prop · H00364 · 2013-01-24 00:00:00 — Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna är positiva eller har inget att invända mot förslaget. Många betonar den stora påverkan denna förändring har på den faktiska undervisningstiden och för att skolsystemet ska vara likvärdigt. framhåller att den föreslagna regleringen av skolans val är mycket positiv då de i sin tillsyn uppmärksammat att skolor använder skolans val på ett mycket olikartat sätt. anser att bestämmelsen är minst lika viktig för den faktiska ökningen av undervisningstid som förslaget att utöka undervisningstiden i matematik . avstyrker förslaget till den del det innebär att skolans val får fortsätta finnas eftersom förbundet anser att de ämnen och den tidsfördelning som anges i timplanen ska respekteras för att skolsystemet ska vara likvärdigt. Kommuner och Landsting (SKL) framför att de har förtroende för att skolor och kommuner använder möjligheten att minska undervisningstiden i ett ämne endast om det är väl motiverat. SKL förstår att syftet med förslaget är att samma villkor ska råda i som i sameskolan och specialskolan. SKL menar dock att det finns ett värde av att ha kvar dagens möjlighet till flexibilitet. anser att det inte behövs mer reglering som begränsar friutrymmet för huvudmännen. Skälen för regeringens förslag: För att ge utrymme för en skola att profilera sig finns skolans val, vilket innebär ett jämkningsutrymme i timplanen som kan användas för att öka eller minska undervisningstiden i olika ämnen. När timplanen infördes fick antalet timmar i timplanen för ett ämne eller en ämnesgrupp minskas med högst i och sameskolan samt i specialskolan till förmån för skolans val. Antalet undervisningstimmar för svenska, matematik, engelska och språkval (samiska inom sameskolan) samt elevens val fick dock inte minskas. beslutade därefter om en viss justering av timplan i enlighet med regeringens förslag i propositionen Förskoleklass och andra skollagsfrågor (prop. 1997/98:6, bet. 1997/98:UbU5, rskr. 1997/98:107). Ändringarna innebar dels att utrymmet för skolans val i ökades från 410 , dels att antalet undervisningstimmar i timplanen för ett ämne eller en ämnesgrupp kunde minskas med högst 2012/13:64 , dels att de tidigare restriktionerna om att undervisningstiden inte fick minskas i vissa ämnen togs bort. Restriktionerna togs dock inte bort när det gällde specialskolan och sameskolan. För att säkerställa att ökningen av den minsta garanterade undervisningstiden verkligen används för att öka omfattningen av ämnet matematik anser regeringen att en restriktion bör införas som innebär att undervisningstiden i matematik inte får minskas. Likvärdigheten och kvaliteten bör dessutom stärkas genom att det i timplan införs liknande restriktioner som i specialskolans och sameskolans timplaner. Regeringen föreslår därför att timplanen för ska ändras så det genom skolans val inte ska vara möjligt att minska antalet undervisningstimmar i svenska eller svenska som andraspråk, matematik och engelska. Till skillnad från anser dock regeringen att det även fortsättningsvis finns behov av ett visst utrymme för huvudmännen att kunna profilera undervisningen genom skolans val. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft och tillämpas första gången för elever som påbörjar årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. För elever som påbörjar årskurs 2 respektive årskurs 3 i ska den minsta totala undervisningstiden öka med 80 respektive . Vidare ska den minsta totala undervisningstiden i matematik öka med 80 respektive för de elever som påbörjar årskurs 2 respektive årskurs 3. Undervisningstiden i matematik samt antalet timmar i timplanen för svenska eller svenska som andraspråk och engelska ska inte få minskas vid skolans val. För elever som påbörjar årskurs 2 respektive 3 i grundsärskolan ska den minsta totala undervisningstiden öka med 80 respektive . Motsvarande ökning av den minsta totala undervisningstiden ska införas för elever som den terminen påbörjar motsvarande årskurser i sameskolan. För elever som nämnda termin påbörjar årskurs 2, 3 respektive 4 i specialskolan ska den minsta totala undervisningstiden ökas med 90, 60 respektive . Bestämmelserna om minsta total undervisningstid ska gälla i sin äldre lydelse för elever i , grundsärskolan och sameskolan som påbörjar årskurs 4 eller en högre årskurs samt för elever i specialskolan som påbörjar årskurs 5 eller en högre årskurs. Bestämmelserna om timplan för ska gälla i deras äldre lydelse för elever i som påbörjar årskurs 4 eller en högre årskurs. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag med den skillnaden att det i promemorian saknades förslag om övergångsbestämmelser. Remissinstanserna: Några remissinstanser har framfört förslag om att övergångsbestämmelser ska införas. anser att en övergångsbestämmelse bör finnas med vid införandet för att tydliggöra att förändringarna i timplanen gäller för de elever som börjar årskurs 1 . Vidare framhåller att en övergångsbestämmelse är lämplig då tiden till att lagändringarna träder i kraft kan vara allt för kort för att huvudmännen ska kunna genomföra en långsiktigt hållbar och kvalitativ förändring. utvärdering (IFAU) anser att det inte är troligt att nödvändiga lärarresurser finns tillgängliga redan under /14. IFAU anser att det skulle vara värdefullt om insatsen på ett systematiskt sätt implementeras successivt i olika skolor allteftersom nya lärarresurser blir tillgängliga eftersom ett sådant införande underlättar utvärdering. Många remissinstanser, däribland Kommuner och Landsting (SKL), , och kommun, har framhållit att det råder brist på lärare som är behöriga att undervisa i matematik och att behovet av lärare med behörighet i matematik blir ännu större om undervisningstiden ökas. När det gäller det förslag till övergångsbestämmelser som vissa remissinstanser har beretts tillfälle att yttra sig över (se avsnitt 3), och som överensstämmer med regeringens förslag, har SKL framfört att även om det förefaller finnas en samsyn kring att den utökade undervisningstiden bör förläggas till de tidiga årskurserna, så måste det tydligt framgå att det är den totala minsta undervisningstiden i matematik som elever som påbörjar årskurs 2 och 3 får under sin sammantagna grundskoletid som ska öka. Övriga myndigheter och organ som har beretts tillfälle att yttra sig har inte haft några invändningar mot förslaget till övergångsbestämmelser. Skälen för regeringens förslag: Regeringen instämmer i vikten av att reformen genomförs på ett sådant sätt att kvaliteten i undervisningen inte påverkas negativt. Reformen genomförs som många av landets matematiklärare kommer att fortbildas genom Matematiklyftet. Lärarna bör ges rimliga förutsättningar att genomföra fortbildningen utan en alltför stor arbetsbörda. Det bör därför, i enlighet med vad anför, införas en övergångsbestämmelse så att huvudmännen ges tid att genomföra en långsiktigt hållbar förändring. Som har nämnts bör utgångspunkten vara att utökningen av undervisningstiden i matematik förläggs till årskurserna 13, även om en huvudman utifrån lokala förutsättningar kan ha anledning att göra en annan bedömning av hur den utökade tiden i matematik ska förläggas. Med hänsyn härtill bör en ökning av den minsta totala undervisningstiden införas succesivt för dessa årskurser. Mot denna bakgrund anser regeringen att de föreslagna lagändringarna bör träda i kraft och att de bör tillämpas första gången för elever som påbörjar årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. För elever som påbörjar årskurs 2 respektive årskurs 3 i bör den minsta totala undervisningstiden öka med 80 respektive . Vidare bör undervisningstiden i matematik öka med 80 respektive för de elever som påbörjar 2012/13:64 årskurs 2 respektive årskurs 3. Ökningen avser den totala undervisningstiden i matematik under nio årskurser. Undervisningstiden i matematik och antalet timmar i timplanen för