prop · H1031d25 · 2013-09-18 00:00:00 — Regeringen bedömer att nuvarande anslagsnivå kommer att vara tillräcklig för åren 2014–2017, under förutsättning att det inte sker kraftiga avvikelser från de antaganden som regeringen gör gällande framtida oljepriser och valutakurser. Regeringen följer noga utgiftsutvecklingen för anslaget 1:7 Trafikavtal. Regeringen beslutade att ge Trafikanalys i uppdrag att utreda användningen och styrningen av anslaget för trafikavtal. Trafikanalys lämnade sin redovisning (dnr N2012/2406/TE). Ärendet bereds inom . Tabell 3.45 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:7 Trafikavtal Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:7 Trafikavtal . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 3.7.81:8 Viss internationell verksamhet Tabell 3.46 Anslagsutveckling 1:8 Viss internationell verksamhet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för förpliktelser som värdland för Världssjöfartsuniversitetet (, WMU). Tabell 3.47 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:8 Viss internationell verksamhet Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:8 Viss internationell verksamhet . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.48 Anslagsutveckling 1:9 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 45 436 tkr prisnivå. 3Motsvarar 45 436 tkr prisnivå. 4Motsvarar 45 437 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för utredningsverksamhet, kompetensutveckling, lokaler, särskild utrustning, administration och det nationella transportforskningsbiblioteket BIC. An- slaget får användas för medfinansiering av Statens väg- och transportforskningsinstituts deltagande i EU-projekt. Tabell 3.49 Uppdragsverksamhet i (varav tjänsteexport) (3 969) (3 967) (varav tjänsteexport) (4 500) (4 500) (varav tjänsteexport) (4 650) (4 650) 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.50 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:9 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3I enlighet med förslag i budgetpropositionen minskas anslaget till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e- förvaltningsprojektet som genomförs i statsförvaltningen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:9 . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . 3.7.101:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Tabell 3.51 Anslagsutveckling 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas till utgifter för bidrag som EU beviljar till projekt och studier som ingår i det transeuropeiska transportnätverket (TEN- T) för investeringar i transportinfrastruktur. Bidrag från EU betalas in på statens budgets inkomstsida. Beviljade bidrag utbetalas sedan från statens budgets utgiftssida till de aktuella projekten. De bidrag som får inom ramen för TEN-T utgör en medfinansiering som utökar den totala ramen för investeringar. Riktlinjerna för TEN-T är föremål för en omfattande revidering och nya regler kommer att träda i kraft . Dessa beskrivs i avsnitt 3.6. Tills de nya förordningarna träder i kraft gäller fortsatt de nuvarande TEN-T-riktlinjerna. Regeringen anser att det inom ramen för såväl de gällande som de nya riktlinjerna är viktigt att deltar aktivt i sökandet av bidrag från budgeten för TEN-T och att projekt som tilldelats bidrag slutredovisas så snabbt som möjligt så att bidraget kan betalas ut från EU-kom- missionen. Kommissionen har samt början av 2013 gjort flera utlysningar i både det ettåriga och fleråriga programmet. har med anledning av dessa utlysningar ansökt om medel från budgeten. I kommissionens beslut beviljas TEN-T bidrag för 21 projekt där svenska aktörer ingår. Enskilda beslut per projekt tas och de 21 projekten föreslås få sammanlagt i bidrag. Det kan noteras att bidrag till järnvägsprojekt föreslås, bland annat till ERTMS () samt flera sjömotorvägsprojekt med miljöprofil. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Förslag och beräkningar 2014–2017 Tabell 3.52 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . 3.7.11 1:11 Trängselskatt i Tabell 3.53 Anslagsutveckling 1:11 Trängselskatt i 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas till utgifter för investeringar i vägnätet i som finansieras med överskott från trängselskatten. Anslaget får även användas till system- och administrationsutgifter för trängselskatten. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:11 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 7 2015–2048. Skälen för regeringens förslag: De investeringar i väginfrastrukturen som finansieras från anslaget för trängselskatt i förutsätter att ingår avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Bemyndigandet bör avse all upphandlad verksamhet där fleråriga avtal sluts, som inte falller under 6 kap. 2 § budgetlagen (2011:203). Bemyndigandet avser det totalbelopp som regeringen får ha bundit upp i avtal vid budgetårets utgång. I beräkningarna av bemyndigandet inkluderas framtida räntekostnader på upptagna lån. Vidare har en kalkylränta på använts i de fall lånen inte är bundna. Räntekostnader redovisas som ett åtagande inom bemyndiganderamen först då lån upptagits. Bemyndigandet föreslås vara något högre än beräknade utestående åtaganden för att svara upp mot den variation som förekommer framför allt i större projekt. Avgörande för när ett åtagande inträffar är när respektive kontrakt tecknas. De exakta tidpunkterna för kontraktstecknandet i de enskilda fallen kan vara svåra att förutse. Av detta följer att det behövs viss buffert i bemyndigandet. Om sådan saknas försämras möjligheterna till att genomföra upphandlingar och därmed också byggandet på ett effektivt sätt. Exempelvis kan det bli nödvändigt att skjuta upp avslutet av en upphandling för att inte överskrida bemyndigandet vilket försenar och fördyrar projektgenomförandet. I bemyndigandet har Transportstyrelsens ekonomiska åtaganden avseende investeringar i det nya nationella centralsystemet för trängselskatt och infrastrukturavgifter på väg ingått. Därmed har även Transportstyrelsens lån för dessa delar ingått i ramen för s.k. övriga krediter avseende lån för infrastrukturprojekt. Re- geringen bedömer att dessa investeringar kan betraktas som investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet och att Trans- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 portstyrelsen i stället kan ta upp dessa lån med stöd i 7 kap. 1 § i budgetlagen (2011:203). Transportstyrelsens ekonomiska åtaganden behöver därmed inte ingå i beställningsbemyndigandet. Detta innebär också att ramen för övriga krediter avseende prioriterade vägprojekt m.m. inte längre behöver innefatta Transportstyresens lån avseende investeringar i det nya nationella centralsystemet för trängselskatt och infrastrukturavgifter på väg. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslag 1:11 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 7 2015–2048. Tabell 3.54 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:11 Trängselskatt i -1 754 000 -4 936 000 Erhållet/föreslaget bemyndigande Anm: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med slutsumman Överskottet från trängselskatten ska i enlighet med den s.k. Stockholmsöverenskommelsen huvudsakligen finansiera Förbifart . Därutöver ska överskottet användas till andra väganknutna projekt i för . Den del av investeringarna som täcks av framtida skatteintäkter finansieras genom lån i . Dessa lån redovisas under anslag 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur, tillsammans med övriga lån som tar upp för infrastrukturprojekt, eftersom de ingår i den samlade låneramen för infrastrukturprojekt. Lån tas även upp för räntekostnader. Räntor och amortering av lån beräknas börja återbetalas runt 2025 och kostnaderna kommer att belasta anslag 1:11 Trängselskatt i . Uppföljning av överskott i förhållande till avsatta medel Tilldelningen av medel från trängselskatteinkomster till väginvesteringar utgår från en prognos av hur stort överskott trängselskattesystemet förväntas ge , dvs. hur stort nettot av inbetald trängselskatt och kostnaderna för att administrera systemet förväntas bli. I fastställandet av de medel som avsätts till väginvesteringar tas hänsyn till hur väl tidigare beräknade överskott och avsatta medel har stämt I tabell 3.55 nedan finns en sammanställning av inbetald trängselskatt, kostnaderna för administration samt avsatta medel till väginvesteringar –2012. Som framgår av tabellen var den ackumulerade differensen mellan överskott och avsatta medel vid utgången av 2012. Detta belopp läggs till det beräknade överskottet 2014, se vidare i tabell 3.57. Det belopp som i tabellen redovisas som avsatt till väginvesteringar (på anslagspost i regleringsbrev) 2012 är dock lägre än det belopp som faktiskt avsattes i regleringsbrev för 2012. Detta beror på att det vid