prop · H003164 · 2013-06-19 00:00:00 — Ett av strategins inriktnings- mål är att medietjänster och film i högre utsträckning ska utformas på ett sätt som gör dem tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. Enligt 5 kap. 12 § radio- och tv-lagen (2010:696) ska leverantörer av medietjänster som tillhandahåller tv-sändning, beställ-tv eller sökbar text-tv på något annat sätt än genom tråd utforma tjänsten på ett sådant sätt att den blir tillgänglig för personer med funktionsnedsättning genom textning, tolkning, uppläst text eller liknande teknik. Detta gäller även en leverantör av medietjänster som tillhandahåller tv-sändning eller sökbar text-tv genom tråd. Tillgängliggörandet ska ske i den omfattning som beslutas av regeringen, om verksamheten finansieras med radio- och tv- avgift enligt lagen (1989:41) om finansiering av radio och TV i allmän- hetens tjänst, och av Myndigheten för radio och tv i övriga fall. Ett sådant beslut ska gälla för . Vid bestämmande av hur och i vilken omfattning tjänsten ska göras tillgänglig för personer med funktionsnedsättning ska leverantörens finansiella förutsättningar och den tekniska utvecklingen av tillgänglighetstjänster beaktas. Myndigheten för radio och tv beslutade , med stöd av 5 kap. 12 § radio- och tv-lagen, om krav på tillgänglighet till tv-sändningar för personer med funktionsnedsättning, bl.a. genom särskilda skyldigheter för avseende vissa av företagets programtjänster som sänds i marknät och via satellit. Enligt beslutet, som gäller sändningar på svenska, ska tillgängliggörandet av ljud, dvs. andelen textade och tecken- språkstolkade program, öka och uppgå till av sändningstiden . Tillgängliggörandet av bild, dvs. syntolkning och uppläst text, ska öka successivt till av sändningstiden . TV4 ska, enligt beslutet, använda samtliga av de nämnda teknikerna för att uppfylla skyldigheten under respektive nivå, men får uppfylla skyldigheten med andra liknande tekniker. För företaget finns ett kostnadstak för tillgänglighetsinsatserna som inne- bär att skyldigheten inte behöver uppfyllas till den del kostnaden för skyldigheten överstiger av bolagets nettoomsättning för den aktuella programtjänsten. Kravet på tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning i 5 kap. 12 § radio- och tv-lagen omfattar fler programtjänster än de som kräver sändningstillstånd. har bestämmelsen utökats till att omfatta även tv-sändningar i tråd. Enligt den proposition som ligger till grund för lagändringen finns det inte förutsättningar för att ställa krav på att också beställ-tv som tillhandahålls genom tråd ska göras tillgänglig för personer med funktionsnedsättning (prop. Enligt 4 kap. 9 § 5 får ett tillstånd att sända tv eller sökbar text-tv förenas med villkor om skyldighet att sända program vars innehåll är särskilt anpassat för personer med funktionsnedsättning. Enligt 11 kap. 3 § 4 får tillstånd att sända annan ljudradio än närradio och kommersiell radio förenas med villkor om skyldighet att utforma sändningarna på ett sådant sätt att dessa blir tillgängliga för personer med funktionsnedsätt- ning. De villkor som kan meddelas med stöd av dessa bestämmelser är begränsade till skyldighet att tillhandahålla särskilt anpassade program, t.ex. program på teckenspråk eller nyhetsprogram som är anpassade för personer med kognitiv funktionsnedsättning. SR, SVT och UR ska enligt sina nuvarande sändningstillstånd beakta behoven hos personer med funktionsnedsättning. Ambitionsnivån när det gäller dessa personers möjligheter att tillgodogöra sig programföretagens utbud ska höjas och tillgängligheten förbättras i syfte att arbeta mot det långsiktiga målet att hela utbudet görs tillgängligt för alla medborgare. Tillgängligheten till program för barn och unga ska prioriteras särskilt och program ska även produceras för speciella målgrupper. Företagen ska också ha en dialog med de berörda grupperna. I fråga om program om och för personer med funktionsnedsättning får programföretagen sinsemellan