prop · H1031d11 · 2013-09-18 00:00:00 — I uppdraget ingår fortbildning som stöd för att använda de nya kursrespektive ämnesplanerna om idrott och hälsa, Regeringen gav i uppdrag att beskriva problembilden och nuvarande ansvarsfördelning mellan myndigheter och andra aktörer vad gäller astma- och allergiområdet i relation till arbetsmiljön i skolan. Bakgrunden till uppdraget är en skrivelse i vilken redogör för behovet av en nationell strategi för astma- och allergisjukdomar. Av denna skrivelse framgår bl.a. att av alla skolbarn har en pågående allergisjukdom. Astma och allergi utgör den vanligaste kroniska sjukdomen under uppväxtåren och andelen unga vuxna som lider av dessa besvär ökar. Av framgår bl.a. att det finns brister i skolor och 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 förskolor när det gäller inomhusmiljö, utomhusmiljö samt anpassning av mat och undervisning. bedömer att regelverken behöver tydliggöras för de ansvariga i skolan och att samordningen mellan de olika tillsynsmyndigheterna behöver förbättras. Vidare menar att aktörer på samtliga nivåer inom skolväsendet har behov av ökad kunskap om astma och allergi hos skolbarn. 5.5.2Stärkta förutsättningar för nationella vaccinationsprogram Vaccination är en effektiv förebyggande åtgärd mot vissa infektioner. Nationella vaccinationsprogram kan bestå av allmänna vaccinationsprogram, det s.k. barnvaccinationsprogrammet, och av särskilda vaccinationsprogram för personer som ingår i riskgrupper. Barn erbjuds vissa vaccinationer kostnadsfritt inom det allmänna barnvaccinationsprogrammet, vilket ger ett grundläggande skydd in i vuxenlivet och för befolkningen som helhet. Vaccinationstäckningen bland barn i är fortsatt hög. Andelen elever som var fullständigt vaccinerade mot difteri, stelkramp och polio uppgick under /. Barnens vaccinationstäckning är även hög vad gäller övriga vaccinationer mot kikhosta, mässling, påssjuka, röda hund, etc. Vaccinet mot humant papillomvirus (HPV) introducerades i barnvaccinationsprogrammet och vaccinationerna startade . De första rapporterna visar på en bra uppslutning; av flickorna vaccinerades i skolan. Nya bestämmelser skapar bättre förutsättningar för nationella vaccinationsprogram Nya bestämmelser om nationella vaccinationsprogram trädde i kraft genom ändringar i smittskyddslagen (2004:168). Enligt den nya regleringen är landsting och kommuner skyldiga att erbjuda människor vaccinationer mot vissa smittsamma sjukdomar i syfte att förhindra spridning av dessa sjukdomar i befolkningen. Landsting och kommuner svarar för kostnaderna för vaccinationerna som således erbjuds den enskilde utan kostnad. Regeringen ska enligt den nya ordningen fatta beslut om vilka sjukdomar som ska omfattas av nationella vaccinationsprogram, efter att ha beaktat särskilt reglerade kriterier. ansvarar för att ta fram beslutsunderlag inför regeringens ställningstagande. Det är viktigt att beslutsunderlagen tas fram genom en öppen och strukturerad process. Regeringen beslutade om nya bestämmelser i smittskyddsförordningen (2004:255) avseende vilka aspekter ska belysa när det gäller förslag om ändringar i de nationella vaccinationsprogrammen. fick även i uppdrag av regeringen att utarbeta en modell som beskriver arbetsprocessen för beslutsunderlagen och att ta fram en generell modell för samhällsekonomiska analyser av nationella vaccinationsprogram. Uppdraget ska redovisas . I allmänhet har de nya möjligheterna att söka information om vaccinationer genom webbaserade källor medfört ett ökat behov av lättillgänglig och saklig information om vaccinationer och vaccinationsprogram, hos såväl allmänhet som profession. Regeringen gav därför i uppdrag åt att ta fram en kommunikationsstrategi om vaccinationer och vaccinationsprogram. Uppdraget ska redovisas . Uppföljning och utvärdering bidrar till effektiva och säkra vaccinationsprogram Den nya lagen om register för nationella vaccinationsprogram (2012:453) som trädde i kraft medför att uppföljningen av programmen