prop · H1031d24 · 2013-09-18 00:00:00 — Regeringen har höga ambitioner när det gäller utbyggnaden av den förnybara elproduktionen. Vindkraften spelar en viktig roll för att dessa ambitioner ska kunna uppnås. Uppbyggnaden bör ske så effektivt som möjligt och vindkraften bör så långt som möjligt etableras där 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 vindresursen är bäst. är det viktigt att söka hitta lösningar för att minimera eventuella konflikter mellan vindkraft och andra betydelsefulla intressen. Enligt regeringens mening finns flera faktorer av betydelse för att så långt som möjligt förbättra förutsättningarna för samexistens mellan olika intressen. Bland annat bör enligt regeringen både vindkraftsbranschen och företrädare för andra intressen sträva efter att aktivt ta tillvara de möjligheter som kan erbjudas genom den tekniska utvecklingen i respektive område, till exempel inom försvarsområdet. Vidare understryker regeringen vikten av en tydlig kommunikation mellan olika intressenter i vindkraftsärenden, samt att alla berörda aktörer löpande förbättrar och utvecklar sina processer för samverkan. Regeringen ser i detta sammanhang positivt på att Försvarsmakten fortsätter utveckla sina processer för hantering av vindkraftsärenden och för kommunikation med berörda aktörer. När det gäller databasen anser regeringen att det är i allas intresse, såväl projektörer som tillståndsgivande myndigheter, att inaktuella förfrågningar kan tas bort och lämna utrymme för nya etableringar samt att informationen om befintliga och planerade vindkraftverk är kvalitetssäkrad. I sin redovisning med anledning av FOI:s rapport anförde Försvarsmakten att Vindbrukskollen inte kan användas som beslutsunderlag i samband med flygsäkerhetsberedningar eftersom den inte är kvalitetssäkrad. bedömer myndigheten att Vindbrukskollen har en potential i detta avseende. Regeringen anser att samordningsansvariga myndigheten, (), och projektörerna tillsammans med övriga berörda intressenter bör identifiera bristerna i nuvarande databas samt vidta åtgärder för att åtgärda dessa. Försvarsmakten lyfter också fram det arbetet som har pågått på tillsammans med gällande möjligheten att komplettera befintlig väderradar på med en extra väderradarstation för att därigenom möjliggöra vindkraftsetablering. Det är regeringens bedömning att detta är en positiv utveckling och att erfarenheterna från detta arbete bör tas till vara och appliceras på andra delar av landet där det finns väderradar och intresse att bygga vindkraft. Förenklingar avseende nätanslutning av anläggningar för förnybar elproduktion behöver fortsatt genomföras. Regeringen bedömer att det är angeläget att följa upp tillståndsprocesser för etablering av ny förnybar elproduktion samt att göra en översyn av processerna för nätanslutning, nätförstärkning respektive nätutbyggnad till följd av den höjda ambitionen för elcertifikatsystemet. Tillståndsprocesserna för både ny energiproduktion och kraftnät måste fortsätta att förenklas och förkortas. Regeringen verkar för att det mål som är uppsatt inom ramen för elcertifikatsystemet uppnås på ett kostnadseffektivt sätt. Regeringen har tidigare i propositionen Genomförande av direktivet om förnybar energi, som har bifallits av , bedömt att ett vidareutvecklat system med s.k. förtida delning av nätförstärkningskostnaden för storskaliga produktionsanläggningar för förnybar el bör införas i syfte att en elproducent endast ska betala en sådan del av den totala kostnaden för den nödvändiga nätförstärkningen som motsvarar varje producents andel av den totala anslutningskapaciteten (prop. 2009/10:128, bet. 2009/10:NU18, rskr. 2008/09:280). Regeringen har tidigare även redogjort för sin avsikt att återkomma med förslag i frågan. För att uppnå önskat resultat i det korta perspektivet avser regeringen att, , införa ett system med förtida delning av nätförstärkningskostnaden där () får i uppgift att välja ut lämpliga geografiska områden. Inom områdena identifieras därefter vilka projekt som kan bli aktuella och en förtida delning av anslutningsavgiften kan då beräknas. Inriktningen på förslaget är följande: täcker kostnader för nätförstärkningar i stam- och regionnät som är kundspecifika för produktionsanläggningar som antas anslutas , exempelvis genom lån till regionnätsföretag. Den som ansluter en anläggning betalar en anslutningsavgift till det nätföretag vars nät anläggningen ansluts till. Avsikten är att avgiften ska ersätta kostnaderna för den nödvändiga nätförstärkningen i den del som svarar mot anläggningens andel av den totala nätförstärkningens