fördela ansvaret för olika slags insatser. Samtliga program- företag ska även prioritera god hörbarhet, bl.a. genom att vid utformningen av sändningarna beakta att bakgrundsljud kan försämra möjligheten för personer med hörselnedsättning att ta del av utbudet. I nuvarande sändningstillstånd för SVT och UR anges att fler tecken- tolkade program och försök med syntolkning är en rimlig utveckling mot det långsiktiga målet att hela utbudet görs tillgängligt för alla medborgare. I UR:s tillstånd tas även program på teckenspråk upp i detta sammanhang. När det gäller SVT framgår det vidare av tillståndet att företagets programverksamhet för döva ska ha minst samma omfattning som under den föregående tillståndsperioden. ska ambitions- Prop. 2012/13:164 nivån för sändningarna på teckenspråk höjas. verksamheten för döva ska, enligt sändningstillståndet, vara att sända främst nyheter, information och kulturprogram på teckenspråk. Barn och ungdomar ska särskilt prioriteras. SVT:s mål för tillståndsperioden ska vara att alla program på svenska i SVT1, SVT2 och SVT:s övriga programtjänster ska textas. Textningen ska hålla en hög kvalitet. 7.5.1Skärpta krav på tillgänglighetstjänsterna Regeringens förslag: SVT och UR ska för samtliga programtjänster som sänds i marknät, via satellit och genom tråd åläggas krav på om- fattningen av tillgänglighetstjänsterna. Detta ska göras i form av kvoter. Kraven på SVT och UR ska vara högre än de krav som Myndigheten för radio och tv ställer på TV4. Samtliga tillgänglighets- tjänster ska hålla hög kvalitet. Användbarheten hos tjänsterna, särskilt uppläst text, ska utvecklas utifrån ett brukarperspektiv. SVT och UR ska inte ha något kostnadstak för tillgänglighetstjänsterna. Regeringens bedömning: Sändningstillstånden för samtliga programföretag bör även i fortsättningen innehålla villkor om programverksamhet för personer med funktionsnedsättning. Möjlig- heten till ansvarsfördelning programföretagen emellan i fråga om program om och för personer med funktionsnedsättning bör finnas kvar. Kommitténs förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens för- slag och bedömning. Kommittén föreslår att kvoterna för SVT och UR minst ska uppgå till de kvoter som har ålagts TV4 samt att möjligheten till ansvarsfördelning mellan programföretagen i fråga om program om och för personer med funktionsnedsättning tas bort. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser, bl.a. Special- pedagogiska skolmyndigheten, , , TCO och , tillstyrker eller är positiva till Handikappförbunden anser, liksom Handisam och Myndig- heten för radio och tv, att kraven på tillgänglighet bör vara högre för SVT och UR än för de kommersiella programföretagen och anför att kraven ska omfatta alla typer av tjänster, t.ex. både textning och tecken- språkstolkning, inte antingen eller. målet måste vara att samtliga program syntolkas. skolan vill att alla program på svenska i SVT:s samtliga programtjänster, inklusive SVT Play, ska textas. SVT anser att tillgänglighetskravet bör omfatta tillståndsperioden i dess helhet, utgå från företagets utbud på svenska och omfatta textning, syntolkning och teckenspråkstolkning. För syntolkning och teckenspråks- tolkning bör målet för perioden vara av sändningstiden. Tjänsten talad textremsa bör regleras i sändningstillståndet. Bland andra och folkminnen och SVT lyfter fram vikten av ett system för automatiserad taligenkänning, vilket är centralt för SVT:s möjligheter att nå målet om att alla program på svenska ska 2012/13:164 textas. och folkminnen och lyfter fram tolkarnas roll i arbetet med att säkra teckenspråks- tolkningens kvalitet. Bland andra Handisam och framhåller vikten av en utvecklad dialog och samverkan med funktions- hindersorganisationerna. , UR m.fl. anser att SVT och UR bör få inkludera utbudet på webben i uppfyllandet av tillgänglighetskraven. vill att SVT tillgängliggör teckenspråkstolkade program även genom tv, eftersom många personer, särskilt äldre, inte har tillgång till dator