stärks. I ett nationellt register ska vårdgivarna registrera alla vaccinationer som ges inom nationella vaccinationsprogram. har haft i uppdrag av regeringen att utveckla registret samt sprida information till de som ska rapportera in vaccinationer. Regeringen gav även och i uppdrag att förbättra uppföljningen av vaccinationer och vaccinationsprogram. ska göra en översyn av sin uppföljning med bäring på vaccinationstäckning och misstänkta biverkningar. ska, tillsammans med , fastslå i vilken omfattning uppföljningen av vacciner som 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 ingår i nationella vaccinprogram ska ske. Uppdragen ska redovisas . Europeiskt utrotningsprogram för röda hund och mässling Medlemsstaterna i WHO:s Europaregion beslutade om en resolution med målet att sjukdomarna mässling och röda hund ska vara utrotade i regionen till 2015. I förekommer vanligen få fall av mässling och röda hund, vilket förklaras av den höga vaccinationstäckningen. anmäldes dock 50 fall av röda hund jämfört med enstaka fall föregående år. Detta motsvarar den relativt sett största ökningen av alla smittsamma sjukdomar. Anledningen till ökningen är utbrott av röda hund i områden med lägre vaccinationstäckning. Det finns också en koppling till omfattande utbrott i andra europeiska länder. För att uppnå målet att utrota mässling och röda hund i WHO:s Europaregion till 2015 ska medlemsstaterna bl.a. upprätta nationella handlingsplaner för att motverka inhemsk smittspridning. Regeringen gav i uppdrag att upprätta en handlingsplan för de svenska insatserna. Uppdraget ska redovisas . Medlemsstaterna ska också rapportera om bl.a. inhemska sjukdomsfall och följsamheten till de nationella vaccinationsprogrammen. 5.6.1HälsaFörMig ger den enskilde stöd i att hantera hälsoinformation Regeringen har fortsatt arbetet med att etablera den nationella tjänsten HälsaFörMig som ska bli ett säkert och ändamålsenligt verktyg för den enskilde att digitalt kunna spara, överblicka och administrera sin hälsoinformation. HälsaFörMig är ett led i utvecklingen mot en starkare ställning för den enskilde att själv kunna påverka sin hälsa. Mot bakgrund av att en övervägande majoritet av befolkningen har tillgång till internet och att allt mer kommunikation med t.ex. företag och myndigheter sker denna väg så ser regeringen att det även bör vara möjligt att sköta hälsorelaterade ärenden med stöd av en it-tjänst. Det finns ett betydande utbud av information om metoder och verktyg kring hälsa som vänder sig till enskilda personer. Regeringen ser att dessa med fördel kan samlas med hjälp av HälsaFörMig om den enskilde så önskar. Genom HälsaFörMig ska alla som vill på ett säkert och enkelt sätt kunna samla all information om sin egen hälsa digitalt på ett och samma ställe. En av intentionerna är att tjänsten ska innehålla en hälsodagbok där den enskilde kan föra in information om exempelvis friskvård, egenvård och kostvanor. Tjänsten ska även kunna användas för att lagra egen information om bl.a. läkemedel och vaccinationer. HälsaFörMig kan på så sätt bidra till att stödja den enskilde i att dokumentera och följa sin hälsoutveckling och därigenom fatta väl avvägda beslut om den egna hälsan. 5.6Resultatredovisning: säkerhet är grundläggande principer i utveck- Stöd – för att underlätta hälsosamma val Folkhälsopolitiken bör bl.a. bidra till att underlätta för den enskilde att påverka sin hälsa i positiv riktning. Detta kan t.ex. ske genom att skapa verktyg och förutsättningar för den enskildes hälsosamma val. Under detta avsnitt beskrivs således bl.a. HälsaFörMig, ett verktyg som ger den enskilde stöd i att hantera hälsoinformation, och hälsofrämjande samhällsplanering. Vidare behandlas i detta avsnitt framför allt fysisk aktivitet och bra matvanor, samt hivinfektion och andra sexuellt överförbara sjukdomar. lingsarbetet och varje användare äger sin information och bestämmer vad som ska lagras samt vem som ska ges behörighet att läsa, hämta eller radera