prop · H1031d19 · 2013-09-18 00:00:00 — Yrkesvux, lärlingsvux och 20–24-åringar pågår två statliga satsningar på yrkesutbildning för vuxna: yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå (yrkesvux) och lärlingsutbildning för vuxna (lärlingsvux). Regeringen inledde sin satsning på yrkesvux . studerade ca 20 500 elever inom ramen för yrkesvux. De vanligaste kurserna inom yrkesvuxsatsningen var liksom kurser inom områdena vård och omsorg följda av handel och administration. omfattar satsningen ca 17 000 årsplatser. För att ytterligare stimulera kommunerna att inrätta och bedriva lärlingsvux har regeringen infört ett särskilt statsbidrag för lärlingsutbildning inom vuxenutbildningen, liknande statsbidraget för yrkesvux. Bidraget har lämnats . Det riktade statsbidraget kan användas bl.a. för själva utbildningen och för utbildning av handledare på arbetsplatsen. bedrevs utbildning för knappt 1 800 elever inom lärlingsvux varav ca 200 inom särskild utbildning för vuxna (särvux). Flest kurser bedrevs som tidigare inom områdena bygg och anläggning samt restaurang och tillagning. beviljade inga kurser inom området omvårdnad. omfattar satsningen ca 3 600 årsplatser. Vissa utbildningsplatser i vuxenutbildning (komvux) har öronmärkts för att ge fler arbetslösa ungdomar i åldrarna 20–möjlighet att komplettera och slutföra sin utbildning med den högre bidragsnivån inom studiemedlet. Ungdomarna ska vara inskrivna‐ i jobbgarantin för ungdomar eller jobb och utvecklings‐ - garantin och sakna fullständig grundskole eller gymnasieskoleutbildning. redovisade ett regeringsuppdrag att fördela medel till berörda kommuner (dnr 2012:119). Enligt redovisning beviljades ca 2 000 av dessa elever det högre studiemedlet . Medel för utbildningsplatser utbetalades till 226 kommuner. beviljades ca 2 000 elever det högre studiemedlet. Medel utbetalades till 217 kommuner. har redovisat regeringens uppdrag att följa upp satsningarna på yrkesvux och lärlingsvux. Redovisningen bereds inom (). Komvux på grundläggande nivå lämnade sitt betänkande vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet (SOU 2013:20) . Utredningen har haft i uppdrag att se över komvux på grundläggande nivå, såväl själva utbildningen som elevernas studieekonomiska förutsättningar. Utredningen anser att komvux på grundläggande nivå är en viktig men förbisedd del av skolväsendet. Utredningen pekar på ett antal brister inom utbildningsformen, framför allt vad avser individanpassning och 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Utredningens generella slutsats är att regelverket för utbildningen i huvudsak är tillräckligt och att behovet av författningsförändringar därför är begränsat. Det framgår av utredningens betänkande att de brister som finns inom utbildningen framför allt kan härledas till bristande kunskaper bl.a. från politiskt håll, vilket i sin tur anses bero på bristande intresse. Om utbildningen ska bli så flexibel och anpassad efter individuella behov som den bör vara, måste intresset höjas och kunskaperna om utbildningen förbättras. Betänkandet har remitterats. Utbildning i svenska för invandrare (sfi) Regeringen har uppdragit åt en särskild utredare att utreda ökad valfrihet och individuell anpassning av sfi (dir. 2011:81). Utredaren ska föreslå hur valfrihet och individuell anpassning kan ökas inom sfi, bl.a. genom ett system med sfi-peng. beslutade regeringen att uppdraget skulle utvidgas. Utredaren fick i uppdrag att, utöver de ursprungliga direktiven, även överväga om all utbildning i svenska språket för vuxna invandrare bör ges inom komvux och särvux samt föreslå hur utbildningen i svenska språket bättre kan anpassas till de mål som den enskilde har med sina studier. Utredaren ska även överväga om Arbetsförmedlingen bör ges möjlighet att upphandla den utbildning i svenska som ingår i en etableringsplan enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare (dir. 2013:10). Utredningen, som antagit namnet , ska lämna sitt betänkande . Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1) beräknat totalt för perioden 20132016(varav ) för att kompetensutveckla studie- och yrkesvägledare. Syftet är att höja kvaliteten på vägledningen och informationen så att eleverna kan göra bättre underbyggda val. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Statskontoret lämnade en rapport om validering av utrikesföddas kompetens, Kartläggning och bedömning av valideringsinsatser för utrikes födda (2013:6). Kartläggningen omfattar hur många arbetssökande eller vuxenstuderande bland de utrikes födda som har deltagit i branschvalidering samt validering inom Arbetsförmedlingens verksamhet och vuxenutbildningen. I uppdraget ingick även att kartlägga och bedöma vilka metoder och verktyg som används och är effektiva för att i ett tidigt skede identifiera och synliggöra utrikes föddas kompetens. Statskontoret har i rapporten även lämnat förslag som syftar till att förbättra valideringen. Regeringen har uppdragit åt att genomföra en attitydundersökning hos elever och lärare inom komvux och sfi. har lämnat rapporten till vuxenutbildningen. Elevernas och lärarnas attityder till vuxenutbildningen (389, 2013). Av rapporten framgår bl.a. att eleverna trivs bra med sina studier och är nöjda med sina lärare och med vad de lär sig. Lärarna tycker att de lyckas förmedla goda kunskaper till eleverna och ger vuxenutbildningen i sin helhet ett relativt gott betyg. visar undersökningen att det finns brister när det gäller anpassning efter individers förutsättningar och behov. Endast hälften av eleverna tycker att de kan studera i en takt som passar dem. Lärarna framhåller ofta att de inte tycker sig få de förutsättningar som krävs för att kunna individualisera utbildningen. () har till uppgift att utveckla och främja hemslöjden i . SHR beviljades i statsbidrag . Bidraget fördelas av förbundet efter ansökan från föreningarna. Bidraget har finansierat kurser anordnade av länshemslöjdsföreningar och deras lokalföreningar samt hemslöjdskonsulenter i samarbete. Kurserna har omfattat textila ämnen, träslöjd och hård slöjd samt handledarutbildning för bl.a. hemslöjdsrörelsens registrerade barnverksamhet. Sammanlagt har ca 110 kurser genomförts med drygt 1 000 deltagare, varav ca 50 deltog i handledarutbildning och knappt 1 000 i övriga kurser. fanns knappt 110 slöjdklubbar registrerade för drygt 1 000 deltagande barn. Samernas utbildningscentrum är en privat stiftelse med (), Same Ätnam och kommun som huvudmän. Utbildningscentrumet bedriver vuxenutbildning i form av kurser i bl.a. språk, slöjd och företagande samt viss uppdragsutbildning. Verksamheten beviljades i statsbidrag . genomfördes ca på s.k. långa linjer vilket är ca 420 färre än 2011. Totalt deltog ca 90 elever i de långa linjerna /13, vilket är några fler än föregående läsår. Totalt genomfördes på olika korta kurser. Komvux på grundläggande nivå har i sitt betänkande uppmärksammat att det inom vuxenutbildning (komvux) på grundläggande nivå inte publiceras statistik om betyg. Utredningen har, liksom tidigare även regeringen, också uppmärksammat att den insamlade statistiken inte är av tillräckligt hög kvalitet. Det är av stor betydelse för kvalitets- och utvecklingsarbetet inom komvux på grundläggande nivå att det finns tillgång till relevant och tillförlitlig statistik. Vidare har uppmärksammat den bristande tillgången till stöd för elever inom komvux. Vissa företrädare för vuxenutbildningen har enligt utredningen uttryckt att de inte anser att de har någon skyldighet att erbjuda stöd. anser att rätten till stöd inom komvux behöver klargöras och föreslår därför att ska få i uppdrag att utreda hur gällande regelverk ska tolkas vad gäller rätten till stöd. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1) bedömt att satsningen på yrkesvux inte har gett den förväntade ökningen av antalet utbildningsplatser. Regeringen överväger om förändringar i regelverket bör göras för att säkerställa att de statliga satsningarna på kommunernas vuxenutbildning ger full effekt vad avser antalet platser och kvaliteten på komvux. Utbildning i svenska för invandrare (sfi) Antalet elever i sfi har ökat kraftigt och efterfrågan på undervisning antas bli fortsatt hög. Det stora antalet studerande utgör ingen homogen grupp utan det är fråga om personer i olika åldrar och med olika utbildningsnivå, språkkunskaper, ursprungsland och skäl till varför de kommit till . Utbildningnivån hos de studerande varierar och bortsett från att alla ska lära sig svenska varierar även individernas mål med sfi-studierna. Det ställer höga krav på att utbildningen är tillgänglig, individanpassad och flexibel. Personer med kort utbildningsbakgrund förväntas bli fler inom sfi, vilket kommer att ställa krav på att utbildningen kan kombineras med andra åtgärder. Den kunskap i svenska språket som förmedlas genom sfi är inte alltid tillräcklig för att arbeta och studera i . Många av eleverna har behov av att fortsätta sina studier i svenska efter avslutad sfi och går då i regel vidare till att studera svenska som andraspråk inom komvux på grundläggande nivå. För den som vill studera på universitet eller högskola i och som inte har svenska som modersmål ställs dessutom ofta krav på att personen ska läsa svenska som andraspråk inom komvux på gymnasial nivå. Flera aktörer, bl.a. , har påpekat problemet med att i stort sett samtliga invandrare som studerar inom sfi och komvux i syfte att lära sig svenska går samma väg genom utbildningssystemet, oavsett tidigare utbildning, erfarenheter och mål med studierna. Graden av individuella lösningar efter behov, förutsättningar och mål är låg. (U 2011:05) har fått i uppdrag att analysera olika alternativ för att utveckla sfi. Utredningen ska presentera sitt betänkande . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen beslutade att ett statsbidrag som beräknas omfatta under 20132015 får lämnas till anordnare av sfi eller motsvarande utbildning för insatser som bidrar till höjd kvalitet i, och ökad individanpassning av, utbildningen. Ansökan om statsbidrag ges in till som beslutar om och betalar ut bidraget. Regeringen har tidigare uppmärksammat de många avbrotten inom komvux. är betygsresultaten inom delar av komvux jämförelsevis låga. Detta gäller i synnerhet vissa teoretiska kurser inom komvux på gymnasial nivå. Sammantaget innebär avbrotten och de låga betygsresultaten att en stor andel elever antingen inte slutför sina studier eller får ett icke-godkänt betyg. redovisade ett uppdrag att kartlägga orsakerna till den låga måluppfyllelsen i matematikkurserna inom komvux på gymnasial nivå (U2012/5485/GV). ser flera tänkbara orsaker till den låga måluppfyllelsen i kurserna Matematik A och B. En tänkbar orsak är att utbildningen inte i tillräckligt hög grad utgår från elevers behov och förutsättningar. Eleverna inom vuxenutbildningen har ibland svaga förkunskaper och behov av mer stöd än vad som erbjuds. Tiden som är avsatt för kurserna och lärarnas kompetens är andra faktorer som sannolikt bidrar till en låg måluppfyllelse. konstaterar att många kommuner har uppmärksammat den dåliga måluppfyllelsen och flera kommuner har vidtagit åtgärder. Nationellt har det genomförts flera förändringar i syfte att påverka måluppfyllelsen inom komvux. Inte minst genom de nya styrdokumenten inom vuxenutbildningen, främst skollagen (2010:800), förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning och läroplanen för vuxenutbildningen. I dessa betonas och ställs hårdare krav på individanpassning av utbildningen. Sfistudier och annan vuxenutbildning ska bedrivas med sådan flexibilitet att det är möjligt att kombinera utbildningen med andra aktiviteter. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Genom bildandet av 2009 har eftergymnasiala yrkesutbildningar som inte utgör högskoleutbildningar sammanförts under ett gemensamt regelverk. Det finns även liknande utbildningar som ligger utanför . Det är främst fråga om utbildningar som bedrivs med stöd enligt förordningen (2000:521) om statligt stöd till kompletterande utbildningar. Den tidigare utbildningsformen kvalificerad yrkesutbildning får bedrivas enligt äldre regelverk . Resultatinformation om utbildningar inom folkbildningen, t.ex. yrkesutbildning, utbildning till tolk för döva, dövblinda och hörselskadade samt kontakttolkutbildning och andra utbildningar som ges av folkhögskolor samt utbildningar i regi av studieförbunden redovisas under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Målen för finns i lagen (2009:128) om och förordningen (2009:130) om . Det ska inom säkerställas att eftergymnasiala yrkesutbildningar som svarar mot arbetslivets behov kommer till stånd, att statens stöd fördelas effektivt, att utbildningarna håller hög kvalitet och att behovet inom smala yrkesområden av eftergymnasiala yrkesutbildningar, som avses leda till förvärvsarbete för de studerande eller till en ny nivå inom deras yrke, tillgodoses. Utbildningarna ska vidare ha en från samhällssynpunkt lämplig regional placering. 7.1.2Indikatorer och andra bedömningsgrunder i redovisningen Det övergripande syftet med är att svara mot arbetsmarknadens behov av kvalificerad arbetskraft med eftergymnasial yrkesutbildning. Därför fokuserar bedömningen av måluppfyllelsen på följande indikatorer. -Andelen examinerade i som har ett arbete året efter avslutad utbildning. -Andelen examinerade i som har ett arbete inom utbildningsområdet. Utbildningarna inom ska svara mot behoven av kvalificerad arbetskraft med eftergymnasial yrkesutbildning i arbetslivet eller medverka till att utveckla eller bevara kvalificerat yrkeskunnande inom smala yrkesområden som är betydelsefulla för individen och samhället. Yrkeshögskoleutbildningar eller kvalificerade yrkesutbildningar finns i samtliga län. Storstadslänen hade flest pågående utbildningar. Flest utbildningar erbjöds inom området Ekonomi, administration och försäljning följt av 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Teknik och tillverkning, Hälso- och sjukvård samt socialt arbete, Samhällsbyggnad och byggteknik samt Data/it. Det område som har ökat mest räknat i antal startade utbildningsomgångar är Samhällsbyggnad och byggteknik, där 63 omgångar startade jämfört med 45 , följt av Data/it med 57 startade omgångar 2012 att jämföra med 41 stycken 2009. Totalt inkom till Myndigheten för drygt 1 000 ansökningar om att anordna yrkeshögskoleutbildningar. Det är ungefär samma antal som . Av ansökningarna beviljades ca 300 utbildningar varav några var utbildningar inom smala yrkesområden. Det motsvarar av alla ansökningar ansökningsomgång. Det beviljades fler utbildningar än 2009 men färre än . Det förklaras av att under dessa år tilldelades extra resurser med anledning av finanskrisen. har även tilldelats extra resurser vilket förklarar ökningen jämfört med . Totalt studerade 40 700 elever inom och kvalificerad yrkesutbildning. Myndigheten för har enligt sin årsredovisning ändrat definitionen av studerande och reviderat tidsserier utifrån ändringen. Den ändrade definitionen innebär att studerande som hoppat av pågående utbildning före det kalenderår som redovisas inte räknas med. Detta har minskat antalet studerande med i jämförelse med de föregående åren. Totalt var könsfördelningen jämn 2012 kvinnor och män vilket är samma nivåer som föregående år. var andelen kvinnor och andelen män . Dock hade utbildningarna inom de sex största utbildningsområdena, som omfattar av alla studerande, en ojämn könsfördelning 2012. Kvinnor återfanns oftast inom utbildningar inom Ekonomi, administration och försäljning medan män främst deltog i utbildningar inom Teknik och tillverkning. Andelen nybörjare med utländsk bakgrund 2012 var vilket var en minskning med en procentenhet jämfört med . andel när det gäller nybörjare på universitet och högskolor var /2011. var söktrycket oförändrat jämfört med med i genomsnitt 3,7 sökande per utbildningsplats. ökade söktrycket till 4,2 sökande per plats. Med söktryck avses antalet inskickade ansökningar till utbildningar. Totalt började drygt 15 500 studerande som nybörjare i