prop · H1031d17 · 2013-09-18 00:00:00 — Syftet med programmet är att kartlägga deltagarnas förutsättningar för att ta del av Arbetsförmedlingens tjänsteutbud. redovisat i en återrapport (dnr A2013/1254/A) har personerna som deltar i programmet ofta haft en bristande förankring på arbetsmarknaden på grund av långvarig ohälsa och arbetslöshet. Av dem som avslutat programmet har efter programmet gått vidare till arbete (med eller utan stöd), utbildning, ett annat arbetsmarknadspolitiskt program hos Arbetsförmedlingen eller blivit öppet arbetslösa (2011: , 2010: ). Övriga har lämnat Arbetsförmedlingen eller är inskrivna som arbetssökande men är förhindrade, främst på grund av ohälsa, att aktivt söka arbete. Generellt anser deltagarna att de fått ett bra bemötande på Arbetsförmedlingen och att insatserna varit väl anpassade efter deras behov och förutsättningar. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Arbetsförmedlingen har ett väl etablerat samarbete med med målet att återföra personer till arbetslivet. Det är positivt att myndigheterna ytterligare fördjupat sitt samarbete och vidareutvecklat en ny samarbetsmodell för att tillgodose såväl tidiga insatser i rehabiliteringskedjan som att insatserna ska bidra till att rusta människor för inträde i arbetslivet eller för återgång i arbete och uppmärksamma individer i behov av omställning. Det är mycket positivt att fler personer i behov av stöd nu kan få det inom ramen för samarbetet. Arbetsförmedlingen kan därmed förvänta sig ett större inflöde till arbetsförberedande insatser. kan det bli längre inskrivningstider och resultatet i form av återgång till arbete och utbildning kan påverkas. Fler personer får dock ett stöd som leder till mer hållbara och långsiktiga lösningar. Regeringen bedömer att tidiga och aktiva rehabiliteringsinsatser och bättre samarbete mellan myndigheter skapar fler vägar tillbaka till arbetsmarknaden och tillvaratar människors förmåga till arbete. 4.4.7Insatser för utrikes föddas etablering på arbetsmarknaden Utrikes födda utgör en allt större del av den svenska arbetskraften. var av de sysselsatta i födda utanför . Antalet sysselsatta som är födda utanför har ökat med ca 150 000 personer . En förklaring till den starka sysselsättningsökningen i gruppen är en hög nettoinvandring och ett ökat arbetskraftsdeltagande bland utrikes födda. En ytterligare förklaring är att utrikes födda i stor utsträckning arbetar i tjänstebranscher, där arbetskraftsefterfrågan har ökat i god takt, trots det svaga konjunkturläget. Utrikes födda har dock fortfarande en betydligt lägre sysselsättningsgrad och en högre arbetslöshet än inrikes födda. Det gäller i synnerhet gruppen födda utanför . Personer som invandrar från andra nordiska länder eller andra länder i har däremot i regel mindre problem att etablera sig på den svenska arbetsmarknaden. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Diagram 4.11 Arbetslöshet fördelat på födelseland Födda i (ej ) Födda i övriga världen Anm.: 15–. Det finns flera orsaker till varför vissa utrikes födda har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. (bilaga 4 till LU2011) drar slutsatsen att de utrikes föddas ställning på den svenska arbetsmarknaden i huvudsak kan förklaras av brister i kunskaper i svenska språket, bristande tillgång till informella nätverk, höga krav på anställningsbarhet och etnisk diskriminering. Vidare konstateras att alla dessa faktorer har det gemensamma att de direkt eller indirekt kan påverkas av olika typer av politiskt beslutade åtgärder. För att underlätta och påskynda etableringen på arbetsmarknaden har regeringen vidtagit flera olika åtgärder, bl.a. genom etableringsreformen som trädde 2010 avseende vissa nyanlända, dvs. flyktingar och andra skyddsbehövande och deras anhöriga. har Arbetsförmedlingen arbetat vidare med att genomföra etableringsuppdraget. För en mer detaljerad redovisning av sysselsättningen bland utrikes födda och en beskrivning av genomförandet av etableringsuppdraget, se utgiftsområde 