prop · H1031d20 · 2013-09-18 00:00:00 — En rik tillgång och mångfald på natur, allemansrätt, individens intresse och ideella organisationers engagemang är grunden för människors möjligheter att bedriva friluftsliv i alla delar av landet. stora arealer av skogar, våtmarker, fjäll, sjöar, skärgårdar och unika tillgång till stadsnära natur ger stora möjligheter för ett aktivt friluftsliv. Friluftslivet är brett och spänner över flera politikområden, där naturvårdspolitik, regional tillväxtpolitik, näringspolitik, jordbruks- och skogspolitik, politik för landsbygdens utveckling samt utbildnings- och forskningspolitik är några exempel. Friluftslivets folkhälsoaspekter och den förebyggande hälsovården är liksom kulturlivet och samhällsplaneringen centrala. För att värna de tätortsnära grönområdena har den kommunala planeringen en nyckelroll. I detta sammanhang är regeringens ambition även att uppmuntra bildandet av fler nationalstadsparker i . –2014 genomför regeringen initiativet Attraktionskraft , i syfte att lyfta och främja förutsättningarna för att utveckla attraktiva livs- och boendemiljöer. Arbetet utgår från antagandet att hållbara tillväxt inte enbart är beroende av näringslivets villkor. Den är också beroende av de miljöer människor bor och verkar i. Friluftsliv samt natur- och kulturturism bidrar till att stärka den lokala och regionala attraktiviteten och medverkar till en stark och hållbar utveckling och regional tillväxt. Friluftsliv tillsammans med rekreation, turism, estetiska värden, andlig välfärd, kulturarv, möjligheter till utbildning och forskning, inspirationskälla för konst, litteratur, musik är exempel på värdet av naturen och dess ekosystemtjänster. Ekosystemtjänsternas betydelse för samhället har belysts i regeringens proposition Svenska miljömål – för ett effektivare miljöarbete (prop. 2009/10:155). Regeringen arbetar vidare med att tydliggöra det samhällsekonomiska värde ekosystemtjänsterna har och där friluftslivet utgör en viktig del. Allemansrätten är av avgörande betydelse för ett fritt friluftsliv och turism, och en unik grundlagsfäst rätt och ett ansvar som ska värnas. Den ger oss tillgång till naturen och en möjlighet att ta del av det som naturen erbjuder på ett ansvarsfullt sätt. Allemansrätten är en viktig tillgång för både stad och land, regional utveckling och lokala turismföretag. Tillgången till naturen måste värnas och eventuella intressemotsättningar mellan olika nyttjare måste förebyggas. Friluftsorganisationernas verksamhet är mycket viktig för möjligheten att bedriva friluftsliv. Det är bland annat genom att människorna utövar friluftsliv som kunskap och intresse för naturvård och folkhälsa upprätthålls och utvecklas. Därför är det också en angelägenhet för staten att stödja organisationer och enskilda i friluftsarbetet. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Svenskt Friluftsliv, som är en samarbetsorganisation för 23 ideella friluftsorganisationer, fördelar statsbidragen till friluftsorganisationer. Regeringen konstaterar att de fördelade bidragen till friluftsorganisationer väl uppfyller bidragens syften och att bidragen ger stor nytta. 16.6.1 13:1 Stöd till idrotten 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till idrotten. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till idrottsforskning och insatser mot dopning. Tabell 16.3 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 13:1 Stöd till idrotten Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Anslaget ökar med i nivå 2014–2016 för platser för funktionshindrade elever vid riksrekryterande idrottsgymnasier. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 13:1 Stöd till idrotten . , 2016 respektive 2017 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 1 . 16.6.213:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till allmänna samlingslokaler. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till , Folkets Hus och Parker och för organisationernas information, rådgivning, utvecklingsarbete och arbete gällande ansökningar om statligt stöd. I förordningen (1996:1593) om bidrag till allmänna samlingslokaler finns bestämmelser om bidrag till allmänna samlingslokaler. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2018. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för investeringsbidrag till fleråriga projekt. Bidragen betalas ut när projekten är slutförda och har besiktigats. Detta innebär att bidragen betalas ut ett eller då projektbidrag beslutats. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2018. Tabell 16.5 Beställningsbemyndigande för anslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 16.6 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen bedömer att anslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler 2014 bör ligga på oförändrad nivå jämfört med innevarande år. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler . –2017 beräknas anslaget till . 16.6.313:3 Bidrag för kvinnors organisering 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för kvinnors organisering. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 I förordningen (2005:1089) om statsbidrag för kvinnors organisering finns bestämmelser om statsbidrag för kvinnors organisering. Tabell 16.8 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 13:3 Bidrag för kvinnors organisering Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen bedömer att anslaget 13:3 Bidrag för kvinnors organisering 2014 bör ligga på oförändrad nivå jämfört med innevarande år. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 13:3 Bidrag för kvinnors organisering 2014. –2017 beräknas anslaget till . 16.6.4 13:4 Stöd till friluftsorganisationer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till friluftsorganisationer. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 I förordningen (2010:2008) om statsbidrag till friluftsorganisationer finns bestämmelser om statsbidragens hantering. Tabell 16.10 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 13:4 Stöd till friluftsorganisationer Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 13:4 Stöd till friluftsorganisationer . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . 16.6.513:5 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer i enlighet med lagen (2010:473) om statligt stöd till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 13:5 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015. Skälen för regeringens förslag: För att administration ska kunna bedrivas effektivt bör stödet till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer handläggas som stödet till de politiska partierna enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier. Detta innebär att åtaganden om stöd till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer beslutas för och därmed medför behov om framtida anslag. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 13:5 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 16.12 Beställningsbemyndigande för anslaget 13:5 Bidrag till allmänna riksdagspartiers kvinnoorganisationer Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 16.13 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 13:5 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen bedömer att anslaget 13:5 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer 2014 bör ligga på oförändrad nivå jämfört med innevarande år. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 13:5 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer . –2017 beräknas anslaget till . 16.6.613:6 Insatser för den ideella sektorn 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för bidrag till forskning samt annan kunskapsutveckling som avser det civila samhället. Anslaget får även användas för utgifter för uppföljning och annan verksamhet för genomförandet av politiken för det civila samhället samt för sådana administrativa utgifter som är en förutsättning för genomförandet av insatser inom området. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 13:6 Insatser för den ideella sektorn besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2019. Skälen för regeringens förslag: Anslaget används bl.a. för bidrag till fleråriga forskningsprojekt inom forskningsprogrammet för det civila samhället. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 skapsrådet att göra en ny utlysning av forskningsmedel som kommer att innebära åtaganden . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 13:6 Insatser för den ideella sektorn besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2019. Tabell 16.15 Beställningsbemyndigande för anslaget 13:6 Insatser för den ideella sektorn Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 16.16 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 13:6 Insatser för den ideella sektorn Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen anser att det är angeläget att samordna arbetet med regeringens överenskommelse med idéburna organisationer och SKL på det sociala området samt stödja utvecklingen av lokala överenskommelser. Anslaget 13:6 Insatser för den ideella sektorn 2014 föreslås därför öka med . Regeringen anser vidare att bör tillföras anslaget permanent . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 13:6 Insatser för den ideella sektorn . – 2017 beräknas anslaget till . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Folkbildningen är en del av den samlade vuxenutbildningen. Till folkbildningen räknas folkhögskolor, studieförbund och studerande- organisationer inom folkhögskolan. Inom folkbildningen lämnas även särskilda statsbidrag för viss tolkutbildning. Ett särskilt verksamhetsstöd lämnas även till . Tabell 17.1 Utgiftsutveckling inom Folkbildning, utgiftsområde 17 14:1 Bidrag till folkbildningen 14:2 Bidrag till kontakttolkutbildning 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Folkbildningen är en del av den samlade vuxenutbildningen. Som anges under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning är målet för vuxenutbildningen enligt ett riksdagsbeslut att alla vuxna ska ges möjlighet att utvidga sina kunskaper och utveckla sin kompetens i syfte att främja personlig utveckling, demokrati, jämställdhet, ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt en rättvis fördelning (prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229). Statens stöd till folkbildningen har fyra övergripande syften. Enligt beslut (prop. 2005/06:192, bet. 2005/06:KrU14, rskr. 2005/06:322) liksom enligt förordningen, (1991:977) om statsbidrag till folkbildningen ska statens stöd till folkbildningen ha till syfte att stödja verksamhet som bidrar till att stärka och utveckla demokratin. Stödet till folkbildningen ska också bidra till att göra det möjligt för människor att påverka sin livssituation och skapa engagemang att delta i samhällsutvecklingen. Stödet ska vidare ha till syfte att bidra till att utjämna utbildningsklyftor och höja bildnings- och utbildningsnivån i samhället samt till att bredda intresset för och öka delaktigheten i kulturlivet. De verksamhetsområden som enligt förordningen i särskilt hög grad utgör motiv för statens stöd är den gemensamma värdegrunden (alla människors lika värde och jämställdhet mellan könen), det mångkulturella samhällets utmaningar, den demografiska utmaningen, det livslånga lärandet, kulturen, tillgängligheten och möjligheterna för personer med funktionshinder samt folkhälsa, hållbar utveckling och global rättvisa. Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen Underlag för bedömning av folkbildningens verksamhet hämtas från årsredovisning samt från de utvärderingar som genomför inom folkbildningens områden. Avsikten är att ett arbete ska inledas med att se över vilka indikatorer som kan behövas för att komplettera den oberoende och regelbundna utvärdering som folkbildningen ska bli föremål för framöver. För statens stöd till folkbildningen anvisade , en ökning med jämfört med . Ökningen beror främst på att det särskilda verksamhetsstödet till () förts till folkbildningsanslaget samt på en tillfällig förstärkning för att möjliggöra ett ökat antal årsplatser på folkhögskolans allmänna kurs . Folkbildningens resultat och effekter redovisade på regeringens uppdrag en folkhögskoledeltagarundersökning (dnr U2010/7768). Av redovisningen framgår att deltagarna i såväl folkhögskole- som studieförbundsverksamhet i allt väsentligt är nöjda med sin kurs, cirkel eller arrangemang. Utvärderingen visade bl.a. att av dem som besvarat enkäten anser att folkhögskolestudierna har bidragit till att de fått ökat självförtroende, ifrågasätter mer och tar mer initiativ . Vidare ansåg att de har haft möjlighet att påverka studiernas innehåll och uppläggning. Deltagandet bedöms också ha lett till nya kunskaper och insikter, ett större samhällsengagemang och ett ökat kulturintresse. Antalet avbrott på folkhögskolans allmänna kurs låg på en hög nivå. Detta kan delvis förklaras av att en stor andel av eleverna hade