och internet. SVT anser att de ökade tillgänglighetskraven bör beaktas när de ekonomiska ramarna definieras inför tillståndsperioden och att möjlig- heten till ansvarsfördelning mellan programföretagen bör kvarstå. UR anser att SVT och UR, i likhet med TV4, bör ha ett kostnadstak för till- gänglighetstjänsterna. saknar resonemang om tillgänglighets- tjänster för . anser att bristerna i SR:s upp- fyllande av kraven på tillgänglighet för barn och unga med funktions- nedsättningar bör åtgärdas. och betonar vikten av insatser för ökad hörbarhet i radio och tv. anför att elöverkänsliga som inte kan ta del av tv-program på grund av att de inte tål strålningen från tv-apparater, datorer och mobiltelefoner måste ges tillgång till utbudet på annat sätt. Skälen för regeringens förslag och bedömning Inför nuvarande tillståndsperiod höjdes kraven på programföretagen när det gäller tillgängliggörande av utbudet för personer med funktions- Som kommittén visar har steg tagits i rätt riktning, bl.a. av SVT som har lanserat textning i SVT Play och sänt ett ökat antal tecken- språkstolkade program via internet. Mot bakgrund av tillträde till FN:s konvention om rättigheter för personer med funktions- nedsättning och regeringens beslut om en strategi för genomförandet av funktionshinderspolitiken i är det emellertid rimligt att ambitionsnivån när det gäller tillgängligheten till sändningarna höjs ytterligare och att målen för programföretagen blir mer konkreta och I likhet med kommittén anser regeringen att SVT och UR genom särskilt regeringsbeslut ska åläggas krav på omfattningen av tillgänglighetstjänsterna i form av kvoter. Därutöver bör det i samtliga programföretags sändningstillstånd för sändningarna i marknätet även fortsatt finnas krav på anpassning av programmen för personer med Villkor för SVT och UR om tillgänglighet Kommittén föreslår att kvoterna för tillgänglighetskraven på SVT och UR ska uppgå till minst de kvoter som Myndigheten för radio och tv har Regeringen har tidigare uttalat att det kan finnas skäl att göra skillnad mellan radio och tv i allmänhetens tjänst och kommersiella program- företag när det gäller tillgänglighetskrav (prop. 2009/10:115 s. 134). Bedömningen delas exempelvis av Handisam och Myndigheten för radio och tv som anser att kraven på SVT och UR bör vara högre än för TV4. Detta bör bl.a. komma till uttryck genom att det i kvoterna för SVT och UR, i likhet med vad Handikappförbunden förordar, görs en åtskillnad mellan textning och teckenspråkstolkning respektive syntolkning och uppläst text. Även uppläst text, eller talad textremsa som tjänsten ibland benämns, bör alltså omfattas av ett särskilt beslut eftersom det rör sig om en särskild tjänst och inte en anpassning av program för personer med funktionsnedsättning. Redan under nuvarande tillståndsperiod är målet för SVT att alla program på svenska i SVT1, SVT2 och övriga programtjänster ska textas. Regeringen angav i den proposition som ligger till grund för nuvarande tillståndsperiod att det för att nå målet krävs ett byte av teknik för textning av direktsändningar till ett system baserat på taligenkänning (prop. 2008/09:195 s. 44). Ett sådant system finns ännu inte på plats, och uppgick andelen textade program i SVT till av sändningstiden. och folkminnen har i en rapport som lämnades till () före- slagit att en nationell språkinfrastruktur för talbaserade tjänster etableras med utgångspunkt i SVT:s behov av ett system för direkttextning (dnr Ku2012/413/KA). Regeringen anser att en utveckling av en nationell språkinfrastruktur för talbaserade tjänster främjar och stödjer vidareutvecklingen av språk- teknologi som ökar tillgängligheten för personer med funktionsnedsätt- ning. Regeringen avser därför att ge i uppdrag till att i samråd med och folkminnen och SVT starta ett pilotprojekt för detta arbete. Mot denna bakgrund anser regeringen att kravet på SVT och UR bör vara att andelen textade program på svenska ska öka i förhållande till nuvarande nivå. För det