prop · H1031d27 · 2013-09-18 00:00:00 — Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet. Utdelning och kapitalvinst på aktier i onoterade bolag Enligt 42 kap. 15 a § inkomstskattelagen tas endast 5/6 av kapitalinkomster för delägare i onoterade bolag upp till beskattning i inkomstslaget kapital. Den effektiva skatten på kapitalavkastningen blir således , vilket är lägre än för kapitalinkomster. Den lägre skattesatsen ger upphov till en skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital. Utdelning och kapitalvinst på kvalificerade aktier För den del av utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar som understiger gränsbeloppet tas endast 2/3 upp till beskattning enligt 57 kap. 20 och 21 §§ inkomstskattelagen. Den effektiva skatten på kapitalavkastningen blir således , vilket är lägre än för kapitalinkomster. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital. Beskattning av aktieutdelning i form av aktier skjuts i det fall ett antal villkor är uppfyllda upp till dess att mottagaren säljer aktierna, se den s.k. lex Asea, 42 kap. 16 § inkomstskattelagen. Räntan på denna skattekredit är en skatteutgift. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Ersättning för skiljemannauppdrag ingår inte i underlaget för socialavgifter om parterna är av utländsk nationalitet enligt 2 kap. 20 § socialavgiftslagen (2000:980). Skatteutgiften avser särskild löneskatt. Nedsatta socialavgifter för egenföretagare som fyllt och är födda eller senare För egenföretagare som fyllt och är födda eller senare, dvs. de som omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet (lagen [2006:1339] om ändring i lagen [1990:659] om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster), ska enbart ålderspensionsavgiften betalas (3 kap. 15 § socialavgiftslagen). Skatteutgiften avser särskild löneskatt. Inga socialavgifter för egenföretagare som är födda eller tidigare För egenföretagare som är födda eller tidigare, dvs. de som omfattas av det gamla ålderspensionssystemet (lagen [2007:1250] om ändring i lagen [1990:659] om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster), ska inga socialavgifter betalas (övergångsbestämmelse 5 i socialavgiftslagen [2000:980]). Skatteutgiften avser särskild löneskatt. Utdelning och kapitalvinst på andelar i oäkta bostadsrättsföreningar Nedsatta socialavgifter för anställda som fyllt och är födda eller senare Andelar i oäkta bostadsrättsföreningar omfattas av lättnadsreglerna till och med utgången av 2015. Lättnadsreglerna motsvarar de regler i 43 kap. inkomstskattelagen som gällde för utdelning och kapitalvinst på andelar i onoterade bolag före . Lättnadsreglerna innebär att ett belopp uppgående till av statslåneräntan multiplicerat med ett speciellt definierat underlag (i princip omkostnadsbeloppet för bostadsrätten) undantas från beskattning i inkomstslaget kapital. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital. För anställda som har fyllt och är födda eller senare, dvs. de som omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet (lagen [2006:1339] om ändring i lagen [1990:659] om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster) ska enbart ålderspensionsavgiften betalas (2 kap. 27 § socialavgiftslagen). Skatteutgiften avser särskild löneskatt. Inga socialavgifter för anställda som är födda eller tidigare För anställda som är födda eller tidigare, dvs. de som omfattas av det gamla ålderspens- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 ionssystemet (lagen [2007:1250] om ändring i lagen [1990:659] om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster), ska inga socialavgifter betalas (övergångsbestämmelse 5 i socialavgiftslagen [2000:980]). Skatteutgiften avser särskild löneskatt. Av 7 kap. 1 § mervärdesskattelagen (1994:200) följer att mervärdesskatten för transport i skidlift är nedsatt till . Transport i skidlift räknas som antingen idrottstjänst eller personbefordran. Transport i skidlift sker normalt med syfte att nyttja nedfarterna i skidanläggningen och därmed som utnyttjande av idrottsanläggning. I de fall den som köper en transport i skidlift inte utnyttjar nedfarterna i anläggningen, t.ex. då liftanläggningen är öppen , kan transportmomentet anses vara det dominerande, och transporten faller därför under kategorin personbefordran. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. För restaurang- och cateringtjänster gäller nedsatt mervärdesskatt till enligt 7 kap. 1 § mervärdesskattelagen. Nedsättningen gäller för omsättning av restaurang- och cateringtjänster med undantag för den del som avser spritdrycker, vin och starköl. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Nedsatt energiskatt för diesel i gruvindustriell verksamhet Enligt 6 a kap. 1 § 13 lagen om skatt på energi (1994:1776) gäller energiskattebefrielse för drift av andra motordrivna fordon än personbilar, lastbilar och bussar vid tillverkningsprocessen i gruvindustriell verksamhet. Beskattningen följer den beskattning som gäller för uppvärmningsbränsle inom industrin. Det innebär att den procentuella nedsättningen av skatten på diesel ger en skattenivå som motsvarar energiskatten för uppvärmningsolja inom industrin. Beräkningen av skatteutgiften utgår från skattesatsen på diesel i miljöklass 1. Nedsatt energiskatt på uppvärmningsbränslen inom industrin För industrin inom och utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter gäller enligt 6 a kap. 1 § 9 lagen om skatt på energi (1994:1776) energiskattebefrielse för användning av fossila bränslen i tillverkningsprocessen. utgörs av full energiskatt på bränsle. Nedsatt energiskatt på el som används inom industrin I 11 kap. 3 § lagen om skatt på energi anges energiskattesatserna på el. El som används i tillverkningsprocesser inom industrisektorn beskattas med /kWh. utgörs av normalskattesatsen på el. Befrielse från energiskatt på el vid deltagande i program för energieffektivisering inom industrin Enligt 7 kap. 1 § mervärdesskattelagen är skattesatsen för rumsuthyrning nedsatt till . Nedsättningen gäller rumsuthyrning inom ramen för hotellrörelse eller liknande verksamhet samt upplåtelse av campingplatser. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. För energiintensiva industriföretag, som deltar i program för energieffektivisering gäller befrielse från energiskatten på el (11 kap. 9 § 6–7 lagen om skatt på energi) . Detta innebär en ytterligare skattenedsättning från den tidigare nedsatta skattesatsen för el inom industrisektorn på /kWh. Den ytterligare skatteutgiften uppgår till /kWh. Lagen (2004:1196) om program för energieffektivisering upphör att gälla , men gäller dock fortfarande för företag som före utgången av 2012 har godkänts som deltagare i programmet. Därmed upphör skatteutgiften . Nedsatt koldioxidskatt för diesel i gruvindustriell verksamhet Enligt 6 a kap. 1 § 13 lagen om skatt på energi gäller koldioxidskattebefrielse för drift av andra motordrivna fordon än personbilar, lastbilar och bussar vid tillverkningsprocessen i gruvindustriell verksamhet. utgörs av full koldioxidskattesats. har beslutat att skattebefrielsen sänks till . Nedsatt koldioxidskatt för uppvärmningsbränslen inom industrin utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter För industrin utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter gäller enligt 6 a kap. 1 § 9 b lagen om skatt på energi koldioxidskattebefrielse för användning av fossila bränslen i tillverkningsprocessen. utgörs av full koldioxidskattesats. har beslutat att koldioxidskattebefrielsen sänks till . Särskild nedsättning av koldioxidskatt för uppvärmning inom industrin 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 gått i fjärrfart och med om det gått i närfart. Om den skatteskyldige haft sjöinkomst under endast en del av året, ska reduktion medges för som sjöinkomst innehas. Enligt 3 § lagen om statlig fastighetsskatt (1984:1052) ska statlig fastighetsskatt betalas för lokaler i hyreshus. Fastighetsskatten på lokaler