13 avsnitt 3.4.1 och 3.4.3. Utrikes födda arbetssökande som inte ingår i etableringsuppdraget får stöd och service utifrån sin situation och inom ramen för de generella insatser och program som Arbetsförmedlingen har till sitt förfogande. Arbetsförmedlingen har också ett särskilt ansvar för att nyanlända invandrare erbjuds insatser som främjar en snabb och effektiv etablering på arbetsmarknaden. För nyanlända som fått uppehållstillstånd som flyktingar eller andra skyddsbehövande och för anhöriginvandrare har regeringen tidigare infört instegsjobb. En förutsättning för att få instegsjobb är att deltagaren deltar i utbildning i svenska för invandrare som han eller hon arbetar. Stöd får lämnas till både privata och offentliga arbetsgivare och anställningen kan vara tillsvidare-, prov- eller visstidsanställning. hade 6 500 personer ett instegsjobb . Det innebär en minskning med drygt 1 000 jämfört med föregående år. var andelen i arbete eller utbildning efter avslutat instegsjobb , vilket innebar i det närmaste oförändrad nivå jämfört med . För att stimulera arbetsgivare att anställa fler nyanlända med instegsjobb aviserade regeringen i budgetpropositionen vissa förändringar i regelverket, vilka trädde i kraft . Det finns också möjlighet för denna grupp att få nystartsjobb enligt en särskild grund. För nyanlända som vid årets ingång fyllt lämnas stöd i form av nystartsjobb efter det att uppehållstillstånd har beviljats, dock längst året ut det år då han eller hon fyller . var ca 7 600 nyanlända anställda med nystartsjobb, vilket är en ökning med ca 750 personer jämfört med . För en analys och slutsatser av genomförandet av etableringsuppdraget, se utgiftsområde 13 Det tar fortfarande alltför för vissa nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden. Tidiga insatser är viktiga för en lyckad arbetsmarknadsetablering och för att undvika långvarig arbetslöshet. Särskilda åtgärder för nyanlända är därför motiverade. Enligt regeringens bedömning är både instegsjobb och nystartsjobb viktiga för att öka möjligheterna för nyanlända att etablera sig på arbetsmarknaden. De är därmed viktiga komplement till de generella insatserna inom arbetsmarknadspolitiken. När det gäller instegsjobben är det för tidigt att säga vilka effekter de ändringar som trädde i kraft har haft. För programperioden –2013 har tilldelats medel från EU:s två strukturfonder; Europeiska socialfonden och Europeiska regionala utvecklingsfonden (se utgiftsområde 19 Regional tillväxt). Medlen från Europeiska socialfonden avser det nationella strukturfondsprogrammet för regional konkurrenskraft och sysselsättning 2007–2013. Målet regional konkurrenskraft och sysselsättning ska bidra till att uppnå EU:s integrerade riktlinjer för tillväxt och sysselsättning inom Lissabonstrategin, numera 2020- strategin, och målen för sammanhållningspolitiken. Sammanhållningspolitikens mål är att bidra till ekonomisk och social sammanhållning inom EU. Det nationella strukturfondsprogrammet är indelat i de prioriterade områdena Kompetensförsörjning och Ökat arbetskraftsutbud, av programmedlen. Insatserna inom programmet ska bidra till kompetensutveckling som underlättar för sysselsatta att utvecklas i takt med arbetslivets krav och till att personer som står långt från arbetsmarknaden utvecklas och får arbete. Vidare ska insatserna bidra till likabehandling i arbetslivet och underlätta för unga och utrikes födda att etablera sig på arbetsmarknaden. Insatserna ska även bidra till en återgång i arbetslivet för personer som är eller har varit långtidssjukskrivna. Medlen från Europeiska socialfonden, inklusive s.k. tekniskt stöd, uppgår till totalt ca för programperioden. Nationell medfinansiering med motsvarande belopp tillkommer. Från programstarten till och med har Svenska beviljat medel till 1 300 projekt som avser kompetensutveckling av sysselsatta. Totalt 285 000 personer, varav kvinnor och män, har påbörjat deltagande i projekten. Könsfördelningen har sin bakgrund i projekten inom offentlig sektor. Projekten som avser kompetensutveckling av sysselsatta omfattar totalt 65 000 arbetsställen. Vidare har 840 projekt som i första hand riktar sig till personer som står långt från arbetsmarknaden beviljats medel. Antalet personer som påbörjat deltagande uppgår till 104 000, varav kvinnor och män. Flertalet kvantifierade mål för programmet har uppnåtts. Projektverksamhet inom det nationella strukturfondsprogrammet kommer att fortgå in på 2015. Svenska beräknar att vid avslutandet av programmet ha nått en mycket hög utnyttjandegrad för socialfondsmedlen. I det nationella strukturfondsprogrammet läggs stor vikt vid uppföljning och utvärdering, bl.a. för att främja ett lärande. En utvärdering av resultat och effekter av programmet pågår och i en första delrapport redovisades preliminära resultat. Utvärderingen visar att det nationella strukturfondsprogrammet i grund och 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 botten är väl fungerande. Socialfondsprojekten har omfattat fler deltagare än planerat. Det finansiella genomförandet har fungerat tillfredsställande och Svenska har enligt utvärderingen förvaltat fonden på ett bra sätt. Det nationella strukturfondsprogrammet har bidragit till goda resultat på individnivå, men har haft mindre påverkan på organisations- och strukturnivå. I utvärderingen framgår att programmet i ökad grad kunde ha bidragit till varaktiga förändringar om fler synergier skapats med övrig politik. Dessutom hade ägarskapet i programmet kunnat stärkas och styrningen inom programorganisationen borde på ett tydligare sätt ha fokuserat på målen. Vidare bedöms systemet för lärande inte ha genomförts på ett optimalt sätt. Utvärderingen visar också att de processorienterade målen, däribland jämställdhetsintegrering, tillgänglighet och transnationalitet, sällan getts en framträdande roll i programverksamheten. Svenska har (dnr A2013/2368/A) redovisat erfarenheter och exempel på projektresultat av det nationella strukturfondsprogrammet. I rapporten framhåller Svenska , vad gäller kompetensutvecklingen för sysselsatta bl.a. betydelsen av att insatserna förankras i hela den berörda organisationen, och av delaktighet från personal och fackliga organisationer. Dessutom bör kompetensutvecklingen utgå från en noggrann analys av verksamhetens behov. Beträffande insatser för personer som står långt från arbetsmarknaden framhåller Svenska bl.a. vikten av en variation av metoder och en långsiktighet i insatserna med en tydlig uppföljning. Regeringen bedömer att genomförandet av det nationella strukturfondsprogrammet i stort har fungerat väl. Flertalet kvantifierade mål har uppfyllts och ett högt utnyttjande av socialfondsmedlen beräknas ha uppnåtts vid avslutandet av programmet 2015. Regeringen anser vidare att Svenska vid behov bedrivit utvecklingsarbete som bidragit till ett väl genomfört program. Erfarenheterna och resultaten från det nationella strukturfondsprogrammet utgör ett viktigt underlag i förberedelserna för programperioden –2020 för Europeiska socialfonden. En sådan erfarenhet är att socialfondsprogrammet bör samordnas 42Programperioden –2020som bidrar till att öka övergångarna för prioriterade grupper till arbetsmarknaden.Regeringens främsta mål är att öka den varaktiga sysselsättningen i första hand genom ett minskat utanförskap. Huvudinriktningen är att stärka arbetslinjen. Fler ska kunna och viljaEtt förberedande arbete pågår på EU-nivå och på arbeta, och färre ska stå utanför arbetsmarknationell och regional nivå för programperioden naden. Arbetsmarknadspolitiken är en central 2014–2020 inom EU:s sammanhållningspolitik. del av regeringens politik och en av de viktigaste Sammanhållningspolitiken finansieras via Eurokomponenterna för att uppnå sysselsättning. peiska socialfonden, Europeiska regionala Åtgärder vidtas även för att säkra ett utbildutvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden. ningssystem av hög kvalitet och skapa en smidig I enlighet med EU:s förordningar för den nya övergång