svenska eller svenska som andraspråk och engelska bör vidare inte få minskas vid skolans val. För elever i grundsärskolan som påbörjar årskurs 2 respektive 3 bör den minsta totala undervisningstiden öka med 80 respektive . Motsvarande ökning av den totala undervisningstiden bör införas för elever som den terminen påbörjar motsvarande årskurser i sameskolan. Specialskolan är till skillnad från och grundsärskolan tioårig. I kursplanen för matematik i specialskolan anges ett centralt innehåll för årskurserna 14 och kunskapskrav för godtagbara kunskaper som ska vara uppnådda vid utgången av årskurs 4. Denna del av det centrala innehållet och kunskapskraven överensstämmer med vad som gäller för årskurser 13. I specialskolan bör reformen därför införas successivt för årskurserna 14. Detta innebär att den minsta totala undervisningstiden för de elever som påbörjar årskurs 2, 3 respektive 4 bör öka med 90, 60 respektive . Det sagda innebär att bestämmelserna om minsta total undervisningstid i deras äldre lydelse fortfarande bör gälla för elever i , grundsärskolan och sameskolan som påbörjar årskurs 4 eller en högre årskurs samt för elever i specialskolan som påbörjar årskurs 5 eller en högre årskurs. Bestämmelserna om timplan för bör gälla i deras äldre lydelse för elever i som påbörjar årskurs 4 eller en högre årskurs. 6 Konsekvenser av förslagen Enligt den kommunala finansieringsprincipen ska beslut som innebär nya obligatoriska uppgifter för kommunerna åtföljas av en statlig finansiering. En ökning av den minsta garanterade undervisningstiden i matematik innebär ett utökat åtagande för skolhuvudmännen. Kostnadsökningen kommer främst att bero på utökade utgifter i form av lönekostnader för lärare som undervisar i matematik. Enligt prognoser från beräknas elevantalet i och motsvarande skolformer /14 uppgå till ca 891 000. skoltiden ska undervisningstiden för varje elev öka med Sammantaget beräknas det handla om drygt 700 heltidstjänster för att genomföra den ytterligare undervisningen. Skolhuvudmännens utgifter för ovan nämnda lärartjänster beräknas uppgå till ca . Dessutom kan vissa andra kostnader förknippade med läro- och timplanebundna aktiviteter förväntas öka, t.ex. vikariekostnader. Regeringen beräknar att dessa Prop. 2012/13:64 kostnader kommer att öka med ca . I budgetpropositionen (prop. 2012/13:1, utg.omr. 25) föreslog regeringen att nivån på anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning under utgiftsområde 25 ska ökas med 2013 och beräknade att nivån ska ökas med ytterligare . Det innebär en permanent nivåhöjning med i förhållande till nivå. har beslutat i enlighet med regeringens förslag (bet. 2012/13:FiU3, rskr. 2012/13:135). Dessa medel bedöms täcka huvudmännens kostnader till följd av det nya åtagandet. Förslaget innebär ett utökat åtagande för de statliga skolhuvudmännen Specialpedagogiska skolmyndigheten och Sameskolstyrelsen. I budgetpropositionen (prop. 2012/13:1, utg.omr. 16) föreslår regeringen att myndigheternas förvaltningsanslag tillförs medel som motsvarar den andel elever av det totala antalet elever i grundskoleålder som återfinns i specialskolan respektive sameskolan. 6.3 Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Principen om självstyrelse gäller för all verk- samhet, inklusive utbildningsverksamhet, som kommunen driver eller finansierar, dvs. både för den verksamhet som regleras i kommunallagen och för den som följer av särskilda bestämmelser. Det står dock klart att utrymmet för den kommunala självstyrelsen inte är obegränsat. inom vissa områden finnas nationella krav på en enhetlig reglering som kan anses väga över den kommunala bestämmanderätten. en enhetlig reglering finns inom utbildningsområdet och staten styr därför dessa verksamheter genom att sätta upp regler och mål i lagar och följer enligt 14 kap. 3 § regeringsformen, förkortad RF, att en inskränkning i den kommunala självstyrelsen inte bör gå längre än vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som