beräkningen av tilldelade medel 2012 gjordes ett redovisningsmässigt avsteg från principen att ackumulerat överskott från väginvesteringar förs över till kommande år som anslagssparande. Bakgrunden var att ett nytt anslag 1:11 Trängselskatt i fördes upp på statens budget . Detta innebar att medel till väginvesteringar som härrör från trängselskatten i inte längre tilldelades under anslag 1:1 Väghållning utan istället under det nya anslaget. Mot den bakgrunden tillfördes det nya anslaget även det sparande på som vid utgången av 2010 hade ackumulerats under anslag 1:1 Väghållning. Regeringen drog genom beslut in motsvarande belopp under anslag 1:1 Väghållning. Konsekvensen av detta är att det belopp som faktiskt avsattes i regleringsbrevet för 2012 är högre än vad det skulle ha varit utan detta redovisningsmässiga avsteg. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 en av överskott i förhållande till avsatta medel till väginvesteringar 2012 ska bli korrekt behöver beloppet i tabell 3.55 därför justeras ner med motsvarande belopp. Tabell 3.55 Trängselskatt i – uppföljning av överskott i förhållande till avsatta medel till väginvesteringar 2007– 2012 Intäkter från inbetald trängselskatt Avsatt till väginvesteringar (på anslagspost i Differens mellan överskott och avsatta medel 1 Belopp som faktiskt avsattes i regleringsbrevet för 2012 är högre än det belopp som redovisas i tabellen ovan. Bakgrunden är att ett nytt anslag 1:11 Trängselskatt i fördes upp på statens budget och att investeringsmedlen i och med detta fördes från anslag 1:1 Väghållning till den nya anslaget. I konsekvens med detta gjordes ett redovisningsmässigt avsteg från principen att ackumulerat överskott från väginvesteringar förs över till kommande år som anslagssparande. I stället tillfördes anslag 1:11 Trängselskatt i ett belopp motsvarande utgående anslagssparande på 1:1 Väghållning på . Uppföljning av avsatta medel och hur de har använts Enligt den s.k. Stockholmsöverenskommelsen ska överskottet från trängselskatten huvudsakligen finansiera Förbifart . Därutöver ska överskottet användas till andra väganknutna projekt i för . Fram har sammanlagt avsatts för det senare ändamålet. Det bör understrykas att beräkningen av de medel som avsätts till väginvesteringar endast är avsedd att spegla de överskott som trängselskattesystemet ger och därmed inte hur stor del av överskottet som används till investeringar. Me- del till väginvesteringar som inte används enskilda år överförs i stället som anslagssparande till kommande år. Som framgår av tabell 3.56 nedan hade ett anslagssparande på ackumulerats vid utgången av 2012. Tabell 3.56 Trängselskatt i – uppföljning av hur avsatta medel har använts 2008–2012 Avsatt till väginvesteringar (på anslagspost i Användning (kostnader för genomförda vägin- 1 I enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen fördes det utgående anslagssparandet på direkt till anslag 1:11 Trängselskatt i . Bakgrunden var att investeringsmedlen fördes från anslag 1:1 Väghållning till anslag 1:11 Trängselskatt i . Beräkning av medel som ska avsättas till investeringar Av tabellen nedan framgår att nettoöverskottet från inbetalad trängselskatt beräknas uppgå till 2014. I beräkningen av hur stort belopp som ska avsättas till väginvesteringar tas hänsyn till den ackumulerade differensen mellan överskott och avsatta medel på . Med beaktande av beräknat överskott , samt differens mellan överskott och avsatta medel avser regeringen att avsätta till väginvesteringar i regleringsbrev , se tabell 3.57 nedan. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.57 Trängselskatten i – beräkning av medel som avsätts till investeringar 2014–2017 Justering för ackumulerad differens Till väginvesteringar (avsätts på anslagspost i Trafikver- Som framgått ovan avser regeringen att avsätta till väginvesteringar 2014. Dessutom avser regeringen att avsätta samman lagt för administrationskostnader. Det sammanlagda anslagsbehovet blir därmed . Tabell 3.58 Anslag 1:11 Trängselskatt i – fördelning på anslagsposter Förslag och beräkningar 2014-2017 Tabell 3.59 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:11 Trängselskatt i Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Tabell 3.60 Anslagsutveckling 1:12 Transportstyrelsen 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 2 014 838 tkr prisnivå. 3Motsvarar 2 014 837 tkr prisnivå. 