prop · H00380 · 2013-03-15 00:00:00 — Kulturpolitisk styrning (Cultural governance) antog rådet slutsatser om kulturpolitisk styrning. kulturpolitisk styrning ska ses som både en metod för att skapa kultur- politik och ett redskap för att integrera kulturen djupare i agendan för offentlig politik genom att samordna kulturpolitiken med annan sektors- Slutsatserna har aktualiserats av kulturområdets och den kultu- rella och kreativa sektorns allt tydligare horisontella effekter och bety- delse inom andra samhällssektorer. Överläggningar och samråd med ägde rum . Att främja de kulturella och kreativa sektorerna för tillväxt och syssel- Kommissionen presenterade ett meddelande om att främja de kulturella och kreativa sektorerna som ett led i att öka sysselsättning och tillväxt i EU. Meddelandet innebär en samlad strategi för att markera betydelsen av området och innehåller en fördjupad analys av de förutsättningar och behov som anses vara väsentliga för att vidareutveckla den kulturella och kreativa sektorns potential. Betydelsen av ett horisontellt förhållningssätt och vikten av att utveckla integrerade strategier för att främja sektorn Sådana strategier innebär partnerskap mellan olika delsek- torer och inbegriper både offentliga och privata aktörer inom kultur, näringsliv, industri, utbildning, turism, urban- och regional utveckling För att möta de stora utmaningarna ser kommissionen behov av gemensamma insatser som rör framför allt kompetensutveckling, tillgång till finansiering, utvidgande av marknaden genom nya partnerskap och 2012/13:80 företagsmodeller, tillgång till internationella marknader och tätare kopp- lingar till andra sektorer. Deponering av EU-institutionernas historiska arkiv vid i Kommissionen presenterade ett förslag om deponering av institutionernas historiska arkiv vid i (se faktapromemoria 2012/13:FPM2). Enligt förslaget ska institutionerna, med undantag av och Europeiska central- banken, deponera sina arkiv som är vid i , för att där göras tillgängliga för allmän- heten. Förslaget syftar till att skapa en rättsligt bindande grund för den rådande situationen. Kulturen i EU:s utrikes förbindelser en strategi för de kulturella relationerna mellan och presenterades en rapport av kommissionen om kultur och utrikes förbindelser. Rapporten var utarbetad av en expertgrupp bestående av representanter från både kultur- och utrikesdepartement och fokuserade på relationerna mellan och . Kulturens roll i EU:s utrikes förbindelser har identifierats som en av tre pelare i den Europeiska agendan för kultur, antagen 2007, och i detta sammanhang kan den anses vara av strategisk betydelse för politisk, social och ekonomisk utveckling. Området behandlas inom ramen för rådets nu gällande arbetsplan 20112014. Ramprogrammet Kultur 2007 (20072013) Programmet Kultur (20072013) omfattar alla konst- och kulturområden utom de audiovisuella medierna. Programmet har tre övergripande mål: att främja rörlighet för personer yrkesverksamma inom kultur, att främja rörlighet över gränserna för konstverk och kulturella och konstnärliga produkter, och att främja den interkulturella dialogen. Antalet länder i kulturprogrammet uppgick till totalt 36 stycken. Det samlade stödbeloppet för samtliga projekt med svensk medverkan, antingen i form av en svensk koordinator eller för en svensk medarrangör, var . 55.2 Audiovisuella frågor Skr. Kommissionen presenterade ett förslag till nytt samarbetsprogram på kultur- och medieområdet (se faktapromemoria 2011/12:FPM78). Förslaget innebär en sammanslagning av nu gällande kultur- och medieprogram (inkl. Media Mundus) under den gemen- samma . De övergripande målen med programmet föreslås vara att värna och främja kulturella och språkliga mång- fald samt att stärka den kulturella och kreativa sektorns konkurrenskraft och därigenom bidra till en smart och hållbar tillväxt för alla. En tydlig koppling görs också till EU2020-målen. Rådet antog en partiell allmän riktlinje som innebar att medlems- staterna