information. HälsaFörMig planeras att lanseras och beskrivs vidare under avsnitt 4 Hälso- och sjukvårdspolitik. En fysisk miljö som möjliggör hälsosamma val är en viktig del i arbetet med att främja hälsa och förebygga sjukdom. Fysisk aktivitet i vardagen stimuleras av att gång- och cykelbanor, förskole- och skolgårdar och bostadsområden är säkra och 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Av samma anledning är t.ex. tillgänglighet till grönområden och tätortsnära friluftsområden också viktigt (utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid och 20 Allmän miljö- och naturvård). Miljöer som möjliggör fysisk aktivitet har haft i regeringens uppdrag att ansvara för ett samverkansprojekt med uppgift att samordna och utveckla arbetet kring samhällsplanering och bebyggelseutveckling för en miljö som möjliggör och stimulerar till fysisk aktivitet i vardagen. inkom med rapporten som stimulerar till fysisk aktivitet – slutrapportering av ett regeringsuppdrag. Av rapporten framgår bl.a. förslag på områden för vidare insatser och att uppdraget genomförts med engagemang från flera olika aktörer: myndigheter, Kommuner och Landsting, länsstyrelser, kommuner, lärosäten, enskilda organisationer, m.fl. I samband med uppdraget ovan tog fram vägledningen Planera för rörelse – en vägledning om byggd miljö som stimulerar till fysisk aktivitet i vardagen. Vägledningen syftar till att ge dem som arbetar med stadsplanering, folkhälsa, trafikplanering, grönområden eller friluftsliv en ökad kunskap om hur viktig fysisk aktivitet är för hälsa och välbefinnande och hur den byggda miljöns utformning kan stödja ett fysiskt aktivt vardagsliv. Vägledningen syftar också till att tydliggöra och ge stöd i hur den fysiska planeringens verktyg kan användas för att främja människors vardagsrörlighet. Därutöver drev under 2009‒ 2012, tillsammans med , och flera kommuner, projektet och unga i samhällsplaneringen på regeringens uppdrag. Uppdraget beskrivs vidare inom avsnitt 8 Barnrättspolitik. Regeringen har under 2008‒2013 stöttat med syfte att främja regionalt och lokalt arbete med fokus på fysisk aktivitet och samhällsplanering. En viktig del av arbetet består av att, i samråd med andra berörda aktörer, belysa och sprida kunskap om olika lösningar som främjar en utveckling av hälsofrämjande miljöer. Inom nätverket finns en temagrupp för fysisk aktivitet och bra matvanor som bl.a. verkar för att arbetet i kommunerna ska fokusera på tidiga insatser samt vara tvärsektoriellt och långsiktigt. Åtgärder som leder till ökat resande med cykel bidrar till att nå ett flertal samhällsmål – att minska resandets miljöpåverkan, att minska trängseln och att främja hälsa. Regeringen har mot bakgrund av detta vidtagit ett antal åtgärder som syftar till att stödja cykel som transportmedel. På uppdrag av regeringen redovisade , i samarbete med Transportstyrelsen, ett förslag till strategi för ökad och säker cykling. Redovisningen lyfter bl.a. fram vikten av fortsatt planering, utveckling och kunskapsöverföring i samverkan med regionala och lokala aktörer. Regeringen gav och länsplaneupprättarna i uppdrag att ta fram förslag till ny nationell plan och länsplaner för perioden – 2025. Regeringen tillsatte en utredning om översyn av regler ur ett cyklingsperspektiv med syfte att göra det enklare, säkrare och attraktivare att cykla. lämnade sitt betänkande Ökad och säkrare cykling – en översyn av regler ur ett cyklingsperspektiv (SOU 2012:70). Betänkandet som bl.a. presenterar förslag till regeländringar har remitterats . 