prop · H1031d20 · 2013-09-18 00:00:00 — Lagens bestämmelser om att tv-sändningar i viss utsträckning ska göras tillgängliga för personer med funktionsnedsättning har utvidgats så att de gäller även för tv-sändningar i tråd, dvs. sändningar i kabel och ip-nät. Vidare har det blivit tillåtet med annonsavbrott som är kortare än en minut i direktsända sportevenemang. har, vid sidan av SVT och UR, 48 nationella och sju lokala tv-kanaler haft tillstånd att sända i marknätet. Sju av de nationella kanalerna sänds med högupplöst bild (hd-tv), övriga med standardupplöst bild. Analog kommersiell radio sändes i 52 områden med sammanlagt 103 tillstånd. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Genom radio- och tv-lagen skapas goda villkor för företag på radio- och tv-marknaderna vilket leder till större mångfald. Arbetet med att förbättra tillgängligheten till tv-innehåll för personer med funktionsnedsättning fortsätter i och med Myndigheten för radio och tv:s årliga beslut. Samtliga tillstånd att sända tv i marknätet, som inte avser tv-sändningar som finansieras med radio- och tv-avgiften, löper ut . Myndigheten för radio och tv kommer att påbörja en ny tillståndsprocess som ger programföretag möjlighet att ansöka om nya sändningstillstånd som ska gälla . 14.4.5 Lokal icke-kommersiell radio och tv Närradion är det lokala föreningslivets radio. Vid utgången av 2012 hade 831 föreningar sändningstillstånd, en minskning med 32 . Tillstånden fördelades på 151 sändningsområden, en minskning med sex områden sedan föregående år. Det fanns 24 förordnade lokala kabelsändarorganisationer i , vilket är oförändrat jämfört med . Myndigheten för radio och tv redovisade regeringens uppdrag att kartlägga om och i så fall i vilken utsträckning tillstånd att sända närradio används i vinstsyfte (Ku2012/1563). I uppdraget ingick att överväga och, om det bedömdes motiverat, föreslå regeländringar eller andra åtgärder i syfte att motverka sådan användning. Myndigheten för radio och tv bedömer i sin rapport att närradion i huvudsak uppfyller sitt syfte att vara det ideella föreningslivets och de registrerade trossamfundens radio som är fri från kommersiella intressen. De få inslag av kommersiella intressen som myndighetens kartläggning påvisar, kan enligt myndigheten inte anses ha någon större påverkan på närradion som helhet. Mot denna bakgrund ser inte myndigheten tillräckliga skäl att nu föreslå regeländringar eller andra åtgärder. Närradions utveckling bör dock enligt myndigheten följas noggrant och en mer övergripande översyn av det svenska radiolandskapet göras inom de kommande tre åren. Lokal icke-kommersiell radio och tv är betydelsefull för att olika intressen och åsikter ska kunna göra sig hörda och främjar på så sätt yttrandefrihet och mångfald i samhället. Regeringen finner mot bakgrund av Myndigheten för radio och tv:s redovisning inte anledning att vidta några åtgärder när det gäller närradion. Regeringen följer dock fortsatt utvecklingen på området. 14.4.6 Granskning av program och tv har till uppgift att, genom granskning i efterhand, övervaka om program som har sänts i radio, tv eller tillhandahållits i beställ-tv står i överensstämmelse med radio- och tv-lagen och de programrelaterade villkor som gäller för tjänsterna. Innehållsregler finns för public service-företagen och, i begränsad utsträckning, för och de övriga svenska kanaler som sänder i marknätet, bl.a. regler om saklighet och skydd för privatlivet. För public serviceföretagen finns därutöver särskilda bestämmelser för sändningsverksamheten i allmänhetens tjänst. har 1 189 granskningsärenden diarieförts vid Myndigheten för radio och tv, varav 1 164 anmälningar och 25 egna initiativ från nämnden. (945 ärenden) gäller de tre public service-företagens sändningar, vilket är i nivå . Totalt har 1 245 ärenden avgjorts , varav 217 ärenden beslutades vid sammanträde i nämnden. Övriga beslut har fattats av