enades om den huvudsakliga utformningen av programmet Detta beslut kompletterades då rådet antog en partiell allmän riktlinje om bestämmelserna för lånegarantiinstrumentet för den kulturella och kreativa sektorn. dock ännu inte fattat beslut om någon budget för programmet. Överläggningar och samråd med ägde rum och Rådslutsatser om digitalisering av och tillgång via internet till kulturellt material samt digitalt bevarande Rådet beslutade om rådsslutsatser om digitalisering av och tillgång via internet till kulturellt material och digitalt bevarande. lanseringen 2008 av Europeana, som är en gemensam, flerspråkig elektronisk portal för digitaliserade kulturarv, fanns behov av att ersätta tidigare rådsslutsatser om digitalisering av kulturellt I de nu antagna slutsatserna uppmanas medlemsstaterna att vidta åtgärder i syfte att genomföra digitalisering av kulturellt material och säkerställa långsiktigt digitalt bevarande. också att bidra till vidareutvecklingen av Europeana, bl.a. genom att uppmuntra kulturella institutioner att lägga relevant digitaliserat kulturellt material på webbplatsen. Överläggning och samråd med ägde rum . Rådsslutsatser om bättre internet för barn antog rådet slutsatser om den europeiska strategin för ett bättre internet för barn. Rådsslutsatserna är avsedda att tillsammans med rådets slutsatser om skydd av barn i den digitala världen utgöra rådets svar på ett meddelande från kommissionen om en europeisk strategi för ett bättre internet för barn (se faktapromemoria 2011/12:FPM150). Rådsslutsatserna innehåller uppmaningar om vid- tagande av åtgärder för att dels öka utbudet av kvalitetsinnehåll online, dels öka medvetenhet och egenmakt hos barn, föräldrar och utbildare. Överläggningar och samråd med ägde rum . Ramprogrammet Media 2007 (20072013) Media 2007 är EU:s stödprogram för film-, tv- och multimediebranschen. Programmet syftar till att stärka den europeiska audiovisuella sektorns konkurrenskraft, bl.a. genom att stödja distributionen av audiovisuella verk inom och utanför EU. tilldelades helt svenska projekt ca . Till detta kommer pengar som inkommer till genom samproduktioner, svenskars deltagande i europeiska aktiviteter och svenska filmer som får distribution utomlands. Det är dock mycket svårt att uppskatta belopp för detta. Överläggning och samråd med ägde rum . 55.3Programmet Ett för medborgarna Programmet Ett för medborgarna löper 2013 och syftar till att överbrygga klyftan mellan medborgarna och EU:s institutioner samt att stärka sammanhållningen mellan européer. presenterade kommissionen ett förslag till rådets förord- ning om inrättande av programmet Ett för medborgarna för perioden 20142020 (se faktapromemoria 2011/12:FPM104). Programmet bygger på det nuvarande programmet 20072013. På rådsmötet antogs en partiell allmän inriktning av förslaget till beslut att inrätta en ny programperiod. Det nya programmets över- gripande syfte är att öka kunskapen om Europeiska unionen och främja medborgarengagemang. Förslaget syftar till att uppmuntra medborgarnas demokratiska delaktighet och att öka kunskapen om unionen. Procedu- rerna för medfinansiering av projekt ska förbättras och förenklas i för- hållande till det nuvarande programmet 20072013. Kommissionen har föreslagit att en nationell kontaktpunkt ska sättas upp i varje land för att öka kunskapen om programmet och främja delta- gande. gavs i uppdrag av regeringen att vara kontakt- punkt i . Kommissionen presenterade ett meddelande och förslag till förordning om för alla (se faktapromemoria 2011/12:FPM68). Kommissionens förslag innebär inrättande av ett gemensamt program för allmän utbildning, yrkesutbildning, ungdoms- frågor och idrott för perioden 20142020. antog rådet en partiell politisk överenskommelse baserad på kommissionens förslag. Rådets överenskommelse skilde sig på en del ställen från kommissionens förslag, bl.a. ströks stöd till idrottsevenemang. Överläggningar och samråd med ägde rum . Kampen mot dopning inom motionsidrotten