4Motsvarar 2 014 837 tkr prisnivå. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:11 Trängselskatt i . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . Anslaget får användas för Transportstyrelsens förvaltningsutgifter samt för att betala svenskt medlemskap i internationella organisationer inom transportområdet. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Transportstyrelsens förvaltningskostnader för trängselskatt finansieras från anslagen 1:11 Trängselskatt i och 1:14 Trängselskatt i . Tabell 3.61 Offentligrättslig verksamhet (som inte får 1Inklusive intäkter om från de farledsavgifter debiterar handelssjöfarten. Överföringen av medel från till Transportstyrelsen var en konsekvens av tidigare organisering. 2Av intäkterna som disponeras 2014 avser 31 868 tkr tillsyn av flygtrafiktjänst i svenskt luftrum och 2 784 tkr administration av infrastrukturavgifter på väg. I enlighet med de finansieringsprinciper som gäller för Transportstyrelsens verksamhet tar myndigheten ut avgifter för att täcka kostnader för tillståndsprövning, tillsyn och registerhållning. Intäkterna från dessa redovisas mot inkomsttitel. Detsamma gäller den s.k. myndighetsavgift som tas ut per avresande passagerare från svenska flygplatser och som finansierar regelgivningen och delar av den övriga verksamheten på luftfartsområdet. Intäkterna som redovisas mot inkomsttitel minskar, vilket huvudsakligen beror på att myndighetens effektiviseringsarbete resulterat i lägre kostnader för verksamheten och att avgiftsnivåerna successivt anpassas till verksamhetens kostnadsnivå. Enligt Transportstyrelsen pågår ett arbete för att fullt ut anpassa avgiftsnivåerna till kostnaderna för verksamheten. Tabell 3.62 Avgiftsfinansierade transfereringar inom luftfartsområdet (som inte får 1 Intäkterna 2014 består av GAS-avgiften (607 749 tkr) samt den del av undervägsavgiften som disponeras för medlemsavgift i Eurocontrol (144 437 tkr) och flygplatsers kostnader för kommunikation, navigation och övervakning (CNS) (87 477 tkr). När det gäller avgifter som disponeras för särskilda ändamål redovisas i tabell 3.61 den del av intäkterna som motsvaras av verksamhet inom Transportstyrelsen. I tabell 3.62 redovisas den del av intäkterna som är av transfereringskaraktär. På luftfartsområdet disponerar Transportstyrelsen intäkter från två avgifter, den gemensamma avgiften för säkerhetskontroll (GAS) och den s.k. undervägsavgiften. Intäkterna från GAS-avgiften finansierar Transportstyrelsens bidrag till svenska flygplatsers arbete med säkerhetskontroller. Transportstyrelsens andel av undervägsavgiften ska täcka Transportstyrelsens kostnader för tillsyn av flygtrafiktjänster i svenskt luftrum samt den medlemsavgift som betalar för medlemskapet i Eurocontrol. kommer Transportstyrelsen att, för räkning, ta ut infrastrukturavgifter på den nya vägbron över som disponeras för finansiering av bron inklusive administrationskostnaderna för avgiftsupptaget (se avsnitt 3.7.1). De som Transportstyrelsen beräknas disponera för administration av avgiftsupptaget ingår i tabell 3.61. Tabell 3.63 Offentligrättslig verksamhet 2014 – fördelning av budgeterade kostnader på verksamhetsområden och trafikslag Av tabell 3.63 framgår hur de budgeterade kostnaderna i den avgiftsbelagda offentligrättsliga verksamheten inom Transportstyrelsen fördelas mellan de fyra trafikslagen och myndighetens verksamhetsområden. 1 Inklusive registerverksamhet om som kostnadsförts som uppdragsverksamhet. Den uppdragsverksamhet som Transportstyrelsen bedriver hör i sin helhet till vägtrafikområdet. Den omfattar följande tjänster: –Informationsuttag ur vägtrafikregistret, –direktregistrering av t.ex. ägarbyten, försäkringsstatus och besiktningsutfall via terminal för bl.a. bilhandlare, försäkringsbolag och besiktningsföretag, –personligt utformade registreringsskyltar, –administration av felparkeringsavgifter åt kommuner och enskilda markägare, –tillverkning och distribution av intyg om behörighet att frakta farligt gods åt Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, –tillverkning av färdskrivarkort åt , samt 2013, certifikat för digitala färdskrivarkort åt och . Uppdragsverksamheten ger ett överskott. Enligt Transportstyrelsen pågår ett arbete inom myndigheten för att anpassa avgiftsnivåerna till verksamhetens kostnader. Föreskriftsrätt enligt plan- och byggförordningen Aktualiserat av förändringar i ansvarsfördelningen för föreskrifter om tekniska egenskapskrav enligt plan- och byggförordningen (2011:338) mellan och Transportstyrelsen föreslår regeringen att överförs från anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur till anslaget 1:12 Transportstyrelsen. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Effektivisering av avgiftsfinansierad verksamhet –2013 har anslaget minskat med prisnivå i syfte att kompensera för att myndigheten engångsvis tillfördes medel för att balansera det ackumulerade underskott som fanns vid övergången till redovisning mot inkomsttitel för Transportstyrelsens avgiftsfinansierade verksamhet. Då Transportstyrelsens effektiviseringsarbete har resulterat i lägre kostnader för den avgiftsfinansierade verksamheten föreslår regeringen att denna tillfälliga anslagsminskning permanentas. Någon ytterligare minskning av anslaget föreslås dock inte, trots att kostnaderna för den avgiftsfinansierade verksamheten budgeteras till ett lägre belopp än i tidigare budgetpropositionen. Regeringen avser att kontinuerligt följa utvecklingen av kostnaderna för verksamheten. På luftfartsområdet täcks kostnaderna för regelgivningen och delar av den övriga verksamheten fortfarande av myndighetsavgiften som redovisas mot inkomsttitel. har Transportstyrelsen på regeringens uppdrag analyserat konsekvenserna av att fullt ut tillämpa de nya finansieringsprinciperna (dnr N2013/1368/TE). Transportstyrelsen bedömer att effektiviseringar och kostnadsbesparingar i verksamheten kommer att göra det möjligt att tillämpa självkostnadsbaserade avgifter för tillsyn, tillståndsprövning och registerhållning utan att belastningen på aktörerna inom transportområdet generellt sett blir mer än begränsad. Inom några delområden bedömer Transportstyrelsen dock att det saknas tillräckliga möjligheter till effektiviseringar och att subventioner av avgifterna därför behövs. Det gäller kulturhistorisk verksamhet, medicinska dispenser samt flygoperatörer och verkstäder inom luftfartsområdet. Trots att nuvarande finansiering av verksamheten på luftfartsområdet inte följer principerna för Transportstyrelsens finansiering anser regeringen att den rådande modellen bör kvarstå tills vidare. Regeringen avser att möjliggöra för Transportstyrelsen att inom några delområden frångå det krav på full kostnadstäckning som gäller för avgifterna för tillsyn, tillståndsprövning och registerhållning. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Fördelning mellan avgiftsfinansierad och skattefinansierad verksamhet är anslaget 1:12 Transportstyrelsen uppdelat i anslagsposter för avgiftsfinansierad respektive skattefinansierad verksamhet. An- slagsposten för avgiftsfinansierad verksamhet används till de kostnader som täcks med avgifter som redovisas mot inkomsttitel. Kostnader för verksamheter för vilken ingen avgift tas ut finansieras från anslagsposten för skattefinansierad verksamhet. Tabell 3.65 Anslag 1:12 Transportstyrelsen fördelat på anslagsposter Beräknat BP 2013 1 Beräknat BP 2013 2 1I budgetpropositionen angavs 530 642 tkr , 538 827 tkr och 549 042 tkr , Skillnaderna i förhållande till angivna belopp här beror på förändrad pris- och löneomräkning. 2I budgetpropositionen angavs 1 539 756 tkr , 1 563 505 tkr och 1 593 146 , Skillnaderna i förhållande till angivna belopp här beror på förändrad pris- och löneomräkning. Förslag och beräkningar 2014–2017 Beräkningar i tidigare budgetpropositioner påverkar beräknade anslagsramar 2014–2017. Tabell 3.66 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:12 Transportstyrelsen Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3I enlighet med förslag i budgetpropositionen minskas anslaget till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e- förvaltningsprojektet som genomförs i statsförvaltningen. Regeringen föreslår att 2 anvisas under anslaget 1:12 Transportstyrelsen . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till 2 , 2 respektive 2 . Tabell 3.67 Anslagsutveckling 1:13 Trafikanalys 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 62 700 tkr prisnivå. 3Motsvarar 62 701 tkr prisnivå. 4Motsvarar 62 701 tkr prisnivå. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Anslaget får användas till Trafikanalys förvaltningsutgifter vilket omfattar statistik-, utvärderings- och analysverksamhet inom transportområdet. Tabell 3.68 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:13 Trafikanalys