I förarbetena anges att denna reglering innebär att riks- dagen regelmässigt måste pröva kommunernas självstyrelseintressen när begränsningar av självstyrelsen övervägs (prop. 2009/10:80 s. 212). Vidare anges att proportionalitetsprövningen bör innefatta en skyldighet att undersöka om det ändamål som regleringen avser att tillgodose kan uppnås på ett för det kommunala självbestämmandet mindre ingripande sätt än det som föreslås. I denna proposition föreslår regeringen en utökning av den minsta totala undervisningstid som kommunerna måste erbjuda samt en ändring i timplanen för som innebär ett minskat utrymme för huvudmännen att fördela undervisningstiden mellan olika ämnen. 2012/13:64 Förslagen innebär därmed en inskränkning av kommunernas självbestämmanderätt och utgör därmed ett visst ingrepp i den kommunala självstyrelsen. När det gäller den utökade undervisningstiden anser regeringen att det är viktigt från ett nationellt perspektiv att svenska elever får tillräckligt mycket undervisning i matematik. Kommunerna kompenseras också för sina ökade kostnader i enlighet med den kommunala finansieringsprincipen. När det gäller förslaget till minskat utrymme för huvudmännen att fördela undervisningstiden mellan olika ämnen anser regeringen anser att detta ingrepp i den kommunala självstyrelsen är av ringa omfattning och att behovet av att säkerställa en likvärdig och hög kvalitet i undervisningen väger tyngre. Mot denna bakgrund anser regeringen anser att förslagen utgör ett proportionellt ingrepp i den kommunala självstyrelsen. En grundprincip för skolväsendet är att regleringen i så stor utsträckning som möjligt ska vara gemensam för alla skol- och verksamhetsformer och alla huvudmän. Lika villkor ska så långt som möjligt gälla oavsett huvudman. Det innebär bl.a. att kommunens bidrag till fristående skolhuvudmän ska bestämmas efter samma grunder som hemkommunen tillämpar vid fördelning av resurser till den egna . De ytterligare åtaganden som förslagen innebär för fristående huvudmän kommer därigenom kompenseras genom ökat bidrag från elevernas hemkommuner. För den enskilda eleven får förslagen konsekvensen att skoldagens längd ökar något. finns bestämmelser i skollagen som innebär att skoldagen inte kan göras oproportionerligt lång. Av 7 kap. 17 § skollagen framgår att den obligatoriska verksamheten får omfatta , eller för de två lägsta årskurserna . Regeringen bedömer att utökningen av undervisningstiden kan genomföras inom ramen för denna bestämmelse. Ändringen i första stycket innebär att den minsta totala undervisningstiden ökas . Dessutom förs skolformens namn in i lagtexten för att uppnå överensstämmelse med motsvarande paragraf i andra skolformskapitel. I andra stycket görs en språklig justering. Övervägandena finns i avsnitt 5.1. Ändringen i första stycket innebär att den minsta totala undervisningstiden ökas . För träningsskolan ska undervisningstiden fortfarande vara minst . Övervägandena finns i avsnitt 5.1. Ändringen i första stycket innebär att den minsta totala undervisningstiden ökas . Övervägandena finns i avsnitt 5.1. Ändringen innebär att den minsta totala undervisningstiden ökas . Dessutom förs skolformens namn in i lagtexten för att uppnå överensstämmelse med motsvarande paragraf i andra skolformskapitel. Övervägandena finns i avsnitt 5.1 Ändringarna i timplan innebär dels att antalet undervisningstimmar i matematik ökar , dels att antalet undervisningstimmar i svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik inte får minskas vid skolans val. Dessutom görs en rent språklig justering i meningen närmast under rubriken genom att orden utgår. Det torde vara självklart att med avses en tidrymd , om inte något annat uttryckligen anges. Övervägandena finns i avsnitt 5.2 och 5.3. Av punkten 1 framgår att lagändringarna träder i kraft samt att såväl de nya bestämmelserna om minsta totala undervisningstid i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan som ändringarna i timplanen för ska tillämpas första gången för elever som påbörjar årskurs 1. Punkt 2 innebär att elever i som påbörjar årskurs 2 respektive 3 ska garanteras såväl en ökning av den minsta totala undervisningstiden som en ökad undervisningstid i ämnet 2012/13:64 matematik med 80 respektive . För dessa elever gäller att undervisningstiden i matematik samt antalet timmar i timplanen för svenska eller svenska som andraspråk och engelska inte får minskas vid skolans val. Av punkt 35 framgår att för elever i grundsärskolan och sameskolan som påbörjar årskurs 2 eller 3 ökas den minsta totala undervisningstiden med 80 respektive samt att för elever i specialskolan som påbörjar årskurs 2, 3 eller 4 ökas den minsta totala undervisningstiden med 90, 60 eller . Av punkt 6 framgår att för elever som påbörjar årskurs 4 eller en högre årskurs i , grundsärskolan och sameskolan eller årskurs 5 eller en högre årskurs i specialskolan fortsätter äldre bestämmelser att gälla. Övervägandena finns i avsnitt 5.4. Sammanfattning av promemorian Utökad undervisningstid i matematik I promemorian lämnas förslag till ändringar i skollagen (2010:800) som innebär att den minsta garanterade undervisningstiden i ämnet matematik i de obligatoriska skolformerna ökas samt att bestämmelserna för skolans val i ändras så att antalet undervisningstimmar i svenska eller svenska som andraspråk, matematik och engelska inte får minskas. Skälen till förslagen är att matematikkunskaperna hos svenska elever behöver förbättras. Andelen elever som har uppnått målen i matematik i slutet av årskurs 9 har minskat, som det genomsnittliga betygsgenomsnittet för samtliga ämnen har ökat. Denna bild bekräftats i flera nationella och internationella undersökningar. I samband med TIMSS-undersökningarna jämförs även de deltagande länderna med avseende på exempelvis undervisningstid. Dessa visar att svenska elever får relativt få undervisningstimmar i matematik och att skillnaden är större i årskurs fyra än i årskurs åtta. Tidiga erfarenheter av matematik kan vara avgörande för framtida attityder till och intresse för ämnet. Brister i elevers matematikkunskaper som upptäcks och åtgärdas tidigt minskar också behovet av omfattande extra stödinsatser längre fram i utbildningen. I träningsskolan ingår inte matematik som ett ämnesområde, men däremot finns i träningsskolans timplan ett block med fördelningsbar undervisningstid. För elever i träningsskolan föreslås därför ingen utökning i fråga om den minsta garanterade undervisningstiden då den stora flexibiliteten i timplanen gör att det ändå bör finnas utrymme för utökad undervisningstid i matematik för dessa elever. Timplanen för anger hur den minsta totala undervisningstiden ska fördelas på varje ämne eller ämnesgrupp. I timplanen finns också tid för skolans val, dvs. ett jämkningsutrymme som kan användas för att öka eller minska undervisningstiden i olika ämnen. För att värna likvärdigheten och kvaliteten i skolsystemet, i jämförelse med vad som gäller för specialskolan och sameskolan, bör timplan ändras så att det vid skolans val inte är möjligt att minska antalet undervisningstimmar i svenska eller svenska som andraspråk, engelska eller matematik. Förslagen bedöms medföra en kostnadsökning för kommunerna, huvudsakligen från utgifter för lärare som undervisar i matematik. Huvudmännens kostnader är beräknade att täckas genom en ökning av anslaget för kommunalekonomisk utjämning . Specialpedagogiska skolmyndigheten och Sameskolstyrelsen ska även tillföras medel motsvarande andelen elever av det totala antalet elever i grundskoleålder som återfinns i specialskolan respektive sameskolan. De ytterligare åtaganden som förslagen innebär för fristående huvudmän kommer att kompenseras genom ökat bidrag från elevernas hemkommuner. Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs att 10 kap. 5 §, 11 kap. 7 §, 12 kap. 5 § och 13 kap. 5 § samt bilaga 1 till skollagen (2010:800) ska ha följande lydelse. för varje elev ska vara minst 6 665 för varje elev ska vara minst 6 785 Ytterligare bestämmelser om fördelning av undervisningstiden (timplan) finns i bilaga 1. Den totala undervisningstiden för varje elev i grundsärskolan ska vara minst . Den totala undervisningstiden för varje elev i grundsärskolan ska vara minst . För en elev i träningsskolan ska den totala undervisningstiden dock vara minst . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om fördelning av undervisningstiden (timplan). för varje elev i specialskolan ska för varje elev i specialskolan ska Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om fördelning av undervisningstiden (timplan). för varje elev ska vara minst 4 200 för varje elev ska vara minst 4 320 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om fördelning av undervisningstiden (timplan). Denna lag träder i kraft . Undervisningstid i timmar för ämnen och ämnesgrupper totalt Svenska eller svenska som andraspråk Totalt garanterat antal timmar Vid skolans val får antalet timmar i timplanen för ett ämne eller en ämnesgrupp minskas med högst . Undervisningstid i timmar för ämnen och ämnesgrupper totalt Svenska eller svenska som andraspråk Totalt garanterat antal timmar Vid skolans val får antalet timmar i timplanen för ett ämne eller en ämnesgrupp minskas med högst . Antalet timmar för svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik får dock inte minskas. Följande remissinstanser har inkommit med yttrande över promemorian: , , , , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, Sameskolstyrelsen, , , , , utvärdering, kommun, kommun, kommun, , , , , kommun, kommun, kommun, kommun, , , kommun, kommun, kommun, , kommun, , , , och ungdomar, , Nationellt centrum för matematikutbildning (NCM), för skolsköterskor samt Kommuner och Landsting. Följande remissinstanser har beretts tillfälle att yttra sig, men har förklarat sig avstå eller har inte inkommit med yttrande: Myndigheten för handikappolitisk samordning, , Linnéuniversitetet, kommun, , , kommun, Kumla kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, Ystads kommun, , , , , , Handikappförbunden, Lika Unika, , Nätverket unga för tillgänglighet, , Mental Hälsa, , , Elevers , Elevråd, skolkuratorers förening, . Härigenom föreskrivs att 10 kap. 5 §, 11 kap. 7 §, 12 kap. 5 § och 13 kap. 5 § skollagen (2010:800) och bilaga 1 till lagen ska ha följande lydelse. Den totala undervisningstiden för varje elev ska vara minst . Ytterligare bestämmelser om fördelning av undervisningstiden (timplan) finns i bilaga 1. Den totala undervisningstiden för varje elev i ska vara minst . Bestämmelser om fördelning av undervisningstiden (timplan) finns i bilaga 1. för varje elev i grundsärskolan ska för varje elev i grundsärskolan ska elev i inriktningen träningsskolan ska den totala undervisningstiden dock vara minst . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om fördelning av undervisningstiden (timplan). för varje elev i specialskolan ska för varje elev i specialskolan ska Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om fördelning av undervisningstiden (timplan). för varje elev ska vara minst 4 200 för varje elev i sameskolan ska Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om fördelning av undervisningstiden (timplan). 1.Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången för elever som påbörjar årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. 2.För elever i som påbörjar årskurs 2 respektive årskurs 3 gäller följande: den totala undervisningstiden ska vara minst respektive undervisningstiden i ämnet matematik ska vara minst respektive , och undervisningstiden i matematik samt antalet timmar i timplanen för svenska eller svenska som andraspråk och engelska får inte minskas vid skolans val. För elever i grundsärskolan som påbörjar årskurs 2 respektive 3 ska den totala undervisningstiden vara minst respektive . Detta gäller inte elever i träningsskolan.