fall ett system för automatiserad taligenkänning kan införas bör samtliga program på svenska, inbegripet regionala program, textas senast . I avsnitt 6.3 lämnas förslag om programverksamhet på minoritetsspråk, vilka även inkluderar program på det svenska teckenspråket. Att simultant teckenspråkstolka program för den breda allmänheten tillhör däremot uppdraget att tillgängliggöra innehållet för personer med funktionsnedsättning. Regeringen bedömer att ett rimligt krav på SVT och UR är att andelen program som teckenspråkstolkas ska öka i förhållande till nuvarande nivå och uppgå till som lägst av sändningstiden för program på svenska vid periodens slut. Syntolkning innebär att en inspelad röst beskriver vad som syns i bild i ett tv-program, vilket möjliggör att synintryck förmedlas bl.a. till personer med synnedsättning. Denna verksamhet sker ännu på försöks- nivå i SVT och UR, men bör öka i omfattning under kommande till- ståndsperiod. Regeringen bedömer att ett rimligt krav på SVT och UR är att andelen program som syntolkas ska öka i förhållande till nuvarande nivå och uppgå till som lägst av sändningstiden för program på svenska vid periodens slut. Uppläst text innebär att en syntetisk röst läser upp översättningstexten, vilket gör att bl.a. personer med synnedsättning och läs- och skriv- svårigheter kan ta del av textningen. Enligt kommittén erbjuder SVT denna tjänst i alla översättningstextade program i SVT1 och SVT2, förutom de direktsända. ingår uppläst text som en del av skyldigheten att tillgängliggöra bild. Tjänsten avser emellertid utländska program och det är därför inte lämpligt att placera uppläst text i samma kvot som syntolkning av svenska program. Regeringen anser att ett lämpligt krav för tillståndsperioden bör vara att tjänsten uppläst text erbjuds i alla icke-direktsända program i SVT:s och UR:s samtliga programtjänster. Som kommittén beskriver sänds den upplästa texten som en separat programtjänst vilken kräver ytterligare en digital-tv-box, utöver den som tar emot bilden. Detta upplevs som krångligt av många användare av tjänsten. SVT och UR bör därför, inom ramen för en generell strävan att utveckla samtliga tillgänglighetstjänsters kvalitet och användbarhet utifrån ett brukarperspektiv, ägna särskild uppmärksamhet åt tjänsten uppläst text. Hur tillgänglighetstjänsterna kan utvecklas är en av de frågor som bör ingå i en fortsatt dialog med organisationer för personer med funktionsnedsättning. Dialogen bör vara systematisk och regelbunden, och bör dokumenteras. Tillgänglighetskraven ska gälla för samtliga programtjänster som SVT och UR sänder i marknätet, via satellit och genom tråd. Det tv-utbud som sänds linjärt via internet utgör sådana tråd- sändningar. Beställ-tv-tjänster som tillhandahålls genom tråd kan enligt lagen inte omfattas av tillgänglighetskrav. Detta innebär emellertid inget hinder för programföretagen att också erbjuda tillgänglighetstjänster i beställ-tv-tjänster, men dessa kan alltså inte beaktas vid bedömningen av om programföretagen har fullgjort sina skyldigheter enligt besluten. SVT har anfört att tjänsten uppläst text bör regleras i sändnings- tillståndet och därmed enbart gälla sändningarna i marknätet. Regeringen noterar i likhet med kommittén att tjänsten finns tillgänglig för alla plattformar för traditionell tv-distribution, men att det är distributörerna som avgör om tjänsten ska erbjudas eller inte. Regeringen avser att i samband med beslutet om tillgänglighetstjänster för SVT och UR åter- komma till frågan om vilka distributionsplattformar som ska omfattas av kravet på uppläst text. Myndigheten för radio och tv har beslutat om ett kostnadstak för TV4 när det gäller tillgänglighetskraven, och UR anser att ett liknande tak bör gälla för SVT och UR. Regeringen instämmer emellertid med kommittén om att det följer av uppdraget i allmänhetens tjänst och den allmänna finansieringen att göra verksamheten tillgänglig för hela befolkningen, och att det därmed inte bör sättas ett kostnadstak