nämndens ordförande. beslutade i av inkomna ärenden att dessa inte skulle leda till någon prövning. Sammantaget ligger andelen friande respektive fällande beslut på en jämn nivå , där fällande beslut uppgår till av den totala mängden ärenden. Vid vissa överträdelser av radio- och tv-lagens bestämmelser kan programföretag åläggas att betala en särskild avgift (lägst och högst ). Det finns även möjlighet för att förelägga programföretag vid vite att följa vissa åtaganden som följer av lag och villkor. ansökte om påförande av särskild avgift i tio fall, vilket är två fler än året innan. fortsatte trenden med en kraftig ökning i andelen inkomna anmälningar, mängden anmälningar uppgick till ca 3 000, att jämföra med ca 1 200 . Alla anmälningar leder dock inte till granskning. Ökningen av antalet anmälningar kan bero på att det inom sociala medier har blivit vanligt med uppmaningar till följarna/besökarna att anmäla program. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 14.2 med driftsstöd 2010–2012 1-2 nr/vecka 3-5 nr/vecka 6-7 nr/vecka Driftsstödet har uppgått till (499,2011) och betalats ut till 88 tidningar, varav 21 är hög- och medelfrekventa och 67 är lågfrekventa. Tabell 14.3 och exemplar med distributionsstöd samt kostnader 2010–2012 Kostnad (mnkr) Genom den efterhandsgranskning som gransk- betalades 61,3 miljoner konor ut i ningsnämnden gör säkerställs att radio- och tv- lagen samt bestämmelserna i sändningstill- distributionsstöd till 135 tidningar, varav 97 är Runt hälften av anmälningarna till hög- och medelfrekventa och 38 lågfrekventa. nämnden leder inte till prövning och av de som fanns det, enligt Tidningsstatistik leder till prövning frias en mycket stor andel. AB, 178 unika dagstidningstitlar. Regeringen noterar att den kraftiga ökningen av ningstitlar uppgick till 181 mängden anmälningar inte har lett till en motsvarande ökning av fällande beslut, vilket (88) av landets dagstidningar driftsstöd medan tyder på att efterlevnaden av reglerna inte har knappt tre fjärdedelar (135) hade distributions- minskat men att medvetenheten om möjligheten att anmäla program ökat. De senaste årens strukturförändringar har medfört att svenska dagstidningar från norr till arbete fungerar väl och konstaterar att efter- söder samordnats, huvudsakligen i regionala levnaden av reglerna för radio och tv samman- finns det endast tre från lokala taget är god. konkurrenter helt fristående andratidningar med 6- eller 7-dagarsutgivning. Som en följd av den vikande konjunkturen kom varsel om betydande personal- neddragningar vid flertalet av landets tidnings- Det har också lett till organisations- och minskad utgivningsfrekvens. Syftet med presstödet är att värna mångfalden på Presstödet, som lämnas Annonsörer överger i ökad ut- i form av driftsstöd och distributionsstöd, har sträckning tryckta medier för internetbaserade uppgått till totalt 535,3 miljoner kronor, vilket ledde till ett anslagssparande på Dagstidningarnas sammanlagda upplaga har upplagor har fortsatt . Utgifterna för presstödet var lägre än . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 erna för driftsstöd har minskat med 2012 jämfört med . De minskade kostnaderna förklaras bl.a. av nedtrappningen av stödet till storstadstidningar och sjunkande upplagor för många tidningar. Tre nya tidningar med utgivning en gång har beviljats driftsstöd . En lågfrekvent tidning med driftsstöd upphörde med utgivningen vid utgången av 2012. gick samman till en tidning, en tidning gick från sexdagarsutgivning till endagsutgivning och en tidning avsade sig driftsstödet efter att tidningen bytt ägare. Även kostnaderna för distributionsstödet fortsätter att minska som en följd av sjunkande upplagor. Minskningen var dock större än . infördes i presstödsförordningen (1990:524) ett krav på att tidningsföretag som har beviljats driftsstöd för en dagstidning i efterhand ska lämna in en redovisning till , som har att