från skola till arbetsliv. Det är mot programperioden, vilka väntas beslutas under denna bakgrund viktigt att det nationella socialandra , ska sammanhållningsfondsprogrammet på ett effektivt sätt samordnas politiken ha en mer strategisk inriktning för att med bl.a. den nationella arbetsmarknadspolitibidra till att uppnå målen i 2020-strate- ken. Ett effektivt genomförande av det natiogin för smart och hållbar tillväxt för alla. Ett led i nella socialfondsprogrammet kommer även att detta är ett gemensamt strategiskt ramverk som vara beroende av en nära samverkan med bl.a. även omfattar Europeiska jordbruksfonden för arbetsmarknadens parter, företrädare för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och näringslivet, ideella organisationer och aktörer fiskerifonden. De ovan nämnda fondernas med regionalt tillväxtansvar.gemensamma namn är Europeiska har uppinvesteringsfonder, ESI-fonder. dragits av regeringen att förhandsutvärdera för- På nationell nivå ska en partnerskapsöverslaget till nationellt socialfondsprogram, vilketenskommelse för programperioden –2020 utgör ett stöd i programframtagandet.träffas med Europeiska kommissionen. Ett för- Regeringen har vidare slag till partnerskapsöverenskommelse utarbetas uppdragit åt Svenska att förbereda nu inom , i samverkan med och vidta de åtgärder som behövs för att fr.o.m. berörda aktörer. Partnerskapsöverenskommel- 2014 vara förvaltande och attesterande myndigsen, som ska fungera som övergripande het för det kommande nationella socialfondsprostrategi för ESI-fonderna, ska beskriva grammet. har fått ett övergripande prioriteringar för programperioden motsvarande uppdrag för regionala program 2014–2020 för att uppnå målen i 2020- inom Europeiska regionala utvecklingsfonden. Överenskommelsen ska även bidra till Svenska ska vidare särskilt beakta hur förbättrad samordning mellan fonderna och till samordningen med Arbetsförmedlingen och den att undvika överlappning dem emellan. nationella arbetsmarknadspolitiken kan säker-Parallellt med arbetet med partnerskapsöverställas och vilka behov det finns av att förstärka enskommelsen pågår framtagning av förslag till kopplingen mellan utbildning och arbetsoperativa program inom respektive fond, där marknad.genomförandet av prioriteringarna redovisas Svenska och har den närmare. Ett förslag till ett nationellt program även uppdragits att redovisa plaför Europeiska socialfonden inom EU:s mål nerade åtgärder för ökad samordning och Investeringar i tillväxt och sysselsättning 2014– förenkling. Myndigheterna har och 2020 utarbetas inom Regeringsden (dnr A2013/1315/A) redovisat kansliet i en bred dialog med nationella och att man identifierat ett antal områden för ökad regionala aktörer. Detta förslag kan även komma samordning och förenkling. Dessa är bl.a. att omfatta insatserna inom EU:s sysselsättförenkling vad gäller kostnadsredovisning för ningsinitiativ för unga. Socialfondsprogrammet projektanordnarna, regelverk, kommunikation 2014–2020 bör inriktas på att bl.a. dels stärka och utvärdering. Svenska och Tilltillgången till relevant kompetens på arbetsmarkväxtverket gemensamma arbete i berörda avsenaden genom verksamhetsrelaterad kompetensenden kommer att intensifieras inför starten utveckling, dels utveckla och tillämpa metoder av den nya programperioden.än mer med nationell politik för att i ökad grad bidra till varaktiga förändringar.PROP. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Vidare har regeringen uppdragit åt respektive aktör med ett regionalt tillväxtansvar att ta fram en socioekonomisk analys som kan utgöra ett av underlagen för utarbetande av ett förslag till nationellt socialfondsprogram. Sådana analyser har redovisats till regeringen (dnr A2013/1930/A). Målet för regeringens politik är full sysselsättning. Politiken måste skapa fler vägar till jobb eller eget företagande för dem som står långt ifrån arbetsmarknaden. Den utdragna lågkonjunkturen har förstärkt vissa strukturella problem på arbetsmarknaden. Grupper som har