kapacitet. Ett nätföretag som ansluter en anläggning inom ramen för förslaget ska betala tillbaka det stöd som har lämnats av allteftersom nätförstärkningens kapacitet tas i anspråk genom anslutning av anlägg- Förslaget ska kunna tillämpas inom ett eller flera geografiska områden , så länge den totala nätförstärkningskostnaden som bekostas av inom ramen för förslaget inte överstiger . Projekten som planeras i ett område ska ha utvecklats relativt långt innan den föreslagna lösningen tillämpas där. Vidare ska anläggningar med en installerad kapacitet motsvarande av kapaciteten för den planerade totala nätförstärkningen ha tecknat anslutningsavtal med nätföretag. När utvecklingen inom ett område där förslaget tillämpas säkrat en kostnadstäckning motsvarande av utestående fordringar kan lösningen tillämpas på ett nytt område. En viktig utgångspunkt är att de utvalda projekten i slutändan ska bära sina egna kostnader och att staten endast ska ta en begränsad risk. Förslaget ska inte medföra kostnader som direkt påverkar statsbudgeten, och kan hanteras inom Svenska kraftnäts nuvarande verksamhet. Förslaget medför att vindkraft kommer att kunna byggas i bättre vindlägen vilket kan minska kostnaderna i elcertifikatsystemet. Regeringen bedömer även att elnätet då kan planeras mer rationellt vilket minimerar nätutbyggnaden och därmed ger miljövinster. Regeringens ambition är att ersätta övergångslösningen med en långsiktig marknadslösning där staten inte behöver ta en finansiell risk. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att utreda hur en sådan lösning kan utformas. En utökad produktion av vindkraft och ökad användning av bioenergi från jord- och skogsbruket är en förutsättning för att ska kunna uppfylla målsättningarna avseende andelen förnybar energi till 2020. En fortsatt hög och hållbar tillväxt i skogen är viktig för att säkerställa ett ökat hållbart uttag av biomassa med fortsatt högt nettoupptag av koldioxid i skog och mark. Biodrivmedel bedöms komma att stå för en större andel av bränsleanvändningen inom transportsektorn. Regeringens insatser för en fossiloberoende fordonsflotta fortsätter. tillkallade regeringen en särskild utredare för att kartlägga möjliga handlingsalternativ samt identifiera åtgärder för att reducera transportsektorns utsläpp och beroende av fossila bränslen (dir. 2012:78). Åtgärderna kan avse alla de relevanta aspekter som kan ha betydelse för att 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 uppnå den långsiktiga prioriteringen om en fossiloberoende fordonsflotta 2030 samt, med avseende på transportsektorn, visionen om att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser 2050. Utredaren ska lämna sina förslag . Regeringen arbetar strategiskt för en ökad andel förnybar energi i transportsektorn samt för strikta och ändamålsenliga hållbarhetskriterier för förnybara drivmedel. Dessa båda frågor hänger tydligt ihop. som vi genomför omställningen av transportsektorn och bryter beroendet av fossila drivmedel ska vi säkerställa att de biodrivmedel vi övergår till är hållbara. Generellt verkande styrmedel som sätter pris på utsläppen utgör grunden för omställningen. Sådana styrmedel behöver kompletteras med mer riktade styrmedel. Regeringens mål och långsiktiga ambitioner avseende omställningen av transportsektorn kräver omfattande insatser, exempelvis i form av investeringar från privata aktörer. Ekonomiska och administrativa styrmedel som är kostnadseffektiva, långsiktigt hållbara och förutsägbara är viktiga för att få till stånd den önskade utvecklingen. Ett kvotpliktsystem för ökad låginblandning av biodrivmedel, i kombination med en drivmedelsbeskattning som är långsiktigt hållbar gentemot unionsrätten, samt fortsatt skattebefrielse för höginblandade och rena biodrivmedel, kan sammantaget utgöra ett långsiktigt hållbart och förutsägbart ramverk, i form av en långsiktig strategi för främjande av hållbara biodrivmedel. I syfte att säkerställa låginblandade volymer biodrivmedel på marknaden föreslår regeringen att ett kvotpliktssystem för biodrivmedel införs fr.o.m. , med åtföljande justeringar av energiskatten. För att ge höginblandade och rena biodrivmedel goda konkurrensförutsättningar ges fortsatt skattebefrielse även efter 2013. Avsikten är att skillnaden i beskattningen mellan hållbara höginblandade biodrivmedel och drivmedel utan fossilt innehåll och deras fossila motsvarigheter framöver ska fortsätta att vara lika stor som . Beskattningen kan dock komma att förändras om s.k. överkompensation inträffar. Kvotpliktsystemets införande skapar budgetutrymme