för tillgänglighets- kraven. Detta ligger också i linje med ambitionen att kraven ska vara högre ställda på SVT och UR än på . Som kommittén visar (SOU 2012:59 s. 416) torde inte heller kostnaderna för tillgänglighets- tjänsterna vara av en sådan storleksordning att extra resurser behöver tillskjutas för ändamålet. Kommittén föreslår att den möjlighet som programföretagen har att fördela ansvaret i fråga om program om och för personer med funktionsnedsättning tas bort. Regeringen bedömer emellertid att det finns fördelar med ansvarsfördelningen, inte minst med hänsyn till den snabba tjänsteutvecklingen på tillgänglighetsområdet, och anser att det fortsatt bör finnas ett utrymme för överenskommelser mellan SVT och Prop. 2012/13:164 UR i beslutet om tillgänglighetskrav. Villkor i sändningstillstånden om anpassat innehåll Det finns skäl att även fortsatt ställa krav i samtliga programföretags sändningstillstånd om att beakta behoven hos personer med funktions- nedsättning och sända program vars innehåll är särskilt anpassat för dessa. Även under nästa tillståndsperiod bör ambitionen för , SVT och UR vara att möjligheterna för personer med funktionsnedsättning att tillgodogöra sig utbudet ska öka och tillgängligheten förbättras i syfte att arbeta mot det långsiktiga målet att hela utbudet görs tillgängligt för alla medborgare. Liksom ska tillgängligheten till program för barn och unga prioriteras särskilt. I likhet med bl.a. vill regeringen betona vikten av fortsatta insatser för ökad hörbarhet i både radio och tv. Detta och övrigt arbete för ökad tillgänglighet bör ske ur ett användar- perspektiv och i dialog med berörda grupper. Som anges ovan har kommittén föreslagit att möjligheten för program- företagen att fördela ansvaret för olika insatser på tillgänglighetsområdet tas bort. Regeringen anser emellertid att det fortsatt bör finnas en möjlighet till ansvarsfördelning. Det är t.ex. rimligt att SVT och UR tar ett större ansvar än SR när det gäller tillgängliggörande av utbudet för personer med hörselnedsättning. 7.6Digitalisering och tillgängliggörande av arkiv Regeringens bedömning: Programföretagen bör digitalisera och göra arkivmaterial tillgängligt i den utsträckning de anser att det är publicistiskt motiverat utifrån sina respektive uppdrag. Kommitténs bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flera remissinstanser, bl.a. Kungl. UR, TCO, och instämmer i bedömningen och påpekar att programföretagen bör ges tillräckliga resurser för att digitalisera och göra sitt arkivmaterial tillgängligt. Handisam, Specialpedagogiska skolmyndigheten och betonar på olika sätt vikten av att arkiven görs tillgängliga för alla oavsett funktionsförmåga, genom bl.a. textning och syntolkning. Några remissinstanser, bl.a. Copyswede, KLYS, , DIK och Kungl. , betonar att staten bör ta ett större ansvar för arkivfrågorna inom public service, bl.a. när det gäller SR:s grammofonarkiv. och vill att en myndighet, t.ex. Kungl. , får ansvar för att bevara audiovisuellt material i återsändningskvalitet. Riks- arkivet och Stiftelsen ser behov av åtgärder för att bevara SVT:s samlingar av film på filmbas, bl.a. genom ökad samverkan mellan . Skälen för regeringens bedömning Det är Kungl. (KB) som har det nationella arkivansvaret för att SR:s, SVT:s och UR:s radio- och tv-program bevaras och tillgänglig- görs, exempelvis för studier och forskning. Ansvaret uppfylls bl.a. genom att programföretagen levererar s.k. pliktexemplar av sina program till KB. infördes en ny avtalslicensbestämmelse i lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk, vilken gav SR, SVT och UR förutsättningar att digitalisera och göra mer av sina omfattande programarkiv tillgängliga, t.ex. via internet. beslutade om en särskild tilldelning på till programföretagen i syfte att öka företagens tillgängliggörande av program ur arkiven (prop. 2011/12:1, utg.omr. 17, bet. 2011/12:KrU1, rskr. 2011/12:74). Tilldelningen fördelades med till SR, till SVT och till UR. Enligt