5.6.3Fysisk aktivitet och bra matvanor främjas inom flera områden Bra matvanor och att regelbundet ägna sig åt någon form av fysisk aktivitet leder till stora hälsovinster. Det handlar t.ex. om att motverka hjärt-och kärlsjukdomar, typ 2-diabetes, stroke, sjukdomar i rörelseorganen, vissa cancerformer och psykisk ohälsa. Andelen vuxna som anger att de har en stillasittande fritid har legat på en stabil nivå med mycket små skillnader mellan kvinnor och män (diagram 5.7). Andelen vuxna som anger att de äter lite frukt och grönsaker har också varit tämligen oförändrad (diagram 5.8). Dock uppger kvinnor överlag att de äter mer frukt och grönsaker än män. Diagram 5.7 Andel som anger att de har en stillasittande fritid, åldersgruppen 16–, 2004–2012 Källa: (Nationella folkhälsoenkäten). Anm.: Åldersstandardiserade data. Diagram 5.8 Andel som anger att de äter lite frukt och grönsaker (0–1,3 gånger/dag), åldersgruppen 16–, 2004–2012 Källa: (Nationella folkhälsoenkäten). Anm.: Åldersstandardiserade data. Regeringen belyser i skrivelsen En folkhälsopolitik med människan i centrum (skr. 2011/12:166) att åtgärder för att främja fysisk aktivitet och bra matvanor hör hemma inom ett flertal politikområden. Regeringens satsning på en förstärkt elevhälsa och näringsriktiga måltider i skolan samt nationella kompetenscenter för måltider i offentlig sektor utgör exempel på åtgärder som genomförs med syfte att skapa goda förutsättningar för fysisk aktivitet och bra matvanor. Andra exempel på insatser i detta sammanhang är regeringens stöd för ett fysiskt aktivt levnadssätt, bl.a. genom åtgärder på områdena för samhällsplanering, genom mål och åtgärder inom friluftslivspolitiken, samt genom att viss motion och 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 friskvård på arbetsplatsen utgör en skattefri personalvårdsförmån. Hälso- och sjukvården bidrar till arbetet för fysisk aktivitet och bra matvanor Regeringen genomför flera åtgärder för att utveckla det hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbetet inom hälso- och sjukvården. Flera av insatserna främjar fysisk aktivitet och bra matvanor och beskrivs närmare under avsnitt 4 Hälso- och sjukvårdspolitik. Således beskrivs bl.a. införandet av sjukdomsförebyggande riktlinjer och stödet för ett aktivt och evidensbaserat arbete för bra matvanor inom hälso- och sjukvården under avsnitt 4.5.2. Regeringen har t.ex. gett i uppdrag att stödja ett aktivt och evidensbaserat arbete för bra matvanor. Uppdraget omfattar att samla in och till personalen i hälso- och sjukvården tillhandahålla den bästa tillgängliga kunskapen om bra matvanor. Regeringen har även gett stöd för att utveckla metoden Fysisk aktivitet på recept (FaR®) som används i hälso- och sjukvården som ett led i att förebygga eller behandla sjukdom. Därutöver har ett forum för nationell samverkan för hälsofrämjande inrättats för dialog, erfarenhetsutbyte och samverkan mellan staten, kommuner och landsting, samt näringslivet och det civila samhället. för hälsofrämjande har fokus på frågor om hälsofrämjande utifrån ett individperspektiv och beskrivs vidare under avsnitt 5.8.1. Stort engagemang för ett friskare genom fysisk aktivitet och bra matvanor Hälsofrågor bör tas i beaktande inom många skilda områden med betydelse för människors hälsa. Med denna utgångspunkt samordnade under 2010‒2012 en årlig uppmärksamhetsvecka kring matvanor och fysisk aktivitet – Ett friskare . Arbetet genomfördes som ett samverkansprojekt med syftet att hos allmänheten främja bra matvanor och fysisk aktivitet samt deltagande i hälsofrämjande aktiviteter. Regeringen initierade en oberoende utvärdering av Ett friskare som presenterades . Av utvärderingen framgår att arbetet 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 varit framgångsrikt vad gäller att väcka uppmärksamhet kring betydelsen av bra matvanor och fysisk aktivitet. Utvärderingen konstaterar vidare att arbetet varit framgångsrikt när det gäller att nå ut till de prioriterade målgrupperna. Utvärderingen visar också att arbetet haft förankring i vad forskare inom relevanta forskningsområden bedömer som ändamålsenliga insatser utifrån effekter på medvetenhet och kunskap, medan evidens för effekt på beteendeförändringar saknas. Regeringen kan konstatera att satsningen på Ett friskare varit framgångsrik. En mängd aktiviteter har genomförts av olika aktörer, vilket lett till samverkan på lokal och regional nivå samt ökad kunskap och medvetenhet kring betydelsen av fysisk aktivitet och bra matvanor. Därutöver framgår av utvärderingen att Ett friskare varit väl anpassad för att nå och aktivera offentlig verksamhet, men att aktiviteten inte på motsvarande sätt aktiverat den privata sektorn. Något ytterligare uppdrag till om att samordna en aktivitetsvecka planeras inte. I stället bör erfarenheterna och resultaten från Ett friskare tas i beaktande inom ramen för initiativet till Forum för hälsofrämjande (avsnitt 5.8.1). 