svårt att tillägna sig utbildningen genom sämre språkliga kunskaper eller på grund av funktionsnedsättning. Cirka en tredjedel av eleverna hade utländsk bakgrund och en tredjedel hade funktionsnedsättning. Avbrotten i allmän kurs under /12 var 2 046, vilket motsvarar av det genomsnittliga antalet deltagare . I den särskilda kursen avbröt 1 245 studierna. Detta motsvarar av det genomsnittliga antalet deltagare under läsåret. I de långa kurserna sammantaget avbröt av snittdeltagarna sina studier. /2012 sattes omdömen på av eleverna i Allmän kurs (, Studieom- döme, behörighet och avbrott i folkhögskolan 2011/2012). deltog i genomsnitt 197 700 enskilda deltagare per termin i folkhögskoleutbildning. Av dessa var 112 800 kvinnor och 84 900 män. Utöver detta gick i genomsnitt 5 875 deltagare på uppdragsutbildningar som anordnats på folkhögskolorna. deltog 663 700 personer i olika former av studiecirkelverksamhet, av vilka var kvinnor och män. Vidare uppgick antalet deltagare i annan folkbildningsverksamhet anordnad av studieförbunden till 380 500 personer, varav kvinnor och män. Kvinnorna är fler än männen inom folkbildningen. utgjorde de av deltagarna på folkhögskolorna. Vidare var av deltagarna i studiecirklar och av deltagarna i annan folkbildningsverksamhet kvinnor. Män var 2012 i majoritet bland studiecirkeldeltagare i åldern 20–beroende på att män i denna ålder dominerar i studiecirklar med inriktning på improvisatorisk musik, vilka har särskilt många deltagare. Kvinnor och män söker sig till olika utbildningar och aktiviteter inom folkbildningen. Av deltagare i folkhögskolans långa kurser (från en termin och uppåt) var andelen kvinnor större än andelen män på samtliga kursinriktningar utom musik och scenisk konst (dans, film och teater). Av deltagarna i de studiemotiverande folkhögskolekurserna var kvinnor och män . Av deltagarna i studiecirklar i improvisatorisk musik var kvinnor och män. Andra mansdominerade ämnen är träslöjd, medieproduktion, skogsbruk samt fiske och vattenbruk. Ämnen där kvinnor utgör av studiecirklarnas deltagare är bl.a. knyppling, porslinsmålning, vävning, konstsömnad balett, klassisk dans och klädsömnad. Många av deltagarna på folkhögskolornas utbildningar är unga. uppgick andelen deltagare som inte hade fyllt till på de allmänna kurserna, på de särskilda kurserna och på påbyggnadsutbildningarna. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Deltagarna i studieförbundens verksamheter är genomsnittligt äldre än folkhögskolans deltagare. Av det totala antalet studiecirkeldeltagare var medan var . Deltagare var överrepresenterade i förhållande till befolkningen som helhet medan det omvända gällde för 25–44 åringar. På folkhögskolornas långa kurser hade i genomsnitt av deltagarna någon typ av funktionsnedsättning. Vanligast förekommande var psykisk funktionsnedsättning, Aspergers syndrom och andra neuropsykiatriska diagnoser eller dyslexi. Av deltagare på folkhögskolornas allmänna kurs hade i genomsnitt någon funktionsnedsättning och på de särskilda kurserna medan av deltagarna i studiecirkelverksamhet hade funktionsnedsättning. En stor andel av dem som går på folkhögskolorna är födda utomlands. var denna andel på de allmänna kurserna och på de särskilda kurserna . Bland studiecirkelsdeltagarna var födda utomlands. På folkhögskolans långa kurser 2012 hade av deltagarna kortare utbildning än treårigt gymnasium. Kulturella kurser och program Av deltagarna på folkhögskolans långa kurser gick på konstnärliga/estetiska kurser. Av de studiecirklar som anordnades hade inriktning på konst, musik och media och på humaniora. har fortsatt sitt arbete med att utveckla och förankra det systematiska kvalitetsarbetet hos folkhögskolor och studieförbund. har analyserat och redovisat genomförda insatser i rapporten inom folkbildningen 2012. Enligt rapporten har studieförbunden och folkhögskolorna i hög grad bedrivit ett systematiskt kvalitetsarbete . av folkhögskolorna och nästan alla studieförbund har formulerat mål, genomfört insatser och utvärderat mål och insatser i relation till statens syften med statsbidraget till folkbildningen. Folkhögskolornas kvalitetsarbete har främst inriktats mot att utveckla pedagogiken. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 även handlat om att utveckla kursutbud, studeranderätt samt folkhögskolornas organisation och ledning. Studieförbundens kvalitetsarbete är relativt jämt fördelat mellan olika verksamhetsområden. deltar i ett nationellt nätverk, Digidel, som har bildats i syfte att öka digital delaktighet och minska digitala klyftor bland befolkningen. Ett viktigt syfte med Digidel är att fånga upp och sprida erfarenheter och resultat av olika aktörers insatser. (En mer omfattande beskrivning av digital delaktighet ges inom utgiftsområde 22). fördelade av statsbidraget till folkbildningen till 150 folkhögskolor. fördelades och till folkhögskolorna. Mätt i deltagarveckor svarade folkhögskolornas långa kurser för av den statsbidragsberättigade verksamheten och korta kurser för . De korta kurserna samlade knappt 44 500 deltagare. Betydligt fler kvinnor än män deltog i de korta kurserna. På de långa kurserna uppgick deltagarantalet 2012 i genomsnitt till 27 690 per termin jämfört med 28 175 640 . Av deltagarna i de långa kurserna 2012 var kvinnor och män. I genomsnitt deltog 11 245 personer per termin i allmän kurs , jämfört med 12 190 770 . Av deltagarna på allmän kurs 2012 var kvinnor och män. Knappt 2 150 deltagare avslutade sina studier med intyg om grundläggande behörighet för högskolestudier. De mest framträdande kursinriktningarna inom allmän kurs var bred inriktning och allmän kurs med inriktning på basämnen. Inom de särskilda kurserna var det estetiska ämnesområdet dominerande av deltagarveckorna. Till det estetiska området räknas inriktningar som bild, form och målarkonst, musik, scenisk konst, slöjd och konsthantverk. Störst deltagarantal som enskilt ämne hade musik med 2 150 deltagare . fördelade till 106 folkhögskolor för utbildningsinsatser för arbetslösa ungdomar. Satsningen, som bygger på ett samarbete mellan Arbetsförmedlingen och samt mellan Arbetsförmedlingen lokalt och folkhögskolorna, har pågått . Satsningen riktas till arbetslösa ungdomar i åldern 16–som är inskrivna hos Arbetsförmedlingen och som saknar slutbetyg från grund- eller gymnasieskolan. Deltagarna har erbjudits en lång utbildning med kurser av orienterande, repeterande och motivationshöjande karaktär. hade kursen enligt Arbetsförmedlingen 2 635 deltagare. Av de som gick kursen var kvinnor och män. (Studiemotiverande kurs 2012, ). Syftet med utbildningen är att underlätta för den enskilde att påbörja eller återgå till reguljär utbildning. Av dem som gått studiemotiverande folkhögskolekurs fr.o.m. t.o.m. hade studerat vidare och gått vidare till arbete eller nystartsjobb. Folkhögskolornas studeranderättsliga råd (FSR) inrättades 2010 med syfte att stärka det studeranderättsliga arbetet inom folkhögskolan. har 116 folkhögskolor ansökt om att få ansluta sig och studeranderättsliga standarder från dessa folkhögskolor har samlats in och behandlats. Av de folkhögskolor som har ansökt har 95 skolor () bekräftats anslutna. Det studeranderättsliga rådet har tagit emot sju anmälningar från studerande på folkhögskolor. Anmälningarna har främst gällt avstängning och avskiljande från undervisning. Totalt fördelade till de tio studieförbunden , vilket realekonomiskt motsvarade nivå. fördelades till studieförbunden. Tabell 17.2 Fördelning av statsbidrag till de tio studieförbunden –2012 (tkr) Studieförbunden arrangerade drygt 276 600 studiecirklar med sammanlagt 1,8 miljoner deltagare. Antalet studiecirklar var 4 000 färre och hade 44 000 färre deltagare jämfört med . Antalet studietimmar per cirkel hade ökat till 41,9 jämfört med 39,6 . Närmare 341 000 kulturprogram genomfördes hos studieförbunden med sammanlagt 18 miljoner deltagare. Föreläsningsverksamhet samt sång och musik är de kulturverksamheter som dominerar () och har även ökat sedan föregående år. Inom studiecirkelverksamheten dominerade ämnesområdet konst, musik och media av verksamheten räknat i antal studietimmar. Ämnesområdet humaniora, språk och historia stod för av studietimmarna och samhälls- och beteendevetenskap för . Förstärkta insatser i studiecirkelverksamhet Bidrag utgår till förstärkta insatser för deltagare med funktionsnedsättning och utrikes födda med brister i det svenska språket. Studieförbunden har rapporterat att förstärkta insatser gjorts för 105 200 deltagare med funktionsnedsättning. Vidare har förstärkta insatser 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17