haft problem med att etablera sig på arbetsmarknaden som lågutbildade ungdomar, funktionsnedsatta med nedsatt arbetsförmåga och utrikes födda från länder utanför har fått det svårare. Även långtidsarbetslösheten har ökat. Det dröjer till 2015 innan läget på arbetsmarknaden tydligt förbättras och arbetslösheten bedöms ligga kvar på en hög nivå . Den höga arbetslösheten är en följd av att allt fler befinner sig på arbetsmarknaden som efterfrågan på arbetskraft har varit dämpad. Arbetslösheten är högre bland män än bland kvinnor, till stor del som följd av att de branscher som drabbats av finanskrisen är mansdominerade. Arbetslöshet som beror på att allt fler söker arbete är mindre allvarlig än arbetslöshet som beror på en lågkonjunktur eller på strukturella problem på arbetsmarknaden. De flesta som söker arbete får dock jobb, även om det tar tid. Det är därför viktigt att fortsatt stimulera arbetskraftsutbudet eftersom det påverkar sysselsättningen positivt. Regeringen har gjort genomgripande reformer inom arbetsmarknadspolitiken i syfte att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt. Reformerna har inriktats på att stärka och tydliggöra arbetslinjen. Satsningar har gjorts för att stödja dem som står längst ifrån arbetsmarknaden. I samband med budgetpropositionen genomfördes ytterligare ett antal förändringar av arbetsmarknadspolitiken. Dessa syftade både till att möta inbromsningen i ekonomin och till att förstärka reformarbetet för att långsiktigt och strukturellt förbättra arbets- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 marknadens funktionssätt, bl.a. genom införandet av ett nytt arbetssätt för Arbetsförmedlingen. Ytterligare satsningar gjordes i budgetpropositionen för att få fler kvinnor och män i arbete, underlätta matchning och öka effektiviteten i de arbetsmarknadspolitiska insatserna. Syftet med förändringen i politiken har varit att komplettera insatser för att bryta långtidsarbetslöshet med åtgärder som förhindrar att arbetslösa hamnar i långtidsarbetslöshet. Därför har insatser från dag ett i arbetslösheten gjorts möjliga för dem som riskerar långtidsarbetslöshet som uppföljningen av arbetssökandet har förstärkts. Syftet är att förbättra matchningen och att effektivisera kontroll och uppföljning av individens arbetssökande. Det stöd som ges för att öka möjligheterna att få ett arbete innebär även att tydliga krav ska ställas på individerna. En del i detta är att regeringen har genomfört förändringar av åtgärderna i arbetslöshetsförsäkringen, i form av fler men mildare åtgärder, samt infört krav på aktivitetsrapport i syfte att underlätta uppföljning av jobbsökandet. Genom aktivitetsrapporten kan en tydlig kanal etableras för kommunikation mellan arbetsförmedlare och den arbetssökande. Sammantaget bedöms dessa åtgärder ha positiva effekter på den enskildes sökaktivitet. Något som är särskilt problematiskt med långtidsarbetslöshet är att sannolikheten att få ett arbete minskar med tiden som arbetslös. Insatserna för dem som redan är långtidsarbetslösa har därför utökats. Satsningar har gjorts på att öka aktivitetsnivån och kvaliteten i jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar. Regeringen har också gjort det möjligt för dem som är i sysselsättningsfasen att delta i arbetsmarknadspolitiska program eller få anställning med särskilt anställningsstöd kombinerat med förstärkt handledarstöd. Huvudinriktningen i den förda politiken ligger fast. Politiken behöver dock ständigt anpassas till de förändringar som sker i omvärlden. Antalet inskrivna arbetssökande vid Arbetsförmedlingen som har en svag förankring på arbetsmarknaden ökar som arbetslöshetstiderna förlängs. uppgår resurserna före denna propositions föreslagna reformer för området Arbetsmarknad till . Regeringen vill i sammanhanget understryka att även satsningar som gjorts inom andra politikområden, särskilt 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 utbildningspolitiken, påverkar det långsiktiga arbetet för att komma till rätta med exempelvis ungdomsarbetslösheten. En stor utmaning för framtiden är hur arbetsmarknaden kan göras mer inkluderande för såväl kvinnor som män. har samtal förts med arbetsmarknadens parter om hur arbetsmarknaden kan bli mer inkluderande och flexibel. 4.5.1Trepartssamtal för en bättre fungerande arbetsmarknad Den svenska modellen bygger bl.a. på kollektivavtal och starka och självständiga parter, som bl.a. ansvarar för lönebildningen. Då lönebildningen är av stor betydelse för utvecklingen på arbetsmarknaden har parterna ett med regeringen gemensamt ansvar för att arbetsmarknaden ska fungera väl. Bland annat mot denna bakgrund bjöd regeringen in arbetsmarknadens parter till s.k. trepartssamtal. Syftet var att finna gemensamma lösningar på svåra problem på arbetsmarknaden. Regeringens målsättning med trepartssamtalen är att finna åtgärder som sänker jämviktsarbetslösheten och ökar den varaktiga sysselsättningen, särskilt genom att förbättra möjligheterna för ungdomar och andra grupper med svag förankring på arbetsmarknaden. Regeringens ingång i samtalen har varit att stödja initiativ som kommit från parterna själva. Trepartssamtal har förts både med centralorganisationerna och med de avtalsslutande parterna på branschnivå. Tre områden har varit i fokus i samtalen: Inom ramen för trepartssamtalen har det förts fram önskemål om åtgärder från regeringens sida också på andra områden. Bland annat har frågan om att avskaffa den arbetslöshetsavgift som en arbetslöshetskassa ska betala till staten samt vissa regeländringar som påverkar möjligheten att studera på deltid jämsides med arbetslöshetsersättning aktualiserats. Regeringen lämnar i denna proposition förslag om att avskaffa arbetslöshetsavgiften (förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor, avsnitt 3.15 och 7.4.1). Stöd för yrkesintroduktionsanställningar - en ny väg in på arbetsmarknaden för unga Avgörande steg för nya och bredare vägar till arbete har tagits inom ramen för trepartssamtalen. För att underlätta ungas övergång från skola till arbetsliv och för att säkra arbetsgivarnas långsiktiga kompetensförsörjning har parterna inom ett antal avtalsområden tecknat s.k. yrkesintroduktionsavtal. De flesta av dessa avtal bygger på principen att personer som saknar relevant erfarenhet i yrket får handledning och utbildning under en del av arbetstiden. Denna del av arbetstiden är inte lönegrundande. Yrkesintroduktionsavtalen innebär att det blir mer attraktivt för arbetsgivare att anställa personer utan yrkeserfarenhet varigenom det arbetsplatsförlagda lärandet förstärks och individens kompetens höjs. Regeringen föreslår i denna proposition ett ekonomiskt stöd till arbetsgivare för att uppmuntra anställning av unga (15–) inom ramen för de yrkesintroduktionsavtal som parterna tecknat. Stödet utgår som en lönesubvention, i form av en kreditering på arbetsgivarens skattekonto, motsvarande en ordinarie arbetsgivaravgift (31,av bruttolönen). Stödet förutsätter att anställningen pågår , och lämnas som längst . För att kvalificera för stöd ska lönen uppgå till av den kollektivavtalade minimilönen i den berörda branschen. Den resterande tiden, dock av arbetstiden, ska bestå av utbildning och handledning. Parterna har även efterfrågat stöd till handledning. Regeringen föreslår därför ett ekonomiskt handledarstöd till arbetsgivarna om per anställd och månad, som lämnas som lönesubventionen. Förslag till de lagändringar som krävs för ett införande av stödet för yrkesintroduktionsanställningar redovisas i avsnitt 4.5.11. Regeringen bedömer att Arbetsförmedlingen bör ansvara för tillämpningen av regelverket för detta stöd. Införande av ett stöd för yrkesintroduktionsanställningar innebär således en ny uppgift för Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen föreslås därför tillföras resurser för bl.a. ärendehandläggning, systemanpassning och informationsinsatser. Det är allmänt sett också angeläget att Arbetsförmedlingen utvecklar arbetssätt för att göra stöd för yrkesintroduktion