5.6.5Hivinfektion och andra sexuellt överförbara sjukdomar Spridningen av hivinfektion och andra sexuellt överförbara sjukdomar i befolkningen motiverar en rad breda insatser med fokus på de grupper som löper särskilt stor risk att smittas. Antalet inhemska fall av hivinfektion har ökat svagt (diagram 5.9). En ökning har noterats bland både kvinnor och män, men hivinfektion rapporteras oftare hos män. Ökningen kan framför allt relateras till fall där personer smittats utomlands. Den inhemska smittspridningen är störst i gruppen män som har sex med män. beräknas ungefär 6 200 personer leva med en känd hivdiagnos i . Klamydiainfektion har ökat bland både kvinnor och män och står för mer än hälften av alla anmälningar av smittsamma sjukdomar (diagram 5.10). Ökningen 2007 kan dock åtminstone delvis förklaras av förändringar i diagnostiken. Klamydiainfektion sprids huvudsakligen genom heterosexuell smittväg bland ungdomar och unga vuxna och förekommer oftare hos kvinnor än hos män. Gonorré och syfilis har ökat och förekommer framför allt hos män, även om en ökning också noterats hos kvinnor. 5.6.4Nationellt strategidokument för ökade antalet gonorréfall medan sexuell och reproduktiv hälsa och antalet syfilisfall minskade något. Regeringen anser att en samverkan på området sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) behöver förbättras. Till exempel behöver ansvarsfördelningen renodlas och förtydligas. Regeringen gav , och i uppdrag att ta fram ett förslag till ett nationellt strategidokument för SRHR- området. Arbetet ska särskilt inriktas på det förebyggande arbetet mot oönskade graviditeter och sexuellt överförbara sjukdomar som utförs av myndigheter, kommuner och landsting samt av ideella organisationer. Uppdraget ska redovisas . Diagram 5.9 Antal fall av hivinfektion som anmälts, 2003– 2012 Diagram 5.10 Antal fall av klamydiainfektion som anmälts, 2003–2012 Insatser mot hivinfektion och andra sexuellt överförbara sjukdomar Regeringens insatser mot hivinfektion och andra sexuellt överförbara sjukdomar har som en central utgångspunkt den nationella strategin mot hiv/aids och andra sexuellt överförbara sjukdomar (prop. 2005/06:60). I strategin anges att målet för samhällets insatser ska vara att begränsa spridningen av hivinfektion och andra sexuellt överförbara sjukdomar, samt att begränsa konsekvenserna av dessa infektioner för samhället och enskilda. planerar, samordnar och följer upp arbetet med att nå de hivpolitiska målen och har en strategisk roll att stödja myndigheter, huvudmän och ideella organisationer som är verksamma på området. har regeringen och Kommuner och Landsting träffat särskilda överenskommelser om insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar. För att bidragshanteringen ska bli mer förutsägbar och lättadministrerad har regeringen och Kommuner och Landsting enats om att en förordning ska styra fördelningen av de medel som tidigare omfattats av överenskommelserna. Regeringen beslutade således om förordning (2013:666) om statsbidrag till landsting och vissa kommuner för insatser mot hivinfektion. Därutöver fördelar ytterligare i statsbidrag till ideella organisationer, enligt förordningen (2006:93) om statsbidrag till verksamhet inriktad mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 främjar kunskapsutveckling på flera olika sätt och har genomfört flera kommunikations- och informationsinsatser. Till grund för insatserna finns en samverkansmodell och plan för kommunikationsinsatser som togs fram på uppdrag av