prop · H1031d25 · 2013-09-18 00:00:00 — 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Funktionsmål: Tillgänglighet ............................................................... Hänsynsmål: Säkerhet, miljö och hälsa ............................................... Analys och slutsatser ............................................................................ 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur................................ 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur...................... 1:4 Ersättning för sjöräddning, fritidsbåtsändamål m.m. ................... 1:5 Ersättning till viss kanaltrafik m.m................................................ 1:6 Driftbidrag till icke statliga flygplatser.......................................... 1:8 Viss internationell verksamhet....................................................... 3.7.101:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska 3.7.11 1:11 Trängselskatt i ............................................................ 3.7.14 1:14 Trängselskatt i .............................................................. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 3.8.4Ökad samordning av och Infrastructure Politiken för informationssamhället .................................................................. 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade.............. 2:3 Grundläggande betaltjänster......................................................... 2:4 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. ......................... 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation .............. 2:6 Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse...... 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 22 Kommunikationer............................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017. Ramnivå 2014 realekonomiskt fördelad. Skatteutgifter inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, netto........................... Utgiftsutveckling inom område Transportpolitik .................................................. Skatteutgifter inom transportpolitiken, netto ........................................................ Andel av befolkningen som bor inom ett visst gångavstånd till Samlad målbedömning för transportområdet......................................................... Uppföljning av den nationella trafikslagsövergripande planen för utveckling av transportinfrastruktur samt länsplanerna för regional transportinfrastruktur för perioden –2021 ................................................. Uppföljning av åtgärdsområden i nationell plan..................................................... Kostnader för investeringar per åtgärdskategori .................................................... Uppföljning och prognos för större investeringsobjekt i Nationell plan för transportsystemet 2010–2021.............................................................................. Uppföljning av åtgärdstyper i de regionala planerna.............................................. Uppföljning av de regionala planerna.................................................................... Underhåll och reinvesteringar per bantyp i förhållande till antalet tågkilometer och antalet spårmeter..................................................................... Beläggningsunderhåll per vägtyp ........................................................................... Uppföljning av kostnader samt redovisning av kalkylerad samhällsnytta för objekt som öppnats för trafik .......................................................... Kostnader för avtalad trafik ................................................................................... Projekt som beviljats medel för utlysning i det ettåriga Kostnader för Transportstyrelsens verksamhet 2010–2012 ................................. Antal beslutade tillståndsärenden –2012....................................................... Antal genomförda tillsynsåtgärder 2010–2012 ..................................................... Statens järnvägars resultat efter finansnetto ......................................................... Anslagsutveckling 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur.................. Intäkter som disponerar.................................................................... Intäkter som inte disponerar ............................................................ Beställningsbemyndigande för anslaget 1:1 Utveckling av statens Beräknad nettoupplåning för projekt som med godkännande finansieras med lån åren 2012–2021 .................................................................... 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Beräknad låneskuld för projekt som med godkännande finansieras med lån åren 2012–2021..................................................................... Anslagsbehov för räntor och återbetalning av lån för vägar åren 2012–2021...... Anslag 1.1 Utveckling av statens transportinfrastruktur fördelning på Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:1 Utveckling av statens Anslagsutveckling 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur......... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens Anslag 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur............................ Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:2 Vidmakthållande av statens Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:3 ............................... Anslagsutveckling 1:4 Ersättning för sjöräddning, fritidsbåtsändamål m.m....... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:4 Ersättning för sjöräddning, Anslagsutveckling 1:5 Ersättning till viss kanaltrafik m.m................................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:5 Ersättning till viss Anslagsutveckling 1:6 Driftbidrag till icke statliga flygplatser ............................ Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:6 Driftbidrag till icke statliga Anslagsutveckling 1:7 Trafikavtal........................................................................... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:7 Trafikavtal ........................................ Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:7 Trafikavtal.................................. Anslagsutveckling 1:8 Viss internationell verksamhet.......................................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:8 Viss internationell Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:9 Statens väg- och Anslagsutveckling 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk .................................................... Anslagsutveckling 1:11 Trängselskatt i ............................................... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:11 Trängselskatt i ............. Trängselskatt i – uppföljning av överskott i förhållande till avsatta medel till väginvesteringar 2007–2012..................................................... Trängselskatt i – uppföljning av hur avsatta medel har använts 2008–2012.............................................................................................................. Trängselskatten i – beräkning av medel som avsätts till investeringar 2014–2017 ....................................................................................... Anslag 1:11 Trängselskatt i – fördelning på anslagsposter ................ Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:11 Trängselskatt i ...... Anslagsutveckling 1:12 Transportstyrelsen ........................................................... 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Avgiftsfinansierade transfereringar inom luftfartsområdet ................................. Offentligrättslig verksamhet 2014 – fördelning av budgeterade kostnader på verksamhetsområden och trafikslag ............................................................... Anslag 1:12 Transportstyrelsen fördelat på anslagsposter ................................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:12 Transportstyrelsen.................. Anslagsutveckling 1:13 Trafikanalys...................................................................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:13 Trafikanalys............................. Anslagsutveckling 1:14 Trängselskatt i ................................................ Beställningsbemyndigande för anslaget 1:14 Trängselskatt i .............. Trängselskatt i – beräkning av medel som avsätts till investeringar 2014–2017....................................................................................... Anslag 1:14 Trängselskatt i – fördelning på anslagsposter.................. Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:14 Trängselskatt i ....... Prognos för resultat ...................................................................... Prognos för resultat.................................................................. 4.1 Utgiftsutveckling inom politiken för informationssamhället.............................. 4.2 Målstruktur för politiken för informationssamhället........................................... 4.3 Indikatorer på måluppfyllelse ................................................................................ 4.4 Anslagsutveckling 2:1 : Förvaltningskostnader för 4.5 Offentligrättslig verksamhet.................................................................................. 4.6 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 2:1 ............. 4.7 Anslagsutveckling 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till 4.8 Beställningsbemyndigande för anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster 4.9 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, 2:2 Ersättning för särskilda tjänster Anslagsutveckling 2:3 Grundläggande betaltjänster .......................................... Beställningsbemyndigande för 2:3 Grundläggande betaltjänster ...................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 2:3 Grundläggande Anslagsutveckling 2:4 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. ........... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 2:4 Informationsteknik: Anslagsutveckling 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk Beställningsbemyndigande för 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 2:5 Driftsäker och tillgänglig Anslagsutveckling 2:6 Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 2:6 Gemensamma e- förvaltningsprojekt av strategisk betydelse ...................................................... 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Andel persontåg respektive godståg som ankommer till slutstation inom 5 respektive enligt tidtabell .................................................................. Färdlängd i 1 000-tal kilometer ...................................................................... Reslängd per färdsätt, kvinnor.................................................................................. Reslängd per färdsätt, män........................................................................................ Körkortsinnehav, behörighet B, vid utgången av respektive år .............................. Antal omkomna inom vägtrafiken 2008–2012 ........................................................ Antal omkomna inom sjötrafiken 2008–2012......................................................... Antal omkomna i bantrafiken 2008–2012................................................................ Antal omkomna i lufttrafiken 2008–2012................................................................ 3.10 Koldioxidutsläpp från vägtrafiken 2007–2012....................................................... 3.11 Koldioxidutsläpp från bantrafik, inrikes luftfart och inrikes sjöfart 2008– 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 93 2015–2050 (avsnitt 3.7.1), 2.bemyndigar regeringen att ta upp lån i som inklusive tidi- gare gjord upplåning uppgår till högst 44 för vissa infrastrukturprojekt (avsnitt 3.7.1), 3.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 14 2015–2019 (avsnitt 3.7.2), 4.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:7 Trafikavtal ingå ekonomiska åtaganden i samband med tjänstekoncessioner, avtal om trafiktjänst baserat på allmän trafikplikt, samverkansavtal och upphandling av transportpolitiskt motiverad trafik som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 7 2015–2027 (avsnitt 3.7.7), 5.godkänner investeringsplanen för anskaffning av fartyg till Gotlandstrafiken 2014– 2016 (avsnitt 3.7.7), 6.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:11 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 7 2015–2048 (avsnitt 3.7.11), 7.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:14 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 2015–2039 (avsnitt 3.7.14), 8.godkänner de ekonomiska målen för samt bemyndigar regeringen att besluta om utdelning och skattemotsvarighet i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.7.15), 9.bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.7.15), 10.godkänner investeringsplanen för –2016 (avsnitt 3.7.15), 11.godkänner de ekonomiska målen för samt bemyndigar regeringen att besluta om utdelning och skattemotsvarighet i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.7.16), 12.bemyndigar regeringen att ge finansiella befogenheter i enlighet med vad regeringen förordar (avsnitt 3.7.16), 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 13.godkänner investeringsplanen för –2016 (avsnitt 3.7.16), 14.fastställer avgiftsuttaget för finansiering av åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation till högst (avsnitt 4.6.1), 15.bemyndigar regeringen att för anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015 och 2016 (avsnitt 4.6.2), 16.bemyndigar regeringen att för anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015 och 2016 (avsnitt 4.6.3) 17.bemyndigar regeringen att för anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015 och 2016 (avsnitt 4.6.5), 18.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 22 Kommunikationer enligt följande uppställning: Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Ersättning för sjöräddning, fritidsbåtsändamål m.m. Ersättning till viss kanaltrafik m.m. Driftbidrag till icke statliga flygplatser Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk : Förvaltningskostnader för vissa myndighetsuppgifter Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade Informationsteknik: Telekommunikation m.m. Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Utgiftsområde 22 Kommunikationer omfattar transportpolitik samt politiken för informationssamhället. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 22 Kommunikationer Totalt för utgiftsområde 22 Kommunikationer 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2En ny anslagsstruktur för ett trafikslagsövergripande arbetssätt och ökad effektivitet föreslås i denna proposition, därav följer att tidigare anslag inom transportpolitiken redovisas som äldreanslag. Regeringen föreslår att anvisas till utgiftsområde 22 Kommunikationer . Den högre anslagsnivån jämfört med förklaras främst av infrastruktursatsningar (prop. 2012/13:25, bet. 2012/13:TU2, rskr. 2012/13:119). beräknas anslagsnivån till , till och till . Den successiva ökningen av anslagsmedel hänförs främst till de ovan nämnda infrastruktursatsningarna. I tabell 2.2 redovisas förändringen av anslagsnivån för perioden –2017 jämfört med statens budget fördelat på olika komponenter. Den pris- och löneomräkning som görs av anslagen för förvaltningsändamål för att kompensera myndigheterna för pris- och löneökningar utgör en del av den föreslagna anslagsförändringen. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 2.2 Härledning av anslagsnivån 2014–2017. Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Vissa anslag minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Av tabell 2.3 framgår utgiftsområdets föreslagna anslagsram realekonomiskt fördelad på transfereringar, verksamhetskostnader och investeringar. Tabell 2.3 Ramnivå 2014 realekonomiskt fördelad. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 22 Kommunikationer redovisas normalt i huvudsak på budgetens utgiftssida. sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. En skatteutgift uppstår om skatteuttaget för en viss grupp eller en viss kategori av skattebetalare är lägre än vad som är förenligt med inom ett visst skatteslag. Förutom skatteutgifter redovisas i förekommande fall även skattesanktioner där skatteuttaget är högre än den angivna inom skatteslaget. Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika områden som t.ex. konjunktur-, bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik. Dessa skatteutgifter påverkar budgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens inkomstsida. En utförlig beskrivning av redovisningen av skatteutgifterna har redovisats i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2012/13:98). Av tabell 2.4 framgår nettoberäknade skatteutgifterna som är att hänföra till utgiftsområde 22 Kommunikationer. Tabell 2.4 Skatteutgifter inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, netto 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 I området ingår järnvägar, vägar, sjöfart, luftfart samt transport- och kommunikationsforskning. Myndigheter och affärsverk som verkar inom transportpolitiken är , , Statens väg- och transportforsknings-in- stitut, Trafikanalys, och Transportstyrelsen. Statligt ägda bolag som berörs i det följande är AB , , , , , , , , , och (SweRoad). 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom område Transportpolitik 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur 1:2 Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur 1:4 Ersättning för sjöräddning, fritidsbåtsändamål m.m. 1:5 Ersättning till viss kanaltrafik m.m. 1:6 Driftbidrag till icke statliga flygplatser 1:8 Viss internationell verksamhet 1:10 Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeurope- 1:15 Avveckling av affärsverket 1:11 Rikstrafiken: Administration 36:5 Ersättning till för kostnader i samband med utdelning från AB Swedcarrier m.m. Totalt för område Transportpolitik 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition prognosticeras utgifterna inom transportpolitiken uppgå till . föreslår regeringen att 44 929 miljoner anvisas för transportpolitiken. Den högre anslagsnivån jämfört med beror framförallt på regeringens fortsatta satsningar på vägar och järnvägar som beskrivs i denna proposition. beräknas anslagen inom området uppgå till , till och till . Skatteutgifterna inom transportpolitiken samt en definition av begreppet redovisas i avsnitt 2.3. I tabell 3.2 följer en redovisning av de nettoberäknade skatteutgifter som kan hänföras till transportpolitikens område. I anslutning till tabellen ges en kortfattad beskrivning av respektive skatteutgift. Tabell 3.2 Skatteutgifter inom transportpolitiken, netto Energiskattbefrielse på diesel i motor- Energiskattbefrielse för naturgas och Energiskattbefrielse för elförbrukning vid Energiskattbefrielse på bränsle för inri- Nedsatt koldioxidskatt för naturgas och Enligt 7 kap. 1 § mervärdesskattelagen (1994:200) förkortad ML är mervärdesskatten för personbefordran nedsatt till . Skattesatsen gäller för resor i kollektivtrafik och taxiresor, samt turist- och charterresor, sightseeingturer och liknande, oavsett vilket transportmedel som används. Mervärdesskattenivån gäller dock inte om resemomentet är av underordnad betydelse. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Energiskatt på diesel i motordrivna fordon I 2 kap. 1 § lagen (1994:1776) om skatt på energi (LSE) anges energiskattesatserna på bränslen. Skattesatsen för diesel i miljöklass 1 jämförs med skattesatsen för bensin i miljöklass 1, vilken utgör på hela transportområdet. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 ken utgörs nästan all bensin- och dieselanvändning av miljöklass 1. motsvarar skattesatsen för bensin i den främsta miljöklassen /kWh medan diesel i den främsta miljöklassen, dvs. miljöklass 1, beskattas med motsvarande /kWh. Skatteutgiften utgörs av mellanskillnaden i skattesats. Skatteutgiften för diesel uppgår därför till /kWh. Energiskattebefrielse för naturgas och gasol som drivmedel Enligt 2 kap. 1 § första stycket 4 a och 5 a LSE betalas ingen energiskatt för naturgas och gasol som drivmedel. utgörs av energiskattesatsen för bensin i miljöklass 1. Enligt 7 kap. 4 § LSE gäller energiskattebefrielse för biogas. Till och med gavs skattebefrielse för flytande biodrivmedel genom dispensbeslut av regeringen, med stöd av 2 kap. 12 § LSE. ges genom 7 kap. 3 c–d §§ LSE befrielse från av energiskatten för biodrivmedel i bensin och av energiskatten för biodrivmedel i diesel, upp till och med 5 volymprocent biodrivmedel i bensin respektive diesel. För låginblandning över 5 volymprocent biodrivmedel i bensin respektive diesel tas energiskatt ut med de belopp som gäller för likvärdigt fossilt bränsle. Hydrerade vegetabiliska och animaliska oljor, förkortat HVO, ges enligt 7 kap. 3 b § LSE, fortsatt full befrielse från energiskatt upp till och med 15 volymprocent HVO i diesel. E85 och andra höginblandade biodrivmedel samt biodrivmedel utan fossilt innehåll ges fortsatt full energiskattebefrielse enligt 7 kap. 3 a § LSE. utgörs av energiskattesatsen för bensin i miljöklass 1. Energiskattebefrielse för elförbrukning vid bandrift Enligt 11 kap. 9 § 1 LSE gäller energiskattebefrielse för elförbrukning för bandrift (t.ex. järnväg och tunnelbana). utgörs av energiskattesatsen för bensin i miljöklass 1. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Energiskattebefrielse för bränsleförbrukning vid bandrift Enligt 6 a kap. 1 § 2 LSE gäller energiskattebefrielse för bandrift (t.ex. dieseldrivna järnvägsfordon). utgörs av energiskattesatsen för bensin i miljöklass 1.