antog rådet slutsatser om kampen mot dopning inom motions- idrotten. Det internationella arbetet mot dopning inom idrotten leds och koordineras av , men detta arbete inriktar sig främst på elitidrotten. Det fanns ett brett stöd bland medlems- staterna för ett utvidgat fokus i kampen mot dopning till att omfatta också motionsidrotten vid sidan av elitidrotten. Genom rådslutsatserna om kampen mot dopning inom motionsidrotten fick rådets expertgrupp om antidopning i uppdrag att samla bästa praxis på området. innehar ordförandeskapet i expertgruppen som har i uppdrag att ge förslag till rekommendationer till rådet om lämpliga insatser för att bekämpa dopning inom motionsidrotten. Överläggningar och samråd med ägde rum . Stärkta faktaunderlag vid beslutsfattande om idrottspolitik Rådet antog slutsatser om stärkta faktaunderlag vid besluts- fattande om idrottspolitik. Inom unionens idrottspolitiska arbete har frågan om idrottens ekonomiska betydelse och behovet av bättre statistik på området varit aktuell under ett flertal år. Ambitionen med arbetet har varit att få in idrott som ett område inom unionens statistikprogram samt att få medlemsstaterna att utveckla verktyg för att kunna mäta idrottens ekonomiska betydelse, så kallade satellitkonton. framförde i förhandlingarna behovet av att unionens idrotts- politik är evidensbaserad men ifrågasatte den politiska nyttan av att kunna mäta idrottens ekonomiska betydelse. fick gehör för att slutsatserna inte skulle föreskriva att medlemsstaterna ska införa satellit- konton för idrott eftersom de nationella idrottsstödens utformning och medlemsstaternas idrottspolitiska prioriteringar ligger utanför unionens kompetens. Överläggningar och samråd med ägde rum . antog rådet slutsatser om underlättande av hälsofrämjande fysisk aktivitet, något som varit på unionens dagordning sedan kommissionens vitbok om idrott . Slutsatserna är nära kopplade till riktlinjerna för fysisk aktivitet som arbetades fram av kommissionen och som presenterades på ett informellt idrottsministermöte . Med- lemsstaterna uppmanas att på olika sätt intensifiera arbetet för ökad fysisk aktivitet. Rådsslutsatserna uppmanar också kommissionen att lämna förslag till en rådsrekommendation som ska innefatta ett övervak- ningsförfarande över hur medlemsstaterna lyckas med sitt arbete på om- rådet. Överläggningar och samråd med ägde rum . En strategi för att bekämpa manipulation av idrottsresultat Inför rådets möte togs ett utkast fram till rådsslutsatser om fastställande av en strategi för att bekämpa manipulation av idrotts- resultat. Rådsslutsatserna antogs dock inte eftersom enhällighet inte kunde uppnås. Resultatet blev att utkastet som det låg inför rådet antogs som ordförandeskapets slutsatser. Överläggningar och samråd med ägde rum . DEL 12 EU:S INSTITUTIONER Se kapitel 2 om . När det gäller öppenhet och demokratisk förankring av EU-samarbetet är språkfrågan av betydelse. En hög och jämn efterfrågan av tolkning till och från svenska är en förutsättning för att även kunna säkra en jämn tillgång till svensk tolkkapacitet. har exempelvis fortsatt att beställa tolkning i rådsarbetsgrupperna i relativt hög omfattning , enligt det s.k. beställa-betala-systemet. Drygt hälften av det till- delade anslaget för svensk tolkning har använts. En resterande del av anslaget kan användas till rådsresor. Kommissionens arbete utgick från de prioriteringar och initiativ som presenterades i det årliga arbetsprogrammet. Detta var in- riktat på dels att hantera den ekonomiska krisen och ekonomisk åter- hämtning, dels att utforma en välmående och hållbar union för framtiden och hantera utmaningar som miljö, klimat, asyl och migration. Arbetsprogrammet innehöll 129 specifika initiativ och var indelat i följande fyra avsnitt: Att bygga en stabil och ansvarstagande Europeisk Union, Att bygga en Europeisk Union med hållbar tillväxt och solidaritet, Att ge EU en stark stämma i internationella sammanhang, Bättre lagstiftning och effektiv