regeringen och i samarbete med landsting och storstadskommuner. Därutöver publicerade , i samverkan med , ett webbaserat metodstöd för samtalsledare som arbetar med ungdomar och unga vuxna inom sexuell hälsa och prevention av hivinfektion och sexuellt överförbara sjukdomar. genomförde också en konferens med ett nationellt nätverk för kuratorer som arbetar med patienter som lever med hiv/aids. har vidare arbetat med systematiska uppföljningar av kunskap, attityd och beteende inom de viktigaste preventionsgrupperna. bidrar även till hiv/aids-arbetet på internationell nivå, dels genom nationella aktörers engagemang, dels inom ramen för det internationella utvecklingssamarbetet vilket beskrivs under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Inom ramen för samarbetet i geografiska närområde bedrivs ett aktivt arbete via och berörda myndigheter för att förebygga och reducera konsekvenser av bl.a. hiv/aids. 5.6.6Alkohol, narkotika, dopning, tobak och spel Arbetet med att motverka skadlig alkoholkonsumtion och tobaksbruk är grundläggande för att främja hälsa och förebygga sjukdomar i befolkningen. Regering och riksdag beslutade om en samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken (ANDT-strategin) som anger mål och inriktning för hur samhällets insatser ska genomföras, samordnas och följas upp . Regeringens åtgärder på området beskrivs i de årliga åtgärdsprogrammen för ANDT-politiken. Området behandlas närmare under avsnitt 9 Alkohol, narkotika, dopning, tobak och spel. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Skydd – ett effektivt och säkert skydd mot hälsohot Hälsohot kan ha flera olika orsaker och konsekvenser vilket påkallar en bred ansats för beredskapsplanering. Regeringen möjliggör en mångfald av insatser för att säkerställa ett effektivt och säkert skydd mot hälsohot av olika slag. Samhällets krisberedskap i bred bemärkelse beskrivs inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Därutöver tillkommer insatser inom olika områden som bidrar till planering och hantering av hälsohot inom respektive område. Mot bakgrund av inriktningen för avsnitt 5 Folkhälsopolitik och dess anslag fokuserar avsnittet på hälsohot som är förknippade med smittsamma sjukdomar. Först behandlas antibiotikaresistens som är ett prioriterat globalt hälsohot. Därefter behandlas planering och hantering av hälsohot mer generellt, dock med fokus på influensapandemier. Avslutningsvis redogör avsnitt 5.7.3 för vissa områden inom vilka insatser genomförs med syfte att förhindra att människor får besvär eller blir sjuka av miljön. 5.7.1Antibiotikaresistens är ett globalt hälsohot Regeringen har konstaterat att bakterier som utvecklat motståndskraft mot antibiotika är ett växande globalt hälsohot. Antibiotikaresistens orsakar såväl ökad sjuklighet och dödlighet som betydande kostnader för sjukvården. har vidtagit åtgärder mot antibiotikaresistens och har ett bra läge jämfört med många andra länder, men risken är stor att påverkas av en sämre situation på global nivå. Även i ökar antalet fall av infektioner med antibiotikaresistenta bakterier. fortsatte t.ex. trenden med ett ökande antal fall av infektion med meticillinresistenta gula stafylokocker (MRSA) (diagram 5.11). MRSA rapporteras hos ungefär lika många kvinnor som män. Även förekomsten av resistenta bakterier som faller under benämningen ESBL (Extended Spectrum beta- Lactamase) ökar. noterades en ökning om fler anmälda fall av ESBL- bakterier. Diagram 5.11 Antal fall av infektion med meticillinresistenta gula stafylokocker (MRSA) som anmälts, 2003–2012 Antibiotikaanvändning kan leda till både uppkomst och spridning av resistens. Det är därför viktigt att antibiotika endast används när det behövs och på rätt sätt. Diagram 5.12 visar på en positiv utveckling med långsamt avtagande förskrivning av skillnader i förskrivningen, vilka i vissa fall är relativt stora. stod tandvården för av antibiotikaförskrivningen i öppenvården, vilket motsvarar en oförändrad nivå jämfört med .