kontrollera att användningen av driftsstödet sker i överensstämmelse med förordningen. har lämnat en sammanställning av tidningars redovisade uppgifter . I den lämnade rapporten gjorde nämnden bedömningen att driftsstödet använts till de godkända kostnaderna på tidningarna som beviljats driftsstöd. har även följt upp och redovisat kostnader och kostnadsutveckling för tidningsdistributionen samt distributionsföretagens prissättning av distributionstjänsten. Uppföljningen visar att kostnaderna för distribution i genomsnitt var av tidningens totala kostnader. Uppföljningen visar också att distributionsföretagens kostnader inte kan sänkas i den takt som upplagevolymen minskar, vilket innebär ökade kostnader per exemplar. har flera redaktionella samarbeten ingåtts mellan högfrekventa driftsstödstidningar med samma ägare som den andra tidningen på utgivningsorten. Krav på redaktionell självständighet är därmed väsentlig för att säkerställa en redaktionell mångfald. Distributionsstödet har sjunkit , som en följd av generellt sjunkande upplagor, vilket innebär att distributionsstödets relativa betydelse har minskat. Regeringen bedömer att arbete med prövning av ansökningar om presstöd och tillämpning av presstödsförordningen bidrar till att värna mångfalden på dagstidningsmarknaden. De nya bestämmelserna om redovisningskrav och kontrollen av användningen av stödet bidrar till en bättre kontroll och uppföljning av stödet. Därigenom kan stödet nyttjas mer effektivt än tidigare och möjligheterna att uppnå målen förbättras. Det bör emellertid beaktas att det nuvarande presstödssystemet utformades i då förutsättningarna för dagspressen var helt andra än . har i uppdrag att göra en översyn av det statliga stödet till dagspressen utifrån en bred genomlysning av dagens konkurrensförutsättningar på mediemarknaden och behoven av stöd till dagspressen (dir. 2011:112). Utifrån denna översyn ska kommittén lämna förslag till hur ett framtida stödsystem kan utformas. Uppdraget har redovisats slutligt . Mot bakgrund av arbete görs inga förändringar förutom sådana som avser stöd till dagstidningar på samiska och meänkieli (se avsnitt 14.8). Vid utgången av 2012 gavs sammanlagt 99 taltidningar ut (tabell 14.4). Av dessa gavs 77 ut som inlästa taltidningar (65 radiotidningar, 3 kassettidningar och 9 cd-tidningar) och 22 som talsyntestidningar (s.k. RATS-tidningar). kom ut både som radiotidning och talsyntestidning. En tidning kom ut både som radiotidning och cd-tidning. Tabell 14.4 2010–2012 Källa: Myndigheten för tillgängliga medier Taltidningarna täcker i det närmaste hela landet och mer än hälften av landets alla dagstidningar ges ut som taltidning. Utgifterna för taltidningsverksamheten uppgick till , vilket var lägre än 2011. Tabell 14.5 Antal taltidningsabonnenter 2010–2012 Källa: Myndigheten för tillgängliga medier Antalet taltidningsabonnenter har fortsatt att minska. var minskningen 606 abonnenter. Könsfördelningen bland abonnenterna är totalt sett relativt jämn, även om män är överrepresenterade när det gäller talsyntestidningar. gav regeringen ett uppdrag till Talboks- och (numera Myndigheten för tillgängliga medier), och om den framtida taltidningsverksamheten. Uppdraget har delredovisats vid fyra tillfällen och ska slutredovisas . har beslutat om inriktningen för den nya taltidningsverksamheten (prop. 2012/13:1 utg. omr. 17, bet. 2012/13:KrU1, rskr. 2012/13:106). Regeringen har beslutat om en ny förordning som reglerar förutsättningarna för taltidningsstöd till den nya verksamheten samt innehåller regler om mottagarutrustning (förordningen [2013:9] om taltidningar och mottagarutrustning). Förordningen trädde i kraft . Myndigheten för tillgängliga medier utvecklar det nya taltidningssystemet baserat på produktion med talsyntes och distribution via internet. Med de nya taltidningarna blir hela dagstidningen tillgänglig och inte enbart en 90 minuters inläst version. Det nya systemet medför också större flexibilitet gällande hur, när och var prenumeranten kan ta del av sin taltidning. Myndigheten för tillgängliga medier bedömer att en övergång till det nya taltidningssystemet kan inledas . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Stödet till taltidningar garanterar utgivning av och tillgång till taltidningar för synskadade eller personer med funktionsnedsättning som inte förmår hålla i eller bläddra i en tidning, afatiker eller dyslektiker. Stödet fyller därför en viktig funktion i samhället och bidrar till att öka mediernas tillgänglighet. Den fortsatta minskningen av antalet taltidningsabonnenter kan bland annat förklaras med att verksamheten befinner sig i ett förändringsskede med fokus på den kommande teknikomläggningen. Därtill kommer att tre taltidningar har lagts ned och att antalet uppsägningar varit större än antalet nytecknade abonnemang. Det nya systemet för produktion och distribution av taltidningar som ska börja införas av Myndigheten för tillgängliga medier innebär en möjlighet att utveckla taltidningsverksamheten, förbättra tillgängligheten och nå fler användare till en lägre kostnad jämfört med dagens system. Därmed kommer teknikomläggningen att leda till utgiftsminskningar för staten. 14.4.9Skydd av barn och unga mot skadlig mediepåverkan Medier är en integrerad del av barns och ungas liv. Den snabba utvecklingen av den digitala tekniken har inneburit att medier blivit ett självklart verktyg för information och kommunikation. Internetanvändningen har ökat kraftigt den senaste tioårsperioden. En genomsnittlig dag använder barn i åldrarna 9–till aktiviteter på internet. Motsvarande siffra för ungdomar i åldern 15–är . Internet är i åldersgruppen 15–den viktigaste källan för både information och underhållning5. Det är en utveckling som öppnar för nya möjligheter, som riskerna inte ska underskattas. Enligt har barn och unga rätt till yttrande- och informationsfrihet, men de ska skyddas mot information 5 Nordicom – Mediebarometer 2012 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 och material som är till skada för deras välfärd. Det är också utgångspunkten i regeringens arbete för att skydda barn och unga mot skadlig mediepåverkan. Det digitala samhället ställer allt högre krav på förståelse för mediernas logik och funktionssätt. Det handlar om förmåga att hitta och tillgodogöra sig information och att analysera innehållet i denna, förmåga att använda medier för kommunikation samt att skapa medialt innehåll. Dessa olika förmågor och kunskaper kallas samlat för medie- och informationskunnighet. Att skydda barn och unga mot skadlig mediepåverkan handlar till stor del om att genom ökad medie- och informationskunnighet stärka dem som medvetna medieanvändare. har regeringens uppdrag att stärka barn och unga som medvetna medieanvändare och skydda dem från skadlig mediepåverkan. har myndigheten särskilt fokuserat på insatser för ökad medie- och informationskunnighet. Bland annat genomfördes en stor satsning för att sprida det pedagogiska materialet Nosa på nätet, till alla skolor med elever i förskoleklass till årskurs 3. Detta resulterade bl.a. i en kraftig ökning av antalet nybeställningar av materialet. bedriver samverkan med ett stort antal myndigheter och organisationer. har bl.a. ett nytt samarbete inletts med för att undersöka vilken roll biblioteken och bibliotekarierna kan spela i mediekunnighetsarbetet. Detta resulterade i skriften internet – om bibliotek och mediekunnighet. Samarbetet kommer att fortsätta . Inom ramen för deltog tillsammans med övriga nordiska mediemyndigheter och Nordiskt Informationscenter för Medie- och kommunikationsforskning (Nordicom) i genomförandet av ett ungdomsforum om internets styrning. Samarbetet resulterade i att och Nordicom tillsammans med fem nordiska ungdomar arrangerade seminariet Youth have their say on Internet Governance vid den internationella