är en objektskatt som enbart träffar fastighetskapital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna), till den del den inte reducerar inkomstskatten, en skattesanktion. Enligt 3 § lagen om statlig fastighetsskatt ska statlig fastighetsskatt betalas på industrienheter. Fastighetsskatten på industrienheter är en objektskatt som enbart träffar fastighetskapital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna), till den del den inte reducerar inkomstskatten, en skattesanktion. Enligt 9 kap. 9 § lagen om skatt på energi medges energiintensiva industriföretag nedsättning av koldioxidskatten, utöver den generella nedsättningen, om koldioxidskatten överstiger av de framställda produkternas försäljningsvärde. För det överskjutande beloppet sätts skatten ned till . EU:s minimiskattesatser måste dock alltid respekteras. utgörs av full koldioxidskattesats. har beslutat att slopa den särskilda nedsättningsregeln . Skatteutgiften upphör därmed. Skattskyldiga med sjöinkomst under hela beskattningsåret har enligt 67 kap. 3 § inkomstskattelagen rätt till skattereduktion med om fartyget till övervägande del Målet för näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag, för att därigenom bryta utanförskapet. De näringspolitiska insatserna ska även bidra till att uppnå målen i EU:s gemensamma strategi för tillväxt och sysselsättning, 2020. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 3.5.1Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen En stärkt konkurrenskraft åstadkoms genom en mängd olika insatser inom ett stort antal politikområden. Hur konkurrenskraften för ett land utvecklas är även beroende av utvecklingen i omvärlden. Analogt med att konkurrenskraft påverkas av en mängd olika faktorer kan konkurrenskraft eller olika aspekter av den mätas på ett stort antal sätt. Här redovisas relativ arbetskraftskostnad och exportförmåga som indikatorer som avspeglar den svenska konkurrenskraften. inte av en långsam löneutveckling. har dock enhetsarbetskostnaderna ökat något i . En bidragande orsak till det är en stärkt kronkurs. Exportförmåga mäts som den faktiska tillväxten i exporten i förhållande till tillväxten i exportmarknad. har den svenska exporten utvecklats ungefär i samma takt som de marknader den svenska exporten går till. Ser man det i ett längre tidsperspektiv så växte exporten snabbare än exportmarknaderna från början fram , därefter har exporten växt långsammare än exportmarknaderna. Den utveckling som skett delar med många andra länder i och . De länder som gått i motsatt riktning, med en export som växt betydligt snabbare än dess exportmarknader, är , och , men också har haft en positiv utveckling. Ökad sysselsättning i de svenska företagen Källa: Economic Outlook. Den relativa enhetsarbetskostnaden speglar den sammantagna utvecklingen av produktivitet, lönekostnader och växelkurs, i förhållande till de viktigaste konkurrentländerna. I har enhetsarbetskostnaderna sjunkit , vilket innebär ett förbättrat konkurrensläge i förhållande till konkurrentländerna. De sjunkande enhetsarbetskostnaderna i beror i första hand på en god produktivitetstillväxt och Tabell 3.4 Näringslivets utveckling Sysselsättningen i de svenska företagen uppvisar en trendmässig uppgång. Antalet sysselsatta i näringslivet växer snabbare än befolkningen i arbetsför ålder och var 2012 nära 3,3 miljoner personer. Antalet män som är sysselsatta i näringslivet är betydligt fler än antalet kvinnor. Antalet kvinnor ökar dock betydligt snabbare än antalet män. Antalet sysselsatta i näringslivet, 1000-tal Produktionen i näringslivet, index 2000=100 Arbetsproduktiviteten i näringslivet, index 2000=100 med positiv sysselsättningsutveckling relativt föregående år med positiv sysselsättningsutveckling relativt föregående år per 1000 existerande Antalet snabbväxande företag per 1000 existerande Källor: SCB , SCB Nationalräkenskaperna, SCB FAD och egna beräkningar samt Tillväxtanalys. Som beskrivits tidigare är produktivitetstillväxt