. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.5 Uppföljning av den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportinfrastruktur samt länsplanerna för regional transportinfrastruktur för perioden –2021 Summa Utveckling av transportsystemet Drift, underhåll och bärighet Drift och underhåll vägar Bidrag till enskilda vägar Drift och underhåll järnväg Summa Drift, underhåll och bärighet Investeringar i vissa väg- och järnvägsprojekt som delvis kommer att finansieras med inkomster från trängselskatt Lån i , trängselskatt och avgifter I enlighet med den nationella planen har det 2010, 2011 och 2012 gjorts investeringar för och för hela planperioden –2021. Det ger att av den totala planen hade genomförts vid utgången av 2012 se tabell 3.6. Tabell 3.6 Uppföljning av åtgärdsområden i nationell plan Kostnader i , prisnivå 2009 Plan 2010–2021 1 Kostnader för investeringsobjekt redovisas de år de genomförs, oavsett finansieringsform. Detta gäller också objekt där förskottering skett. Anslagsbelastningen sker de år som återbetalningen görs. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 De olika typerna av investeringsåtgärder som genomförts enligt nationell plan och de regionala planerna, och hur kostnaderna fördelats mellan olika typer av åtgärder redovisas i tabell 3.7. Tabell 3.7 Kostnader för investeringar per åtgärdskategori Miljoner kronor i löpande prisnivå I tabell 3.8 nedan redovisas prognostiserad kostnad i förhållande till plan. Tabell 3.8 Uppföljning och prognos för större investeringsobjekt i Nationell plan för transportsystemet 2010–2021 Kostnader i , prisnivå 2009 plan inkl. ev. medfi- (löpande priser) ökad kapacitet (Mälar- (Yttre delen) 2003 (1992) Bana väg i väst 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Av tabellen framgår att för sex projekt ligger den prognostiserade kostnaden under plankostnaden, medan den prognostiserade kostnaden överskrids för fyra projekt. Den betydligt lägre prognosen i förhållande till plan för () beror på de innehålls- och kostnadsbesparingar som identifierat tillsammans med som bekostar projektet. I tabell 3.9 nedan redovisas vilken typ av åtgärd som har genomförts enligt de regionala planerna och hur bidragen fördelat sig mellan olika typer av bidrag. I de namngivna investeringarna ingår såväl medel till vägar som till järnvägar. genomfördes åtgärder för totalt . Det innebär att av den totala planen för har genomförts 2010– 2012. Fördelningen mellan de olika regionala planerna redovisas i tabell 3.10. Tabell 3.9 Uppföljning av åtgärdstyper i de regionala planerna Kostnader i , löpande priser tivisering, miljö och till kommuner för trafik- säkerhet, miljö, trans- kollektivtrafik väg, spår Utfall i andel av 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.10 Uppföljning av de regionala planerna Kostnader i , löpande priser Utfall 2010–2011 Plan 2010–2013 Plan 2010–2021 plan 2010–2021 ej fördelat på län Drift och underhåll samt extra åtgärder 2012 meddelade regeringen sin avsikt att vidta åtgärder för att möjliggöra ytterligare kapacitetshöjande åtgärder i järnvägsnätet med . Därutöver höjdes banhållningsanslaget med i statens budget . Denna satsning innebär att har genomfört extra åtgärder för . Resterande medel kommer användas . Den största delen av satsningen – – har använts till reinvesteringar som syftar till att gagna funktionen på landets högtrafikerade banor. Som exempel kan nämnas att järnvägsspår byttes , den största delen på godsstråket genom Bergslagen och Västra stambanan. I renoverades gamla och ca 25 spårväxlar byttes i hela landet. En viktig del har även varit att projekteringar och förarbeten har genomförts under 2012 som ger goda förutsättningar för åtgärder . Den återstående delen av använda medel tack vare satsningen på järnväg – – har använts till investeringar. Av dessa medel användes till investeringar i större projekt och till investeringar i mindre åtgärder för trimning och effektivisering av järnvägssystemet. Investeringar har bl.a. gjorts i de större projekten , –, –, Värmlandsbanan samt –Degerön. Underhåll av belagda vägar är oftast den regulator som används för att kompensera höga vinterväghållningskostnader. Underhållskostnaden ligger på samma nivå som . De mellanliggande åren har kostnaderna varit lägre, vilket till stor del förklaras av de svåra väderförhållandena vintrarna 2010 och 2011. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 på vägarna är i stort sett oförändrat . För tillståndsförändringen noteras en liten förbättring för spårdjupsutvecklingen, medan utvecklingen av andel vägar med ojämnheter i längdled är oförändrade. Ett normalt utfall för vintertjänster har – tillsammans med de särskilda åtgärder som satte in – inneburit att antalet totalstopp på vägnätet kraftigt minskat. Även på väghållningsanslaget gjordes en stor satsningen i statens budget 2012. Av de extra som tilldelades 2012 har använts till underhållsåtgärder och till investeringar. rande kommer att användas . Den störta delen av underhållsåtgärderna har avsett byte av vägbeläggning, men bland åtgärderna finns även förbättring av trafikinformation. Till exempel har kameror och detektorer byggts ut längs med pendlingsstråken i för att tidigare identifiera störningar. De extra investeringsåtgärderna omfattade ett stort antal åtgärder med mindre belopp per åtgärd. Bland åtgärderna kan nämnas på projektet körfält t.ex. i form av åtgärder för att underlätta för gång och cykel samt kollektivtrafik och åtgärder för förbättrad bärighet på . Tabell 3.11 Underhåll och reinvesteringar per bantyp i förhållande till antalet tågkilometer och antalet spårmeter Banor för övrig vik- tig gods- och re- Ej indelad i bantyp 1 Metoden för att ta fram underhålls- och reinvesteringskostnad per bantyp har förändrats något . För att bibehålla jämförbarheten över tiden har justerats på motsvarande sätt. Tabell 3.12 Beläggningsunderhåll per vägtyp Kronor, löpande prisnivå 1 Metoden för att ta fram underhålls- och reinvesteringskostnad per vägtyp har förändrats något . För att behålla jämförbarheten över tiden har åren 2008, 2009, 2010 och 2011 justerats på motsvarande sätt. Uppföljning av objekt som färdigställdes I nedanstående tabell redovisas en kostnadsuppföljning för de större väg- och järnvägsobjekt som färdigställdes . En jämförelse görs mellan verklig kostnad och beräknad kostnad enligt plan. Som huvudprincip jämförs den verkliga kostnaden med den beräknade kostnaden för respektive objekt då det togs upp i nationell plan. Av tabellen framgår vilket år regeringen hade fattat planbeslut vid byggstart. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 För att kunna jämföra kostnaderna redovisas dessa priser. I tabellen redovisas en prisomräkning med både nettoprisindex och det branschrelaterade index som använder. 4 Som framgår av tabellen är de slutliga kostnaderna för projekten generellt sett högre än de planerade kostnaderna. Framför allt gäller det järnvägsprojekten. Det framgår också av tabellen att kostnadsökningarna varierar stort beroende på vilket index som används. Om beräkningarna utgår från branschindex blir den totala ökningen att genomföra om nettoprisindex används. Det bör noteras att förändrade kostnader kan ha flera olika orsaker. Det kan t.ex. gälla högre byggkostnader än förutsett eller förändrad utformning av ett projekt som sådant. I årsredovisning förklaras och kommenteras kostnadsutvecklingen på projektnivå. 4 Nettoprisindex visar de genomsnittliga prisförändringarna för den inhemska privata konsumtionen och är till skillnad från konsumentprisindex rensad från prispåverkande effekter av förändrade indirekta skatter och olika subventioner. Det branschindex använder bygger på entreprenadindex E84 och återspeglar den generella prisutvecklingen i den del av entreprenadbranschen som avser väg- och järnvägsbyggande. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.13 Uppföljning av kostnader samt redovisning av kalkylerad samhällsnytta för objekt som öppnats för trafik -0,4 inkl. ombyggnad av per- hamn, ökad kapacitet -0,1 -0,1 spår (inkl resecentrum i kustbana, öster om -0,1 -0,2 -0,1 E22 Hurva–Rolsberga -0,1 -0,2 -0,7 -0,7 Mötesfri väg och fler- -0,5 -0,3 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Regeringens uppfattning är att prognossäkerheten och kostnadskontrollen behöver bli betydligt bättre. Det pågår ett kontinuerligt arbete i med att utveckla och förbättra prognossäkerhet och kostnadskontroll i infrastrukturprojekt men det är ett arbete som kan bära frukt först efter . I propositionen Framtidens resor och transporter – infrastruktur för hållbar tillväxt (prop. 2008/09:35) anger regeringen att en tvåprocentig produktivitetsförbättring bör vara en realistisk förväntning på anläggningsmarknaden för perioden – 2021. En årlig tvåprocentig produktivitetsförbättring utgör därefter en förutsättning för finansieringen av den fastställda nationella åtgärdsplanen för perioden –2021. I syfte att löpande följa upp och analysera agerande för att bidra till att förbättra produktiviteten och innovationsgraden på anläggningsmarknaden tillkallade regeringen som slutredovisade sitt uppdrag . fastställde en beställar- och upphandlingsstrategi. Där framgår att målet för beställarrollen är att få mer nytta för pengarna genom ökad produktivitet, innovationsgrad och konkurrens i anläggningsbranschen. Arbetet innebär att som beställare ska skapa förutsättningar för ökad innovation och produktivitet. ska fokusera på anläggningarnas funktionalitet och egenskaper. Det är leverantören som ska se till att rätt resurser, insatsvaror och tjänster används och att effektiva produktionsmetoder utvecklas och används. I valet av affärsform ingår upphandlingsform, entreprenadform, ersättningsform och form för samverkan. arbetar med enhetliga koncept för totalentreprenader och med funktionskrav inom vägbyggnad. Detta arbete har resulterat i att nya effektiva lösningar har kommit fram i ett antal större och mindre entreprenader. Arbete pågår med att ta fram ett koncept för totalentreprenader för byggande av järnväg. Projektet (produktivitets- och innovationsutveckling i anläggningsbranschen) är en del av effektiviseringsprogram. Syftet är att sänka produktionskostnaden inom investering och underhåll samt att bidra till högre produktivitetsutveckling inom anläggningsbranschen. Målet med är att minska produktionskostnaderna med 10–till 2013 samt att därefter kunna nå en årlig produktivitetsutveckling på 2–. En handlingsplan togs fram inför den genomförandefas som sträcker sig över åren 2012– 2013. Inom påbörjades begränsade mätningar av produktiviteten och de utökades successivt .