konferensen i , . Seminariet bidrog till att ungdomars egna kunskaper och erfarenheter togs tillvara i arbetet för ett säkrare internet. Som ett led i arbetet för att skydda barn och ungdomar mot skadlig mediepåverkan har även i uppdrag att fastställa åldersgränser för film som ska visas offentligt. Myndigheten fattade 647 beslut om åldersgränser och av dessa överklagades tio till kammarrätten. I två fall biföll kammarrätten överklagandet, i resterande åtta fall ändrades inte myndighetens beslut. Nordiskt Informationscenter för Medie- och kommunikationsforskning (Nordicom) vid är ett nordiskt kunskapscenter för medie- och kommunikationsområdet. har de, i samverkan med bl.a. Svenska , gjort en översättning och bearbetning av ramverk för Medie- och informationskunnighet för lärare och lärarutbildningar. syftar till att stärka kunskapen om medier och mediesamhällets förutsättningar utifrån ett medborgar- och demokratiperspektiv och bidrar därmed till att stärka utbildningen i medie- och informationskunnighet. Även verksamheten inom och tv vid Myndigheten för radio och tv bidrar till att skydda barn och unga mot skadlig mediepåverkan. övervakar, genom efterhandsgranskning, om program som har sänts i tv eller radio av svenska programföretag står i överensstämmelse med radio- och tv-lagen (2010:696) samt med de villkor i sändningstillstånd som bl.a. rör mediets genomslagskraft. har 1 245 ärenden avgjorts i . I 13 av dessa ärenden fälldes inslagen på grund av att de ansågs strida mot bestämmelsen om mediets särskilda genomslagskraft genom att de exempelvis var skrämmande, innehöll våld eller uppmuntrade till farligt beteende. Ytterligare två ärenden fälldes för utebliven varning före program med våldsinslag. arbetar på regeringens uppdrag för att förebygga sexuell exponering och exploatering av barn och unga på internet och i andra interaktiva medier. genomfördes utbildningsinsatser riktade bland annat till personal som i sin verksamhet möter ungdomar i syfte att öka kunskapen på detta område och därmed öka säkerheten för barn och unga på nätet. Regeringen bedömer att den tekniska och digitala utvecklingen liksom den kraftigt ökande användningen av digitala medier för information och kommunikation ökar behovet av att stärka barn och unga som medvetna medieanvändare. Åtgärder för att stärka medie- och informationskunnigheten hos barn och unga är en central del av detta arbete. Genom ökad kunskap minskar riskerna för skadlig mediepåverkan. Regeringen bedömer att Statens medieråds och även Nordicoms verksamhet för att sprida kunskap inom detta område har bidragit till att skydda barn och unga från skadlig mediepåverkan. Genom deras arbete får lärare, lärarutbildare och andra som arbetar med barn och unga kunskap om barns och ungas medievanor och om hur man, genom medie- och informationskunnighet, kan stärka dem som medvetna medieanvändare. Lagen (2010:1882) om åldersgränser för film som ska visas offentligt syftar till att skydda barn och unga mot skadlig mediepåverkan genom att tillgången till film som kan vara till skada för deras välbefinnande begränsas. Regeringen bedömer att Statens medieråds arbete med att fastställa åldersgränser för film fungerar väl. Få beslut överklagas och det förekommer kritik mot besluten från allmänheten. Av överklagandena är det en klar majoritet som avslås vilket innebär att Statens medieråds beslut kvarstår. Åldersgränser för film är en viktig del av arbetet för att skydda barn och unga mot skadlig mediepåverkan. ser regeringen att den snabba mediala och tekniska utvecklingen liksom befolkningens förändrade medievanor innebär nya förutsättningar för verksamheten. Regeringen har därför tillsatt en utredning (dir. 2013:77) för att se över den framtida modellen för fastställande av åldersgränser för film. I uppdraget ingår att lämna förslag till hur verksamheten ska utformas och finansieras . Utredaren ska ta ställning till om det är