anslagsvillkoren ska program- företagen lämna en särskild redogörelse för vilka satsningar som har gjorts för att öka tillgängliggörandet av program ur arkiven. Som kommittén anför finns det inget som hindrar programföretagen att återanvända äldre material i sin verksamhet. Det är därför naturligt att programföretagen digitaliserar och tillgängliggör arkivmaterial i den utsträckning bolagen anser det publicistiskt motiverat utifrån sina respektive uppdrag. Regeringen föreslår i avsnitt 6.1.1 att UR:s uppdrag stärks. En central del i uppdraget är att tillgängliggöra arkivmaterial i syfte att möta lärares och elevers ökade behov av att enkelt komma åt relevanta utbildnings- program. lanserades en ny tjänst på UR:s webbplats, bl.a. möjliggjord av de särskilda medel som beslutade om , genom vilken över 8 000 utbildningsprogram görs till- gängliga för en period om efter sändningstillfället. Med den resursförstärkning som föreslås i denna proposition har UR goda förut- sättningar att fortsätta arbetet med att öka tillgängligheten till utbild- ningsprogrammen även under nästa tillståndsperiod. SR och SVT är viktiga förmedlare av kultur och kulturupplevelser och är också själva betydelsefulla delar av svensk historia och det gemen- samma kulturarvet. De har därför också ett ansvar att göra arkiv och tidigare produktioner tillgängliga för allmänheten, som en gång har finansierat produktionerna via radio- och tv-avgiften. Som kommittén beskriver har SR och SVT, delvis mot bakgrund av den särskilda till- delning som beslutat om, gjort vissa satsningar på att öka till- gängligheten till arkivmaterial. SR tillgängliggör program och klipp ur arkivet via internettjänsten SR Minnen och SVT lanserade en utökad arkivtjänst på internet, kallad Öppet arkiv. Regeringen ser positivt på detta arbete, som bör utvecklas vidare under nästa tillståndsperiod. Några remissinstanser, bl.a. SR och SVT själva, bedömer att ett fortsatt arbete med att tillgängliggöra arkivmaterial kräver ökade resurser, bl.a. för att täcka rättighetsersättningar. Regeringen bedömer emellertid att tillgängliggörande av arkivmaterial är en grundläggande aktivitet för verksamheter som agerar i allmänhetens tjänst vilka normalt utförs inom den ordinarie medelstilldelningen. Därför bör även det fortsatta arbetet med digitalisering och tillgänglig- Prop. 2012/13:164 görande fortgå inom ramen för den ordinarie medelstilldelningen. I analogi med vad som föreslås i avsnitt 7.5.1 bör en målsättning för programföretagen vara att tillgängliggöra arkivmaterialet för alla oavsett funktionsförmåga. Flera remissinstanser, bl.a. Copyswede och KLYS, lyfter fram bevarande- frågor och anser att staten bör ta ett större ansvar för arkivfrågorna inom radio och tv i allmänhetens tjänst, bl.a. när det gäller SR:s grammofon- arkiv. En relaterad fråga som bl.a. tar upp är att det ljud- och filmmaterial som programföretagen har levererat till KB inte håller tillräckligt hög kvalitet för att kunna återutsändas. Denna typ av frågor hanteras inom ramen för regeringens nationella strategi för arbetet med att digitalisera, digitalt bevara och digitalt tillgängliggöra kulturarvsmaterial och kulturarvsinformation under 20122015. Programföretagen omfattas indirekt av strategin genom de arkiv- institutioner som har ansvar för film och ljud, t.ex. KB. Det pågår ett arbete med att digitalisera SR:s grammofonarkiv vilket enligt företaget inte syftar till att avveckla arkivet utan till att göra materialet mer tillgängligt för företagets medarbetare. Regeringen gjorde i propositionen Bättre villkor för svensk film (prop. 2012/13:22 s. 42) bedömningen att Stiftelsen bör prioritera arbetet med att långsiktigt digitalt bevara filmarvet. Regeringen ser positivt på att SVT och Stiftelsen samverkar i bevarandefrågor, t.ex. när det gäller SVT:s samlingar av film på filmbas. Verksamheten vid , SVT och UR finansieras genom radio- och tv- avgifter enligt lagen (1989:41) om finansiering av radio och tv i allmän- hetens tjänst.