att vidta åtgärder som skyndar på den positiva utvecklingen inom energi- och klimatområdet. Med detta i beaktande avser 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 regeringen att presentera ytterligare styrmedelsåtgärder som ger positiva incitament inom klimat- och energiskatteområdet utöver de som presenteras i denna proposition. I det arbetet kommer insatser för att reducera transportsektorns utsläpp och beroende av fossila bränslen att vara viktiga. För att även fortsättningsvis stödja introduktionen av miljöanpassade bilar på marknaden föreslår regeringen att den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöbilar förlängs med fr.o.m. . Som ett steg i regeringens politik för att öka andelen förnybar energi och stärka ställningen för de konsumenter som också producerar förnybar el aviserar regeringen i denna proposition ett förslag, som är mer generöst än nettodebiteringsutredningens. Det aviserade förslaget innebär att en skattereduktion införs för mikroproducenter av el från förnybara energikällor. Förslaget bedöms tidigast kunna träda i kraft . I möjligaste mån bör konkurrenssnedvridningar undvikas mellan värmeproduktion inom industrin och värmeföretag, när produktionen sker för samma ändamål. Energiskatt om per kWh tas ut för den el som industrin och de areella näringarna förbrukar. Högre energiskatt gäller för viss el som används av värmeföretag i samband med produktion av värme som levereras till industrin eller de areella näringarna. Denna beskattning bör ses över. kommer frågan om en ökad differentiering i fordonsbeskattningen för att premiera nyförsäljning av fordon med låg klimatpåverkan att beredas. Därutöver fortsätter satsningarna för att stödja utvecklingen av ny teknik, bl.a. genom programmet för demonstration och marknadsintroduktion av elbilar och laddhybrider samt demonstrationsanläggningar för andra generationens biodrivmedel. Biogas kan spela en viktig roll i det svenska energisystemet för produktion av förnybart transportbränsle, el och värme och då framför allt lokalt och regionalt. Lokalt innebär biogas, renad till biometan och utnyttjad som drivmedel i tätorternas trafik, ett betydande steg i riktning mot ekologiskt hållbara städer. Den lovande utveckling med biogas för fordon som inletts i de senaste drygt tio åren bör fortsatt stimuleras. Regeringen avser även fortsättnings- vis att främja utvecklingen av biogas genom att stödja ny teknik och innovativa lösningar som stärker biogasteknikens konkurrenskraft och ökar biogasproduktionen. Regeringen har även beslutat om ett etappmål om ökad resurshushållning i livsmedelskedjan. Åtgärder genomförs med målsättningen att av matavfallet från hushåll, storkök, butiker och restauranger ska sorteras ut och behandlas biologiskt så att växtnäring tas tillvara. Av detta ska behandlas så att även energi tas tillvara. Framför allt är det omhändertagande genom rötning med biogasproduktion som avses. Även främjandet av att återföra rötrester utan att skada människors hälsa eller miljön är viktig. Solceller är en annan förnybar energiteknik som är gynnsam i ett klimatperspektiv, men som ännu inte är kommersiellt konkurrenskraftig i jämförelse med på marknaden redan etablerade tekniker. Regeringen stödjer installationen av solceller i syfte att skapa gynnsamma förutsättningar för utvecklingen och etableringen av denna teknik. Energiförsörjningen är en av vår tids stora samhällsutmaningar. Analyser från EU- kommissionen, och andra pekar på det utökade behovet av investeringar i ny teknik. Regeringen ser forskning, utveckling och innovation som viktiga förutsättningar för att möjliggöra utvecklingen av ett långsiktigt hållbart energisystem, för att öka möjligheterna att möta de stora samhällsutmaningarna kring energi, klimat och miljö, och som centralt för att EU ska uppnå uppsatta klimat- och energipolitiska mål till 2020 och 2050. Stöd till forskning och innovation inom energiområdet är en viktig och integrerad del av energipolitiken. Utveckling av ny teknik och nya tjänster ökar väsentligt möjligheterna att kunna minska kostnaderna för att uppnå klimat-, energi- och miljöpolitiska mål. Insatserna fokuseras på områden inom vilka har en nationell styrkeposition i form av naturresurser eller kompetens samt goda förutsättningar för export av teknik eller kunnande. Regeringens satsningar på forskning och innovation, i kombination med ett positivt företagsklimat som uppmuntrar till nytänkande och satsningar inom energi- och miljöområdet, skapar tillväxt, nya jobb, och goda exportmöjligheter inom energi- och miljötekniksektorn som resultaten bidrar till en bättre miljö. Forskning och innovation på energiområdet ska utformas och genomföras så att dess resultat bidrar till uppfyllandet av uppställda energi- och klimatpolitiska mål, samt energirelaterade miljöpolitiska mål. Det är regeringens uppfattning att ambitionerna bör höjas avseende teknikverifiering och demonstration på energiområdet, samfinansiering inom plan och i samband med EU-initiativet NER300 för storskalig demonstration och kommersialisering av ny teknik. Vidare bör aktiviteten ökas inom ingångna bilaterala avtal. Insatserna för forskning och utveckling för långsiktig kompetensuppbyggnad bör ökas och ambitionen höjas vad gäller forskningens kvalitet och aktivitet med avseende på antal publikationer, citeringsgrad och antal forskarutbildade. Insatser kring strategiska innovationsområden kan skapa starka tvärvetenskapliga och tvärsektoriella samverkansstrukturer. Investeringar för att utveckla miljöteknikföretag är ofta långsiktiga och kapitalkrävande vilket medför svårigheter att attrahera tillräckligt med kapital i ett tidigt skede. Regeringen avser därför att med stöd av resurser från EU:s regionalfondsprogram, givet ett godkännande av , och etablera en grön investeringsfond med inriktning på energi- och miljöteknik. Syftet är att stärka utbudet av riskkapital för finansiering av företag med affärsmodeller som bidrar till att minska utsläppen av koldioxid. utgjorde kärnkraften av den svenska elproduktionen. Kärnkraften kommer att vara en viktig del av svensk elproduktion . Med ett ökande fokus på klimatförändringarna uppfyller kärnkraften ett av de viktigaste kraven som ställs på dagens energikällor, nämligen att den endast innebär låga utsläpp av växthusgaser. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Lagen om kärnkraftens avveckling har upphävts. Ett tillstånd till uppförande och drift av en ny kärnkraftsreaktor förutsätter att den nya reaktorn ersätter en av de befintliga reaktorerna, att den äldre reaktorn är permanent avstängd när den nya reaktorn tas i drift och att den nya reaktorn uppförs på en plats där någon av de befintliga reaktorerna är lokaliserad. Vidare kan industrin inte påräkna något statligt stöd i form av direkta eller indirekta subventioner. har beslutat att införa ett obegränsat ansvar för radiologiska olyckor för innehavare av kärntekniska anläggningar och att innehavare av kärnkraftsreaktorer ska finansiera ansvaret . Följderna av jordbävningen utanför och effekterna av den efterföljande vid kärnkraftverket vid i visade på nödvändigheten att säkerheten ständigt står i fokus och utvecklas i takt med ny kunskap. Resultaten av stresstester som genomförts på alla kärntekniska anläggningar inom EU visar att de svenska kärnkraftverken är robusta och tåliga mot de flesta extrema händelser, men för vissa händelser är det nödvändigt med förbättringsåtgärder. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 3.1 Anslagsutveckling 1:1 : 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 248 507 tkr prisnivå. 3Motsvarar 248 507 tkr prisnivå. 4Motsvarar 248 508 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Statens energimyndighets () förvaltningskostnader, samt provning och märkning av energirelaterad utrustning. finansierar planering, uppföljning och utvärdering av de energipolitiska programmen genom de s.k. programanknutna kostnaderna som belastar andra anslag än förvaltningskostnaderna. De samlade förvaltningsutgifterna redovisas i tabell 3.2. Tabell 3.2 Samlade förvaltningskostnader vid För att säkerställa att beredning och beslutsfattande i ärenden kopplade till olika forskningsprogram som genomförs i samarbete med externa parter ska genomföras på samma sätt som myndighetens övriga myndighetsutövning har viss administration som tidigare, med stöd av medel från anslag 1:5 Energiforskning, hanterats av berörda branschorganisationer, högskolor eller i olika nätverk överförts till och belastar därmed anslag 1:1 : Förvaltningskostnader. Regeringen menar mot denna bakgrund att en överföring om , , från anslaget 1:5 Energiforskning till anslaget 1:1 : Förvaltningskostnader är motiverad. Regeringen föreslår att anvisas . , 2016 och 2017 respektive 261 448 000 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 3.3 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:1 : Förvaltningskostnader Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. Budget för avgiftsfinansierad verksamhet Tabell 3.4 Offentligrättslig verksamhet vid (som inte får disponerar avgifter enligt lagen (2004:1199) om handel med utsläppsrätter avseende kontoföring för de som frivilligt ansluter sig till handelssystemet. Myndigheten disponerar även ansökningsavgifter som tas ut enligt 12 § fjärrvärmelagen (2008:263). Ansökningsavgifterna ska bidra till finansieringen av verksamhet vid . disponerar de avgifter som tas ut med stöd av naturgaslagen (2005:403) eller lagen (2012:273) om trygg naturgasförsörjning för tillsyn eller försörjningstrygghetsåtgärder. Avgiften ska täcka myndighetens kostnader för denna verksamhet. De offentligrättsliga avgiftsintäkterna som inte får disponeras avser främst kvotplikts- och förseningsavgifter enligt lagen (2011:1200) om elcertifikat samt lagringsavgifter enligt lagen (2012:806) om beredskapslagring av olja. Tabell 3.5 Uppdragsverksamhet vid (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) uppdragsverksamhet avser viss test- och provningsverksamhet samt administrativa tjänster på uppdrag från andra myndigheter. Nya krav på särredovisning av intäkter från tjänsteexport gäller . intäkter av tjänsteexport utgörs främst av intäkter från (). 3.1.21:2 Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m. Tabell 3.6 Anslagsutveckling 1:2 Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till energi- och klimatrådgivning, utbildning av och information till energi- och klimatrådgivare samt stöd till regionala energikontor och utvecklingsinsatser för länsstyrelsernas energiomställningsarbete. Anslaget får även användas för utgifter för insatser för informationsspridning, utveckling och spridning av verktyg och metoder, utredningsinsatser samt utbildning om energieffektiv teknik. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:2 Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov om framtida anslag på högst 2015–2017. Skälen för regeringens förslag: För att underlätta planering och teckna avtal om fleråriga projekt är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:2 Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov om framtida anslag på högst 2015–2017. Tabell 3.7 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:2 Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m. Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 3.8 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:2 Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen bedömer att en stärkt konsumentroll är viktig för att nå resultat inom energieffektiviseringsområdet. Den kommunala energi- och klimatrådgivningen, som syftar till att ge oberoende råd inom området är därför ett viktigt verktyg. För att den kompetens som finns inom denna verksamhet ska kunna behållas och utvecklas är det angeläget att skapa stabila och långsiktiga finansiella förutsättningar. Regeringen föreslår därför att anslaget tillförs ytterligare medel, för åren 2015–2017. Regeringen föreslår att anvisas . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till . 3.1.31:3 Insatser för uthållig energianvändning Tabell 3.9 Anslagsutveckling 1:3 Insatser för uthållig energianvändning 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till teknikupphandling för att utveckla och introducera ny energieffektiv teknik på marknaden samt stöd till energieffektiv teknik. Anslaget får användas för utgifter för informations-, utvecklings- och demonstrationsinsatser avseende konvertering mellan olika 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 system för uppvärmning. Anslaget får användas för främjandeåtgärder, såsom demonstrationsprojekt, samt utvärdering, av befintliga och nya lågenergibyggnader. Anslaget får användas för utgifter för genomförandet av EU-rättsakter samt annat internationellt samarbete inom energieffektiviseringsområdet och därtill hörande metod-, utvecklings- och utredningsarbete. Anslaget får även användas för utgifter för utveckling av styrmedel för energieffektivisering. En del av anslaget disponeras av för arbetsuppgifter som följer av genomförandet av EU-direktivet om byggnaders energiprestanda. En del av anslaget disponeras av Swedac för arbetsuppgifter som följer av genomförandet av EU-direktivet om energieffektivitet. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:3 Insatser för uthållig energianvändning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov om framtida anslag på högst 2015–2017. Skälen för regeringens förslag: För att underlätta planering och teckna avtal om fleråriga projekt är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför utfästelser . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:3 Insatser för uthållig energianvändning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov om framtida anslag på högst 2015–2017.