central för att upprätthålla konkurrensförmågan. Produktionen bör öka både genom att fler arbetar och att arbetet sker effektivare. Produktionen i det svenska näringslivet växer och den drivs till övervägande del av ökad produktivitet, men det finns även en betydande påverkan av att fler arbetar. Bakom ökningen av antalet sysselsatta i näringslivet finns en påtaglig dynamik. Många företag ökar antalet sysselsatta och som sysselsättningen minskar i ett stort antal företag. Under de flesta åren ökar antalet sysselsatta i växande företag mer än minskningen hos de företag som drar ner på antalet sysselsatta, vilket gör att den totala sysselsättningen ökar. Bland de företag som har minst en sysselsatt ökar 10–antalet sysselsatta från till nästa. Det betyder att det är över 50 000 företag som ökar sin sysselsättning. har så kallade snabbväxande företag fått stor uppmärksamhet då ett fåtal snabbväxande företag har haft en stor påverkan på skapandet av nya arbetstillfällen. Här definieras ett snabbväxande företagen som ett företag som haft en genomsnittlig sysselsättningstillväxt på 1. Antalet snabbväxande företag är relativt få (ca 3 stycken per 1 000 företag) men tack vare den snabba tillväxten får de ändå betydande påverkan för skapandet av nya jobb. En annan viktig del i dynamiken är skapandet av nya företag och att företag som inte klarar konkurrensen läggs ner. Antalet nystartade företag har ökat trendmässigt med vissa mindre avvikelser bl.a. 2012, exempelvis till följd av skiftande konjunktur. Företagens förutsättningar att utvecklas Att skapa goda villkor för företagande är och har länge varit en viktig del i politiken, för att ge företagen bättre möjligheter att utvecklas. För att följa utvecklingen av reglernas påverkan på företagen finns olika metoder. Ett sätt är att ställa 1 Detta gäller företag med minst tio sysselsatta i utgångsläget. För företag med färre än tio sysselsatta krävs att sysselsättningen ökar med minst sju stycken. Metoden för beräkningarna bygger på Poldahl A., och . (2011), Identifiering av snabbväxande företag och gaseller, Fokus på näringsliv och arbetsmarknad , . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 frågor till företagen i enkätundersökningar. I återkommande undersökning, Företagens villkor och verklighet, minskar andelen företag som anser att lagar och regler är ett hinder för tillväxt. angav av småföretagen att lagar och myndighetsregler var ett hinder för företagets utveckling och tillväxt. Tabell 3.5 Förenkla för företagen som anger lagar och myndighetsregler som ett stort hinder för företagens Källa: , Företagens villkor och verklighet 2008 och 2011. För många företag är tillgång till finansiellt kapital en förutsättning för att de ska kunna utvecklas och växa. Den största mängden finansiellt kapital till företagen kommer via lån. Ut- vecklingen av den totala utlåningen till icke finansiella företag i visar på en trendmässig ökning. Tabell 3.6 Tillgång till kapital Riskkapitalinvesteringar (venture) Källor: och . För att få lån krävs säkerheter, vilket t.ex. små nystartade företag med tillväxtambitioner ofta inte har. Då krävs andra former av kapitaltillförsel t.ex. i form av riskkapital (ägarkapital). De företag som erhåller riskkapitalinvesteringar är ofta snabbt växande företag som bidrar starkt till utvecklingen i näringslivet, vilket gör att utvecklingen av riskkapitalinvesteringar är intressant att följa även om de jämfört med lån står för relativt blygsamma belopp. Omfattningen av riskkapitalinvesteringarna svänger . Det beror till en del på att det är genomförda investeringar, och inte stocken investerat kapital, som avses. Även konjunkturen kan påverka mängden riskkapital. Riskkapitalinvesteringarna har minskat . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 3.7 Förmågor och attityder till företagande Andel av befolkningen 18–, procent Som tror att de skulle klara av att starta företag Som helst vill vara företagare Källa: , Entreprenörskapsbarometern. Vilka attityder som finns i befolkningen, i relation till företagande, har betydelse för hur företagandet utvecklas. Även befolkningens förmåga att driva företag har betydelse, liksom tilltron till den egna förmågan. Att mäta attityder och förmågor är svårt. Det är i stort sett bara genom enkätundersökningar direkt till enskilda individer som information om upplevda attityder och förmågor kan erhållas. Andelen personer i som tror sig klara av att starta ett företag är , vilket är något högre än mätningen som gjordes . Även andelen i befolkningen som anger att de helst skulle vilja vara företagare har ökat från 2012. Både när det gäller tilltron till den egna förmågan att starta företag och viljan att vara företagare är andelen högre bland män än bland kvinnor. De resultat som finns tillgängliga, , innebär dock ett så långt tidsspann att resultaten bör tolkas med försiktighet. Innovation bland svenska företag Stora insatser görs för att främja innovation. In- novation är ett mångfasetterat begrepp och innefattar ett stort antal olika former av aktiviteter och utfall. Det är därmed svårt att mäta utvecklingen med ett eller ett fåtal mått. För att kunna ge en bild över utvecklingen redovisas här några olika mått som avspeglar olika former av innovation. För många verksamheter är FoU en viktig innovationsdrivare. För att visa på utvecklingen av FoU-insatserna i näringslivet redovisas de sammanlagda FoU-utgifterna i näringslivet som andel av BNP. Näringslivets FoU-utgifter som andel av BNP har minskat . Tabell 3.8 Näringslivets FoU Andel av BNP, procent Företagens utgifter för egen FoU FoU är helt central för vissa verksamheter medan andra verksamheter utvecklas med hjälp av helt andra former av innovation. För att ge en mer heltäckande bild redovisas företag med innovationsverksamhet. Innovationsverksamheten kan förekomma i olika former. Det kan vara att produkten (både varor och tjänster) utvecklas, det kan vara att processen som genererar produkten utvecklas. Det kan även innefatta utveckling inom företagets organisation samt förändring i hur produkter marknadsförs. Tabell 3.9 Innovationsverksamhet i företagen varav samarbete med leverantör2 varav samarbete med kunder eller varav samarbete med universitet eller Andel av de produktinnovativa företagens omsättning som kommer från, för företaget, nya produkter varav nya även för företagets marknad 1Ett företag kan bedriva innovationsverksamhet inom mer än ett område. 2Det finns flera samarbetsaktörer i grundmaterialet, här har tre exempel valts. Ett företag kan bedriva samarbeten med flera olika aktörer. med innovationsverksamhet har ökat något från perioden –2008 till 2008–2010. –2010 uppgav av företagen att de bedrev innovationsverksamhet. Det är främst företag med marknadsföringsinnovationer som ökat. Bland övriga innovationsaktiviteter är skillnaderna små. Innovationsprocesser är starkt beroende av olika former av kunskap och att kunskap sprids mellan olika aktörer. Ett sätt att sprida och utveckla ekonomisk värdefull kunskap är att samarbeta med olika aktörer. Här visas mått på företagens innovationssamarbeten med några utvalda aktörer. Nära en femtedel av företagen har innovationssamarbeten. De vanligaste samarbetspartnerna är leverantörer och kunder. Vidare visas andelen av företagens omsättning som kommer från nya produkter, som en form av mått på innovationsgrad. Andelen av företagens omsättning som härrör från nya produkter har minskat något mellan perioden –2008 och 2008–2010. Patenträtten har central betydelse för många företag eftersom den ger dem en möjlighet att ta igen gjorda investeringar och få avkastning på forskning och annan innovationsverksamhet. Patenteringsverksamheten ser olika ut i olika branscher och för olika typer av produkter. För att få med en bredare bild av immateriella rättigheter inkluderas även antalet registrerade varumärken, vilket i högre utsträckning än patent speglar utvecklingen av innovation i tjänstesektorn. europeiska patentverket, EPO varumärken i EU (Community Källor: PRV och Office for Harmonization in the Internal Market. Trenden är att patenten som beviljas i minskar. ökar antalet svenska sökandes patentansökningar utomlands, liksom internationella varumärkesregistreringar. har antalet varumärkesregistreringar i legat på ungefär samma nivå , dock med betydande skillnader mellan enskilda år. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Regeringen arbetar med att förbättra förutsättningarna för entreprenörskap och företagande. Under utgiftsområde 24 Näringsliv sker det bl.a. genom insatser för att förenkla för företagen, marknadskompletterande kapitalförsörjning, information och rådgivning samt olika riktade åtgärder. Entreprenörskapsfrämjande insatser genomförs också i stor utsträckning inom ramen för det regionala tillväxtarbetet, se avsnitt 2.5.1 under utgiftsområde 19 Regional tillväxt. De statliga kapitalförsörjningsinsatserna genom () och stiftelsen syftar till att tillsammans med m.fl. bidra till en god kapitalförsörjning för företag i alla delar av landet. Informations- och rådgivningsinsatser sker bl.a. genom och . Riktade åtgärder omfattar främjande av bl.a. kvinnors företagande, unga innovatörer, entreprenörskap på universitet och högskolor samt utveckling av besöksnäringen. Regeringen redovisar resultat av arbetet med att förbättra förutsättningarna för entreprenörskap och företagande via insatser under utgiftsområde 24 Näringsliv då särskild information finns tillgänglig i form av uppföljningar och utvärderingar. För vissa insatser är det ännu för tidigt att redovisa några resultat. Regeringen avser att återkomma med redovisningar av resultat från dessa insatser. Fortsatt arbete med att förenkla för företagen Goda villkor för företagande är avgörande för ekonomisk tillväxt. En viktig del i ett förbättrat företagsklimat är arbetet med att förenkla för företagare att starta och driva verksamhet. begärde i ett tillkännagivande 19992 att regeringen skulle lämna en årlig redogörelse till om regelförenklingsarbetet, så att skulle få möjlighet att kontinuerligt följa utvecklingen, med en första redovisning i 1998/99:NU6, rskr. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Nedan följer en samlad redovisning av förenklingsarbetet . För perioden –2014 inriktas arbetet mot de fem områden som bedöms ge störst positiv effekt i företagens vardag. Dessa områden är sänkta kostnader, minskat och förenklat uppgiftslämnande, förenklade myndighetskontakter på regional och lokal nivå, uppföljning av förenklingsförslag från näringslivet och bättre konsekvensutredningar. Regeringens övergripande mål med förenklingsarbetet är att åstadkomma en märkbar positiv förändring i företagens vardag. Regeringen har sju mål för arbetet med att förenkla för företag3. Samtliga mål tar sikte på 2020, men kommer även att utvärderas och följas upp löpande. Arbetet knyts därmed närmare EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi, vars mål ska vara uppfyllda . har haft i uppdrag att utarbeta mål för myndigheters arbete med att förenkla för företag. Regeringen har även gett i uppdrag att genomföra projektet . Projektet fokuserar på de faktorer som företagare upplever som mest betungande i branscher som bedöms ha en tillväxtvilja, men där tillämpning av regler upplevs som ett hinder. Arbetet ska slutredovisas . Regeringen verkar för att det ska finnas enkla verktyg för att starta och driva företag. Webbportalen har utvecklats gemensamt av , och . ökade användningen av jämfört med . Antalet unika besökare uppgick till närmare 1 500 000. För mer information se stycket om Information och rådgivning. Sänkta kostnader för företagen Det är viktigt att företagens kostnader för att följa regler minskar. Genom minskade kostnader och minskad tidsåtgång för administration kan företagen ägna mer tid och resurser åt att driva och utveckla sin verksamhet. Regeringen har satt som mål att de administrativa kostnaderna ska vara lägre 2020 än vad de var 2012.