tillämpning. Medlemsstaterna är skyldiga att korrekt och genomföra den gemen- samt överenskomna lagstiftningen i nationellt regelverk. Till Europeiska rådets möte presenterade kommissionen ett med- delande om förbättrad styrning av den inre marknaden (se faktaprome- moria 2011/12:FPM157). I denna föreslogs en ambitionshöjning när det 2012/13:80 gäller sent genomförda direktiv, i synnerhet för de rättsakter som utar- betas inom ramen för den s.k. inremarknadsakten. Det föreslogs att en nolltolerans ska råda såväl när det gäller genomförande som andelen ifrågasatta nationella genomförandeåtgärder. Av resultattavlan för den inre marknaden framgår i vilken utsträckning medlemsländerna uppnår den politiska överenskommelsen att inte vara sen med att genomföra fler än maximalt av alla inremarknads- direktiv. har uppnått den politiska målsättningen att genomföra direktiv med maximalt andel för sent genomförda direktiv (0,vid båda mätningarna ). Kommissionen övervakar att medlemsstaterna tillämpar och genomför på ett riktigt sätt. Om kommissionen anser att en medlemsstat inte uppfyller sina skyldigheter kan den inleda ett s.k. överträdelseärende. Sådana ärenden kan avse antingen utebliven anmälan om genomförande av direktiv, felaktigt genomförande eller felaktig tillämpning av EU-rätt. Förfarandet för överträdelseärendena består av tre formella steg. första steget fattar kommissionen beslut om en s.k. formell underrättelse till berörd medlemsstat, som kan svara . inte är nöjd med svaret kan den avge ett s.k. motiverat yttrande. medlemsstaten inte , normalt , vidtar de åtgärder som kommissionen bedömer vara nödvändiga kan kommissionen i ett tredje steg föra ärendet vidare till . överlämnade kommissionen tio formella underrättelser till , varav sex avsåg utebliven anmälan om genomförande av direk- tiv, en felaktigt genomförande av direktiv, två felaktig tillämpning av samt en verkställighet av dom, vilket kan leda till ekonomiska Året innan överlämnade kommissionen 34 for- mella underrättelser till . Av dessa avsåg 24 utebliven anmälan om genomförande av direktiv samt tio felaktigt genomförande av direk- riktade kommissionen åtta motiverade yttranden och ett kompletterande motiverat yttrande mot , varav fem avsåg för sent genomförande av direktiv, två felaktigt genomförande av direktiv och två felaktig tillämpning av . Året innan riktade kommissionen 13 motiverade yttranden mot . Av dessa rörde sex för sent genom- förande av direktiv. Kommissionen väckte inte någon talan mot i om fördragsbrott. skrev kommissionen av 32 ärenden (35 ärenden ) som varit föremål för formellt överträdelseförfarande mot . Det kan vara intressant att jämföra de nu redovisade siffrorna med läget i och . När det gäller över- lämnade kommissionen 27 formella underrättelser (varav 22 avsåg utebliven anmälan om genomförande av direktiv) och 11 motiverade yttranden (varav sex avsåg utebliven anmälan om genomförande av När det gäller överlämnade kommissionen 21 formella underrättelser (varav 16 avsåg utebliven anmälan om genomfö- rande av direktiv), två kompletterande formella underrättelser och sex motiverade yttranden (varav fyra avsåg utebliven anmälan om genom- Skr. 2012/13:80 förande av direktiv). driver kommissionen ett projekt för att utveckla nya arbetsmetoder för bättre och mer effektiv handläggning av klagomål. Projektet har ersatt de tidigare administrativa skrivelserna som föregick ett eventuellt överträdelseförfarande enligt artikel 258 i EUF-fördraget. Projektet bedöms som framgångsrikt eftersom av alla ärenden i EU-piloten avslutas där och således inte når stadiet för överträdelseförfarande. deltar i projektet tillsammans med samtliga övriga medlemsstater. har erhållit 39 ärenden inom ramen för pilotprojektet och 29 ärenden har avslutats. finns 31 öppna ärenden inom ramen för pilotprojektet. I bilaga 2 redogörs för läget per beträffande överträdelseärenden mot . För en översikt av överträdelseärenden som kommissionen driver mot medlemsstaterna hänvisas till kommissionens årliga rapport om kontrollen av unionsrättens tillämp- ning. Vid första session 2012 valdes den tyske grupple- daren för av socialdemokrater och demokrater, , till ny talman. betonade i sitt tal som ny- vald talman att han avsåg ta strid för parlamentets intressen. Det kan konstaterats att talmannen har stått fast vid det löftet och konsekvent betonat roll som garant för demokrati och legitimitet, inte minst i diskussionerna om den europeiska terminen och en förstärkt ekonomisk och monetär union. Arbetet med att genomföra Lissabonfördraget och de inter-institutio- nella diskussioner detta givit upphov till har fortsatt. avsluta- des förhandlingarna mellan rådet och om en överens- kommelse om tillgång till säkerhetsklassad infor- mation från rådet utom på området för utrikes- och säkerhetspolitik. Avtalet kommer att undertecknas när överensstämmelse mellan rådets och säkerhetsåtgärder/regler uppnåtts. Diskussioner om motsvarande överenskommelse inom det utrikes- och säkerhetspo- litiska området har inletts. antog ett betänkande med förslag till förordning om närmare föreskrifter för utövande av undersökningsrätt. Därefter har institutionerna fört samtal om förslaget men dessa har ännu inte lett till någon enighet. Frågan blir därför fortsatt aktuell . Arbete har också inletts med parlamentet om revidering av förordning om stadgar för och finansiering av europeiska politiska partier och stiftelser. I lag- stiftningsarbetet har frågan om kommissionens befogenhet att anta dele- gerade akter eller genomförandeakter fortsatt varit föremål för diskussioner mellan institutionerna. antog ett beslut om att ändra artikel 70 i sin arbetsordning, gällande inter-institutionella förhandlingar om 2012/13:80 lagstiftningsärenden. De nya reglerna innebär bl.a. högre krav på intern förankring av parlamentets förhandlingsmandat. har diskussionerna om säte fortsatt. En överväldigande majoritet i parlamentet har röstat för att bara ha ett säte, i . dömde till förmån för som protesterat mot att förlagt två Strasbourgsessioner i samma vecka . Genom Lissabonfördraget förändrades reglerna om EU:s eget domstols- system på så sätt att domstolen numera som utgångspunkt är behörig på samtliga politikområden. Uttryckliga undantag från domstolens behörighet görs för den gemen- samma utrikes- och säkerhetspolitiken, där domstolen i stort sett saknar behörighet. När domstolen utövar sina befogenheter på området med frihet, säkerhet och rättvisa ska den inte heller vara behörig att pröva giltigheten eller proportionaliteten av insatser som polis eller andra brottsbekämpande organ gör i en medlemsstat. Detsamma gäller när medlemsstaterna utövar sitt ansvar för att upprätthålla lag och ordning och skydda den inre säkerheten. Domstolens uppgift är att säkerställa att lag och rätt följs vid tolk- ningen och tillämpningen av . ska se till att unionens institutioner handlar inom sina respektive behörighetsområden och i enlighet med . Det är också som ytterst avgör om medlemsstaterna och unionens institutioner följer och tillämpar korrekt. En lägre instans med behörighet att pröva vissa särskilda grupper av ärenden är knuten till domstolen, vilken genom Lissabonfördraget bytte namn från förstainstansrätten till tribunalen. Tribunalens domar kan överklagas till domstolen. Europeiska unionens personaldomstol, som inrättades 2005, är knuten till tribunalen på samma sätt som tribunalen till domstolen. I personaldomstolen handläggs mål mellan institutionerna och deras anställda. De vanligaste målen vid rör förhandsavgöranden enligt artikel 267 i EUF-fördraget. Sådana mål inleds genom en begäran från en nationell domstol i någon av medlemsstaterna. I begäran ställer den nationella domstolen en eller flera frågor om hur ska tolkas och tillämpas. I domen i sådana mål lämnar domstolen bindande uttalan- den om tolkningen av fördragen och om tolkningen eller giltigheten av rättsakter som har beslutats av unionens institutioner. begärde nationella domstolar förhandsavgörande från EU- domstolen i 356 fall. Av dessa kom sju från svenska domstolar. yttrade sig regeringen skriftligen i elva mål om förhandsavgörande och gav in en inlaga med svar på domstolens frågor i ett mål samt deltog vid muntlig förhandling i nio sådana mål. För att effektivisera verksamhet och förkorta hand- läggningstiderna infördes ett förfarande för brådskande mål om förhandsavgörande. Förfarandet, som är tillämpligt på området frihet, säkerhet och rättvisa, möjliggör en snabb och rättssäker hantering av mål Skr. 2012/13:80 som kräver en mycket skyndsam handläggning, t.ex. vissa fall av frihets- beslutade domstolen om tillämpning av förfaran- det i fyra mål. Vid handläggs även mål om så kallad direkt talan, dvs. mål där talan väcks direkt vid eller tribunalen. I dom- stolen är det huvudsakligen fråga om mål som inleds när en institution eller en medlemsstat väckt talan mot en annan medlemsstat eller institution, t.ex. i mål där kommissionen har väckt fördragsbrottstalan mot en medlemsstat enligt artikel 258 i EUF-fördraget. väcktes vid inte någon talan mot av- seende fördragsbrott. Däremot gav regeringen in en duplik och deltog i en muntlig förhandling i mål i vilka talan tidigare väckts mot . I mål om direkt talan mot en institution eller annan medlemsstat än ansökte regeringen vid domstolen om att få föra talan till stöd för en av parterna (intervention) i fyra mål. Vidare gav regeringen in sju interventionsinlagor och en inlaga med svar på domstolens frågor samt deltog i fem muntliga för- handlingar i sådana mål, varav en förhandling avsåg två förenade mål. Mål där talan väcks av fysiska eller juridiska personer mot EU- institutionernas beslut handläggs av tribunalen, och kan överklagas till domstolen. I sådana överklagade mål gav regeringen in en ansökan om intervention i ett mål, en interventionsinlaga i ett mål samt svarsskrivel- ser i två mål. Vidare lämnade regeringen skriftliga anmärkningar på en interven- tionsinlaga i ett överklagat mål. intervenerade i fyra mål vid tribunalen och gav in två interventionsinlagor, varav den ena interventionsinlagan i ett mål som återförvisats från domstolen till tribu- nalen. Regeringen gav i detta återförvisade mål in ytterligare två inlagor. I bilaga 1 finns en redogörelse för mål av svenskt intresse vid dom- stolen och tribunalen . Det gäller dels mål där den har agerat eller där en begäran om förhandsavgörande har inkommit från en svensk domstol, dels mål där är part eller har stött en av parterna. består av 344 förtroendevalda från lokal och regional nivå i de 27 medlemsstaterna. Den nuvarande mandatperioden löper t.o.m. . ansluter sig till EU och därmed kommer kommittén utgöras av 353 ledamöter. före- träds av tolv ledamöter och tolv ersättare. har haft fem plenarsessioner. Flera ytt- randen har antagits, bl.a. om strukturfonderna, Horisont 2020, Energi- färdplan 2050 och paketet om offentlig upphandling. har haft sex rapportörskap. De har gällt för alla, paketet om offentlig upphandling, pensioner, en strategi för att finansiera EU:s yttre åtgärder, för att utrota människo- handeln 20122016, samt smarta städer och samhällen. 2012/13:80 56.6 Öppenhet och insyn , rådet och kommissionen tillämpar för- ordningen om allmänhetens tillgång till , rådets och kommissionens handlingar (öppenhetsförordningen). I behandlingen av de enskilda ärenden om utlämnande av handlingar som rådet beslutar i har sedan reglerna antogs agerat aktivt för att främja en öppen- hetsvänlig tolkning av förordningen. Handlingsoffentligheten inom EU har ökat väsentligt sedan öppenhets- förordningen infördes. Många handlingar som var hemliga är direkt sökbara på internet. Utvecklingen mot ökad handlings- offentlighet är dock inte entydig. Under den översyn av öppenhets- förordningen som inleddes och fortfarande pågår, har även framförts förslag som skulle kunna leda till minskad öppenhet. målsättning i förhandlingarna är ökad, eller i vart fall bibehållen, öppen- het i EU:s institutioner.