och kvalificerad yrkesutbildning , vilket är något färre än 2011. Av samtliga sökande antogs , vilket är en minskning jämfört med föregående år. Fyra av tio antagna var . Knappt hälften av nybörjarna 2012 hade gått ett yrkesinriktat program i gymnasieskolan (uppgift om gymnasieutbildning saknas för en dryg femtedel av de antagna). Den genomsnittliga åldern för nybörjare i och kvalificerad yrkesutbildning var för kvinnor och för män . har medelåldern ökat marginellt för både kvinnor och män. Störst andel nybörjare 2012 fanns inom utbildningar som var 2–2,långa (). av kvinnorna fanns inom utbildningar kortare än , viket är högre än för männen. av männen fanns inom utbildningar som var eller längre, vilket var en procentenhet högre än för kvinnorna. Andelen antagna till kortare utbildningar – dvs. kortare än – var av de antagna 2012, vilket är lägre än 2009. avslutade totalt 10 800 studerande sin yrkeshögskoleutbildning eller kvalificerad yrkesutbildning med en examen och av dessa var kvinnor. Myndigheten för redovisar uppgifter om examensgrad, dvs. andelen examinerade av antalet antagna studerande. Examensgraden var högre för kvinnor () än för män (). Antalet examinerade var 2011 störst inom utbildningsområdet Ekonomi, administration och försäljning med drygt 3 400, följt av Teknik och tillverkning med drygt 2 000 examinerade. Enligt preliminär statistik från Myndigheten för var examensgraden , vilket är högre än 2009– 2010 då examensgraden var och Indikator: andelen examinerade i som har ett arbete året efter avslutad utbildning Av de examinerade 2011 hade , närmare nio av tio, arbete som sin huvudsakliga sysselsättning året efter avslutad utbildning. Det är samma nivå som föregående år. var arbetssökande eller i arbetsmarknadspolitisk åtgärd medan studerade och en procent hade annan sysselsättning. Det motsvarar föregående årskulls resultat. Andelen arbetslösa och i arbetsmarknadspolitiskt program har minskat i jämförelse med 2008 och 2009. Det är ingen skillnad mellan män och kvinnors sysselsättning året efter avslutad utbildning. Däremot är det fler examinerade i åldern mellan 25–som angav att de hade en anställning efter avslutad utbildning och av dem som var angav en större andel att de var egna företagare, arbetslösa eller i ett arbetsmarknadspolitiskt program i jämförelse med genomsnittet. Av personer med utländsk bakgrund angav att de hade en anställning och att de var egenföretagare. Det ska jämföras med personer med svensk bakgrund av vilka angav att de hade en anställning och att de var egenföretagare. Andelen arbetslösa eller i arbetsmarknadspolitiskt program var bland examinerade personer med utländsk bakgrund jämfört för examinerade med svensk bakgrund. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 7.1 Andel examinerade från och kvalificerad yrkesutbildning och 2011 i arbete året efter avslutad utbildning Hälso- och sjukvård samt socialt arbete Ekonomi, administration och försäljning Hotell, restaurang och turism Kultur, media och design Lantbruk, djurvård, trädgård, skog och Anm: För vissa utbildningsområden saknas uppgifter . Källa: Myndigheten för En jämförelse mellan de olika utbildningsområdena visar att det både 2010 och 2011 framför allt är de som examinerades i utbildningar inom området Samhällsbyggnad och byggteknik som lyckats bra på arbetsmarknaden. Även de med examen från utbildningar inom Transporttjänster samt inom Ekonomi, administration och försäljning tillhör dem som i störst utsträckning har ett arbete året efter avslutad utbildning. Examinerade 2011 från utbildningsområdet Pedagogik och undervisning lyckade också bra på arbetsmarknaden. Det förbättrade läget på arbetsmarknaden kan enligt Myndigheten för förklara ökningen. Av de examinerade som hade lärande i arbete () hade nästan hälften arbete hos den arbetsgivare där praktiken genomfördes. Av de som hade ett arbete efter sin utbildning var det som hade samma arbetsgivare som innan utbildningen. Denna andel har minskat . Det finns vissa skillnader när det gäller andelarna kvinnor och män som har en anställning inom utbildningsområdet. Män har i högre grad än kvinnor anställning inom Teknik och tillverkning, Transporttjänster och Data/it medan kvinnor i högre grad än män har anställning inom Pedagogik och undervisning, Hotell, restaurang och turism samt Ekonomi, administration och försäljning. Inom Hälso- och sjukvård samt socialt arbete är det ungefär lika många män som kvinnor som har ett arbete. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 7.2 Andel examinerade från och kvalificerad yrkesutbildning i arbete året efter avslutad utbildning fördelat på kön Hälso- och sjukvård samt socialt arbete Ekonomi, administration och försäljning Hotell, restaurang och turism Kultur, media och design Lantbruk, djurvård, trädgård, skog och Källa: Myndigheten för . Diagram 7.3 Andel examinerade 2010 och 2011 i arbete året efter avslutad utbildning vilkas arbete överensstämmer med utbildningen fördelat på kön Arbetet överensstämmer helt Arbetet överensstämmer till överensstämmer inte eller till största delen med viss del med utbildningen med utbildningen Källa: Myndigheten för . Indikator: andelen examinerade i som har ett arbete inom utbildningsområdet Denna indikator är ny och införs för att på ett bättre sätt bedöma måluppfyllelsen när det gäller relevant arbete utifrån genomgången utbildning. Av de examinerade 2011 som året därefter var i arbete eller som startat eget företag angav att de har ett arbete som helt eller till största delen överensstämmer med utbildningen. Detta är en ökning med jämfört med de examinerade 2010. anger att arbetet inte stämmer överens med utbildningen. Examinerade från Pedagogik och undervisning (), Data/it () och Hälso- och sjukvård samt socialt arbete () uppvisar en hög grad av överenstämmelse när det gäller arbete inom utbildningsområdet, medan utbildningar inom Hotell, restaurang och turism () samt Teknik och tillverkning () i lägre grad ledde till arbete inom utbildningsområdet. har Myndigheten för utövat regelbunden tillsyn och kvalitetsgranskning när det gäller 76 utbildningar och 246 utbildningar har granskats i samband med den inledande tillsynen vid starten av en 53 utbildningar (). Myndigheten har i sin regelbundna tillsyn lagt vikt vid att kontrollera hur organiserats och genomförts, och av de granskade utbildningarna är det tio stycken () som fått kritik. Kritiken handlar om brister i handledning eller brister i arbetslivsanknytningen. inkom 115 anmälningsärenden om brister i utbildningar av vilka 17 granskades under tillsyn på förekommen anledning och avslutades med beslut om kritik, vilket utgör av anmälningsärendena. Totalt 63 ärenden () har avslutats utan beslut om kritik och övriga ärenden har avvisats, avskrivits eller är under utredning. Det ska jämföras med 2011 då myndigheten fick in 88 anmälningsärenden varav 29 fick kritik, vilket utgör av ärendena. I syfte att göra det enklare för studerande att anmäla om något inte fungerar som det ska i utbildningen har myndigheten skapat en sida på webbplats för klagomålshantering. Anmälningarna följs upp och vidtagna åtgärder redovisas innan ärendet avslutas. Myndigheten för utbetalade totalt 2012 i statlig finansiering varav för utbildningar inom och för kvarvarande kvalificerad yrkesutbildning (angående kompletterande utbildningar, se nedan). Av dessa medel betalade Myndigheten för ut för pedagogiska hjälpmedel till studerande med funktionsnedsättning. Det ska jämföras med 2011 då 21 600 årsplatser vilket 4 200 årsplatser jämfört med (en årsplats omfattar på heltid). av det totala bidraget lämnades för utbildningar som var 2–2,långa. Den statliga genomsnittskostnaden för en utbildningsplats i och kvalificerad yrkesutbildning var , vilket är en ökning med jämfört med (löpande priser). Uppdragsutbildning är möjlig att genomföra inom enligt lagen (2009:128) om . Uppdragsutbildningen kan bl.a. fungera som personalutbildning eller ingå i rehabiliteringen av en enskild och ska baseras på en yrkeshögskoleutbildning.