möjligt att med bibehållet skydd av barn och unga mot skadlig medie- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 påverkan övergå till ett system där branschen tar ett större ansvar för åldersgränser för film. Genom arbete ökar kunskapen hos programföretagen om radio- och tv-lagens bestämmelser om bl.a. våldsskildringar och mediets genomslagskraft. Detta har bidragit till att efterlevnaden av bestämmelserna hos de svenska programföretagen är god. 14.4.10Sammanställning och spridning av information om utvecklingen inom medieområdet Flera aktörer arbetar med att ta fram information om utvecklingen inom medieområdet. Nordiskt Informationscenter för Medie- och kommunikationsforskning (Nordicom) vid följer medieutvecklingen, utarbetar mediestatistik, kartlägger mediemarknaden samt analyserar aktuella trender. Nordicom genomför den s.k. Mediebarometern. Myndigheten för radio och tv har till uppgift att följa utvecklingen och branschstrukturen inom medieområdet och sprida kunskap om den till allmänheten. har ett särskilt ansvar att följa medieutvecklingen när det gäller barn och medier. Som en del i detta ger myndigheten bl.a. ut publikationen Ungar och medier. Myndigheternas arbete för att följa och sprida information om medieutvecklingen bidrar till att öka kunskapen om såväl medieanvändningen i som mediebranschens utveckling och förutsättningar. Arbetet har resulterat i ett flertal rapporter och kunskapssammanställningar som har stor betydelse såväl för utvecklingen av mediepolitiken som för forskare inom området, t.ex. Mediebarometern och Medieutveckling . Behovet av kunskap om mediernas roll i samhället är stor. Den snabba tekniska utvecklingen har påverkat såväl människors medieanvändning som förutsättningarna på mediemarknaden. Regeringen bedömer att den kartläggning och uppföljning av medieutvecklingen som sker vid 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 mediemyndigheterna och institutionerna är angelägen och utgör ett betydelsefullt underlag för regeringens och ställningstaganden på området. Den fortsatta tillgången till högkvalitativ forskning och dokumentation om medieutvecklingen är väsentlig och det är av stor vikt att denna garanteras även . Tillgång till ny kunskap på detta område skapar förutsättningar för beslut som åstadkommer en starkare mediemarknad präglad av tillgänglighet, mångfald och konkurrens. Arbetet med medier och information inom sker i styrkommittén för media och informationssamhället (CDMSI). mandat omfattar även ett ansvar för uppföljningen av den strategi för internets styrning som antogs av ministerkommittén . Ett särskilt fokus läggs på rätten till yttrandefrihet på internet och rätten att meddela och ta emot information oberoende av gränser. Arbetet präglas i högre utsträckning av perspektiv och idéer från de icke EU-anslutna länderna. De länder som deltar i diskussionerna som förs inom ram har kommit olika långt i sina respektive demokratiseringsprocesser. Det är av stort värde att ett svenskt perspektiv tillförs, bl.a. för att framhäva betydelsen av fria och oberoende medier samt frihet på nätet. 14.5.111:1 Utbyte av tv-sändningar mellan och 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 21 792 tkr prisnivå. 3Motsvarar 21 793 tkr prisnivå. 4Motsvarar 21 794 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till och till för sändningsverksamhet för utbyte av tv-sändningar mellan och . Tabell 14.7 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 11:1 Utbyte av tv-sändningar mellan och Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt genomförs i statsförvaltningen. Anslaget ökar med till följd av en engångsvis minskning i budgetpropositionen . Anslaget minskas med till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 11:1 Utbyte av tvsändningar mellan och . , 2016 respektive 2017 beräknas anslaget till , respektive . 14.5.211:2 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen