prop · H1031d3 · 2013-09-18 00:00:00 — 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 39 664 tkr prisnivå. 3Motsvarar 39 663 tkr prisnivå. 4Motsvarar 39 664 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Justitiekanslerns förvaltningsutgifter. För att Justitiekanslern ska kunna upprätthålla en god nivå på verksamheten utifrån det uppdrag som myndigheten har föreslår regeringen att anslaget ökas med så som aviserades i budgetpropositionen . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:2 Justitiekanslern . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 9.5 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 6:2 Justitiekanslern Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Tabell 9.6 Anslagsutveckling 6:3 Datainspektionen 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 43 790 tkr prisnivå. 3Motsvarar 43 790 tkr prisnivå. 4Motsvarar 43 790 tkr prisnivå. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:3 Datainspektionen . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 9.7 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 6:3 Datainspektionen Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Tabell 9.8 Anslagsutveckling 6:4 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för Datainspektionens förvaltningsutgifter. Anslaget får användas för utgifter för den kostnadsfria tilldelningen av till kommuner, landstings- och kommunbibliotek. I författningssamlingsförordningen (1976:725) finns bestämmelser om den kostnadsfria tilldelningen av . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:4 . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 9.9 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 6:4 Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Tabell 9.10 Anslagsutveckling 6:5 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 18 932 tkr prisnivå. 3Motsvarar 18 932 tkr prisnivå. 4Motsvarar 18 932 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:5 . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 9.11 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 6:5 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. 9.9.66:6 Stöd till politiska partier Tabell 9.12 Anslagsutveckling 6:6 Stöd till politiska partier 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för stöd till de politiska partierna. Enligt lagen (1972:625) om statligt stöd till politiska partier lämnas stöd dels som partistöd, dels som kanslistöd i taget räknat fr.o.m. . Partistödet lämnas som mandatbidrag. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Partistödet delas ut som ett bidrag per riksdagsplats. Resultatet i de senaste två valen räknas. Bidraget är per plats och år. Kanslistödet lämnas som grundstöd och tilläggsstöd. Medlen betalas ut av . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för ramanslaget 6:6 Stöd till politiska partier besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Skälen för regeringens förslag: Enligt lagen (2006:999) om ekonomiadministrativa bestämmelser för riksdagsförvaltningen, ombudsmän och krävs bemyndigande för beslut om bland annat bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför utgifter under senare budgetår än det år budgeten avser, vilket gäller för stödet till politiska partier. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 6:6 Stöd till politiska partier besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst . Tabell 9.13 Beställningsbemyndigande för anslaget 6:6 Stöd till politiska partier Erhållet/föreslaget bemyndigande 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:6 Stöd till politiska partier . , 2016 och 2017 beräknas anslaget uppgå till . Tabell 9.14 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 6:6 Stöd till politiska partier Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Området omfattar frågor om skydd och stöd för de nationella minoriteterna och de historiska minoritetsspråken. Verksamhet som rör de nationella minoriteterna bedrivs även inom t.ex. områdena utbildningspolitik, språkpolitik och samepolitik. ökar utgifterna inom området med jämfört med aviserade medel i statens budget . Ökningen förklaras av att anslag 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer tillförs för att finansiera ett förstärkt stöd för vidareutveckling av brobyggare med romsk språk- och kulturkompetens. Tabell 10.1 Utgiftsutveckling inom område Nationella minoriteter 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer Summa Område Nationell minoriteter 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Målet för regeringens politik avseende nationella minoriteter är (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:KU1, rskr. 2008/09:83): –att ge skydd för de nationella minoriteterna och stärka deras möjligheter till inflytande samt stödja de historiska minoritetsspråken så att de hålls levande. Målet ska följas upp inom följande delområden (prop. 2008/09:158, bet. 2008/09:KU23, rskr. 2008/09:272): –diskriminering och utsatthet, –inflytande och delaktighet, samt –språk och kulturell identitet. Regeringens minoritetspolitiska strategi syftar till att förverkliga enskildas minoritetsrättigheter på framför allt lokal nivå, där beslut fattas som rör enskilda. Uppföljningen och efterlevnaden av lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk, åtaganden enligt ramkonvention om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk, som ratificerat, är viktiga utgångspunkter för regeringens politik avseende nationella minoriteter. Den tjugoåriga strategin för romsk inkludering är en del av regeringens minoritetspolitiska strategi (prop. 2008/09:158). Det övergripande målet är att den rom som fyller 2032 ska ha likvärdiga möjligheter i livet som den som är icke-rom. I detta avsnitt redovisas resultaten av genomförandet av lagen och efterlevnaden av åtaganden samt övriga insatser som berör samtliga delområden. Därefter följer en redovisning av resultaten inom respektive delområde med en särskild redovisning av resultaten inom ramen för regeringens skrivelse En samordnad långsiktig strategi för romsk inkludering 2012–2032 (skr. 2011/12:56). 10.4.1 Indikatorer och bedömningsgrunder För avsnittet saknas indikatorer. Redovisningen och bedömningarna grundas på i och årliga rapport, i särskilda rapport om strategin för romsk inkludering, återrapporteringar av uppdrag, berörda myndigheters årsredovisningar och övriga rapporteringar. Genomförandet av lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk och åtaganden Lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk tillförsäkrar samtliga fem nationella minoriteter i hela vissa grundläggande rättigheter. Dessa rättigheter utgör en minimistandard för minoritetsarbetet och innebär bl.a. att myndigheter, kommuner och landsting ska ge de nationella minoriteterna möjlighet till inflytande i frågor som berör dem. Det allmänna har också ett ansvar för att främja bevarandet av de nationella minoritetsspråken och möjligheten att behålla och utveckla sin kultur i . Kommuner och landsting har efter ansökan till regeringen möjlighet att ingå i ett förvaltningsområde för meänkieli, samiska eller finska, som innebär vissa utökade rättigheter för tornedalingar, samer och sverigefinnar. För de merkostnader som detta innebär uppbär kommuner och landsting statsbidrag. Genom regeringsbeslut har ytterligare nio kommuner 2012 och åtta kommuner 2013 anslutits till något förvaltningsområde. Regeringens beslut om en fortsatt utvidgning innebär att det förstärkta minoritetsskyddet för minoritetsspråken ökat från sju kommuner och ett landsting 2009 till 64 kommuner och 12 landsting 2013. Tabell 10.2 Antal anslutna kommuner och landsting till förvaltningsområde i och ansvarar för uppföljningen av tillämpningen av lagen om nationella minoriteter och minoritets- språk och rapporterar till regeringen. Deras uppföljningsrapport visar att de allra flesta kommuner som ingår i förvaltningsområdena uppfyller sina åtaganden enligt lagen för den eller de nationella minoriteter som de uppbär statsbidrag för (Rapport om tillämpningen av lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk 2012). Enligt den årliga rapporten framgår däremot att kunskapen om lagen behöver öka och lämpliga insatser vidtas, särskilt i de kommuner som inte ingår i något förvaltningsområde. Enligt rapporten har landstingen generellt haft svårt att komma igång med sitt arbete och identifiera sin roll i minoritetspolitiken. Det finns dock undantag. Landstingen har t.ex. i flera fall inkluderat de nationella minoriteterna i de regionala kulturplaner som tagits fram. För att få en ökad medvetenhet och ett större genomslag för minoritetspolitiken inom olika politikområden har elva statliga myndigheter, –2012, haft i uppdrag att följa upp, analysera och redovisa hur deras arbete bidragit till att uppnå det minoritetspolitiska målet och effekterna av insatserna. Enligt myndigheterna har uppdraget inneburit att de nationella minoriteternas rättigheter lyfts fram i större uträckning. De myndigheter som genomfört samråd uppger att dessa varit värdefulla för myndigheternas utvecklingsarbete. fick, till att börja med, sex myndigheter inom identifierade politikområden i sina regleringsbrev nya och mer riktade uppdrag för att ytterligare utveckla insatserna för de nationella minoriteterna utifrån det minoritetspolitiska målet. offentliggjordes den rådgivande kommitténs rapport om hur uppfyller åtagandena enligt ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter. höll tillsammans med ett uppföljningsmöte med inbjudna myndigheter, minoritetsorganisationer och andra berörda för att diskutera den rådgivande kommitténs slutsatser från den tredje övervakningsomgången. fastställde sedan rekommendationer till . påbörjades den femte övervakningsomgången med anledning av ratificering av den europeiska stadgan om 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 landsdels- eller minoritetsspråk. I samband med det höll ett uppstartsmöte. ska avge sin femte periodiska rapport. Att skydda de nationella minoriteterna innebär att värna om de mänskliga rättigheterna. Det innebär också att motverka diskriminering av personer som tillhör nationella minoriteter och främja respekt i samhället för olikheter i ursprung, identitet, kultur och språk. Därmed ska de nationella minoriteterna ges förutsättningar att delta i samhällslivet på lika villkor. () utreder anmälningar om diskriminering och kränkande behandling av nationella minoriteter. De anmälningar som DO mottagit kommer i stort sett uteslutande från romer och endast ett fåtal kommer från samer och tornedalingar. Anmälningar från romer rör i första hand samhällsområdena bostad, och tillhandahållandet av varor och tjänster. DO är också en av de myndigheter som haft ett särskilt uppdrag att följa upp, analysera och redovisa myndighetens insatser utifrån minoritetspolitikens mål. I syfte att öka säkerheten och minska utsattheten för den judiska minoriteten i samhället beslutade regeringen att fördela till Judiska centralrådet för den judiska minoritetens interna säkerhetsarbete. Insatsen har inneburit att judiska församlingar och andra föreningar och organisationer som bedriver verksamhet för den judiska minoriteten har kunnat investera i olika former av säkerhetsutrustning. För att lyfta och synliggöra frågan om hur antiziganismen i kan bekämpas arrangerade i samarbete med ett internationellt rundabordsmöte med fokus på antiziganismen i . Ett femtiotal olika aktörer deltog på mötet. Särskilda insatser för romsk inkludering Centralt i arbetet för romsk inkludering är att överbrygga den förtroendeklyfta mellan romer och det offentliga, som tidigare övergrepp mot romer och okunskap om romers livsvillkor har 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 gett upphov till, och som hindrar romer från att delta fullt ut i samhället. Regeringen har gett vissa myndigheter och kommuner olika uppdrag för att främja romsk inkludering. () och Arbetsförmedlingen använder sig av s.k. brobyggare med romsk språk- och kulturkompetens som fungerar som en länk mellan enskilda och offentlig verksamhet. Brobyggarnas verksamhet har bl.a. bidragit till att fler elever tar del av skolans undervisning och använder sig av skolans studiehjälp samt att fler romska barn öppet visat sin härkomst. Arbetsförmedlingens brobyggare har t.ex. genomfört informationsinsatser och bedrivit uppsökande verksamhet i de kommuner som de är verksamma i. Arbetsförmedlingen har även tagit fram ett utbildningspaket främst för myndighetens personal, men också för andra myndigheter, för att säkerställa kunskapen om romer som nationell minoritet. I utbildningspaketet ingår bl.a. en webbaserad utbildning som över 4 100 personer har genomfört. har fått i uppdrag att ta fram och sprida ett läromedelssupplement om romsk kultur, språk, religion och historia (A2013/3164/DISK). Materialet ska med utgångspunkt i riktlinjerna till läroplanen för utgöra ett stöd i undervisningen om de nationella minoriteterna. ska redovisa uppdraget. Inom ramen för strategin genomförs även en särskild pilotverksamhet, en satsning för romsk inkludering i fem kommuner, vars metoder och arbetssätt sedan ska kunna spridas till andra kommuner. De insatser som genomförts har bl.a. fokuserat på att etablera strukturer för romsk delaktighet och inflytande. Sammanlagt har regeringen beviljat till de fem pilotkommunerna, Arbetsförmedlingen och . För att följa upp insatserna i de kommuner som deltar i pilotverksamheten görs en nulägesbeskrivning av situationen för romer i dessa kommuner. Arbetet samordnas av i . Arbetet med en extern utvärdering av pilotverksamheten har också inletts. Därutöver har regeringen även beviljat medel till i för att finansiera ett nationellt nätverk för kommuner som arbetar med romsk inkludering. Arbetet med att utarbeta en vitbok om övergrepp, kränkningar och andra särbehand- lande åtgärder mot romer har fortsatt. Vidare har kommissionen presenterat ett förslag till rådet om en rekommendation om hur medlemsstaterna kan genomföra sina nationella strategier för romsk integrering. Behandling av förslaget inleddes . Jämställdhetssatsningar inom minoritetspolitiken och inom strategin för romsk inkludering gav regeringen i uppdrag till att –2014 stödja minoritetsorganisationernas jämställdhetsarbete och arbete med att motverka diskriminering, bl.a. genom att fördela bidrag för olika projekt. Förutom att en rad sådana projekt nu har startats har uppdraget inneburit att kontakter med de nationella minoriteterna ökade betydligt. Detta har bidragit till att kunskapen om myndighetens verksamhet ökat, vilket bl.a. lett till att flera organisationer har sökt bidrag från stödformer som inte är öronmärkta för de nationella minoriteterna. ska slutredovisa uppdraget. Kvinnor och barn är särskilt prioriterade i strategin för romsk inkludering. Regeringen gav därför och i i uppdrag att låta göra en fördjupad studie om romska flickors och kvinnors livssituation och hälsa respektive att fördela medel för telefonrådgivning om sexuell och reproduktiv hälsa för romska flickor och kvinnor. Uppdragen ska redovisas respektive . har även fått i uppdrag att i samarbete med och Resande Kvinnojouren erbjuda och utveckla ett nationellt resursstöd för myndigheter och kvinnojourer som möter romska kvinnor utsatta för våld i nära relation. Uppdraget ska redovisas . Tre av de fem kommuner som deltar i pilotverksamheten beviljades bidrag för att rekrytera och utbilda hälsokommunikatörer med romsk språk- och kulturkompetens med särskilt fokus på romska flickor och kvinnor. och i har ansvar för att genomföra informations- och kunskapshöjande insatser till framför allt kommuner och myndigheter. och i årliga uppföljningsrapport visar att de flesta kommunerna inom förvaltningsområdena för finska, samiska och meänkieli har särskild information på hemsida eller via liknande kanaler vad gäller den, eller de, minoriteter som omfattas av förvaltningsområdet. Enligt uppföljningsrapporten lämnas informationen dock ofta på svenska, med undantag för finska förvaltningsområden, och på många kommuners hemsidor saknas också information om lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk på minoritetsspråken. Av de 71 kommuner utanför förvaltningsområdena som svarat på enkäten för uppföljningsrapporten uppger endast en tredjedel att de informerar om de nationella minoriteternas rättigheter i någon form. Detta trots att de enligt 3 § i lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk när det behövs på lämpligt sätt ska informera de nationella minoriteterna om deras rättigheter. De kommuner som inte informerar uppger ofta att orsaken är bristande efterfrågan eller att de inte anser att de har skyldighet att informera om rättigheterna. Av de elva landsting och en region som 2012 ingick i förvaltningsområden för finska, samiska eller meänkieli uppgav åtta att de informerar om de nationella minoriteternas rättigheter på något sätt. Regeringen fördelar därutöver särskilda medel till för webbsidan . Besöksantalet på webbsidan ökade från cirka 3 000 besök 2011 till 3 800 besök . Vidare hölls, , ett tiotal länsvisa utbildningsseminarier av länsstyrelser i syfte att öka kunskapen hos kommunerna om de grundläggande rättigheterna för nationella minoriteter i länen. Ett flertal myndigheter och flera kommuner har också genomfört olika typer av åtgärder för att höja kunskapsnivån både hos de nationella minoriteterna om deras rättigheter och om de nationella minoriteterna bland allmänheten. Regeringens arbete syftar till att stärka de nationella minoriteternas möjligheter till inflytande i frågor som berör dem inom viktiga samhällsområden och därmed öka dessa gruppers egenmakt. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Samråd och minoriteters inflytande Enligt 5 § lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk ska förvaltningsmyndigheter ge de nationella minoriteterna möjlighet till inflytande i frågor som berör dem och så långt det är möjligt samråda med representanter för nationella minoriteter i sådana frågor. och i årliga uppföljningsrapport visar att de nationella minoriteternas möjlighet till inflytande har ökat. omfattar denna förbättring inte alla fem nationella minoriteter i samma uträckning och möjligheterna till inflytande varierar i olika delar av landet. Att kommuner och myndigheter ska möjliggöra inflytande har medfört en ökad efterfrågan på minoritetsorganisationernas medverkan i olika samråd. I syfte att stödja och underlätta verksamheten för de organisationer som företräder nationella minoriteter beviljas statsbidrag, enligt förordningen (2005:765) om statsbidrag för nationella minoriteter, efter ansökan. Fjorton organisationer ansökte om bidrag 2012 och tio beviljades bidrag på totalt . har flera samrådsmöten också genomförts med ansvarigt statsråd och företrädare för de nationella minoriteterna. Särskilda insatser för romsk inkludering Genomförandet av strategin för romsk inkludering bör enligt regeringen präglas av romsk delaktighet och romskt inflytande. För samtliga insatser inom ramen för strategin anges att arbetet ska genomföras i samråd med romska företrädare eller sakkunniga. Av myndigheternas återrapportering framgår att olika former av dialog och samråd genomförs med romska företrädare. Samtliga kommuner som deltar i pilotverksamheten arbetar aktivt med att etablera ett romskt råd eller på annat sätt ha en fortlöpande dialog med romer boende i kommunen. Kommuner och Landsting, som har i uppdrag att ge stöd i arbetet med samråd, har sammanställt goda exempel i en skrift som ska spridas till kommunerna som ett stöd i arbetet. fattade beslut om att bilda en romsk referensgrupp för arbetet med strategin för romsk inkludering. Referensgruppen ska säkerställa romsk delaktighet och inflytande i arbetet med strategin och bidra med information och synpunkter om hur regeringen kan utveckla styrning och insatser i strategin. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 första dialogmöte med referensgruppen hölls . De brobyggare som pilotkommunerna och Arbetsförmedlingen har anställt inom ramen för strategin bidrar också till att öka romers deltagande och inflytande i arbetet. Vidare har arbetet med strategin för romsk inkludering bidragit till att fler personer med romsk språk- och kulturkompetens har anställts inom offentlig förvaltning. Språk och kulturell identitet Det allmännas särskilda ansvar för att skydda och främja bevarandet av de nationella minoritetsspråken har kommit till uttryck i språklagen (2009:600) och lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Det innebär att de nationella minoriteterna ska ges möjligheter att tillägna sig, använda och utveckla sitt minoritetsspråk samt utveckla en egen kulturell identitet. har i sin senaste rapport om minoritetsåtaganden (ACFC/OP/III(2012)004) återigen pekat på bristen på lärare i de nationella minoritetsspråken och de utmaningar som finns inom utbildningsområdet i fråga om de nationella minoriteternas rätt till utbildning. Regeringen har beslutat att ge i uppdrag att förstärka tillgången på lärare i nationella minoritetsspråk (A2013/2958/DISK). får för uppdragets genomförande disponera högst . Regeringens övriga arbete med minoritetsspråk inom utbildningsväsendet redovisas under utgiftsområde 16, Utbildning och universitetsforskning. Det förstärkta minoritetsskyddet inom de språkliga förvaltningsområdena för finska, meänkieli och samiska syftar bl.a. till att höja minoritetsspråkens status, synliggöra språken och att öka samhällsservicen på minoritetsspråken. Inom förvaltningsområdena erbjuder de flesta kommuner modersmålsundervisning i . När det gäller de minoriteter som kommunerna inte får statsbidrag för finns däremot stora brister. Endast 17 av 64 förvaltningskommuner har genomfört insatser i