prop · H1034 · 2013-09-24 00:00:00 — Några instanser, däribland Inspektionen för socialförsäkringen, samt HARO anser att förslaget är komplicerat, att reglerna inte är transparanta och försämrar förståelsen av försäkringen hos föräldrarna. Regeringen har vid utformningen av förslaget strävat efter att bibehålla de grundläggande principer som råder för fördelning av föräldrapenning mellan föräldrarna. Valfrihet och flexibilitet ska råda, men även en grundläggande princip om att föräldrarna har en individuell rätt till hälften var av föräldrapenningens olika ersättningsnivåer. En alternativ fördelning, som är mindre komplicerad, skulle kunna vara att de får vara gemensamma för barnet, och att den som först önskar ta ut dem kan göra det. Regeringen anser emellertid att det alternativet åsidosätter principen om att föräldrarna från början har en individuell rätt till föräldrapenning och att ett konto för dagar avsatta för barnet inte ger båda föräldrarna lika möjligheter att använda föräldrapenningen. Om förslaget inte tar hänsyn till hur många dagar respektive förälder har använt utan i stället skulle fördelas dem med hälften var efter fyrårsgränsen skulle detta kunna ske på bekostnad av den förälder som har avvaktat med att använda sin rätt till föräldrapenning. Det skulle kunna leda till att den förälder som tagit ut 240 av sina dagar, även skulle få rätt till hälften av de kvarvarande dagarna, utan att den andra föräldern önskar detta, vilket framstår som en mindre lämplig ordning. Av dessa skäl föreslår regeringen att i de fall när fler än kvarstår för båda föräldrarna gemensamt, bör de fördelas mellan föräldrarna utifrån hur stor andel av de kvarvarande dagarna respektive förälder har. Om enbart en förälder har dagar kvar, reduceras antalet kvarvarande dagar ned för den föräldern när barnet fyller . Om båda föräldrarna gemensamt har färre än kvar får de behålla sina respektive dagar. Behovet av information och lämpliga hjälpmedel från kommer att öka, något som exempelvis LO påpekar. Existerande planeringsinstrument hos som t.ex. Kassakollen får fortsatt mycket stor betydelse för föräldrarnas möjlighet till planering av föräldraledigheten. För beräkning av antalet dagar efter fyraårsdagen används följande formel: (Kvarvarande dagar för föräldern/totalt kvarvarande antal dagar för båda föräldrarna)*96. Dagar kvar vid fyraårs- Procentuell andel av totalt antal dagar kvar för När barnet fyller finns totalt kvar för barnet. har kvar 56 av sina när barnet fyller , förälder 2 har kvar Det innebär att förälder 1 har av det totala antalet kvarvarande dagar kvar, och att förälder 2 har . hålla samma fördelning efter fyraårsdagen får förälder 1 kvar , och förälder 2 får . Vid proportionering av dagar mellan föräldrarna kan det uppstå ett behov av att avrunda dagar. Detta ska ske på så sätt att respektive beräknad andel avrundas så att halv dag räknas uppåt till hel dag. att förstå för föräldrarna, underlättar i administrationen och följer exem- pelvis den avrundning som sker i 11 § i lagen om jämställdhetsbonus. Avstående från föräldrapenning till förmån för den andra föräldern finns möjlighet att avstå rätt att få föräldrapenning, utom såvitt avser de 60 s.k. reserverade dagarna, till den andra föräldern. förälder har gjort ett sådant avstående ska det fortsätta att gälla även efter Avståendet får därmed betydelse för hur dagar ska pro- portioneras mellan vårdnadshavare och ev. andra föräldrar som dagar har I och med att föräldrarnas tidigare val kvarstår behöver de inte avstå rätt till föräldrapenning , t.ex. såväl före som De dagar för vilka en förälder avstått rätt till föräldrapenning till den andra föräldern kommer, om föräldrarna tillsammans har kvar fler än 96 ersättningsdagar vid fyraårsgränsen, att minska i samma proportion som övriga dagar minskar vid fyraårsgränsen. Dagarna har samma värde, de egna liksom de som avståtts. Ett avstående kan även återtas i den mån det inte har utnyttjats. Föräldrarnas val fortsätter att gälla tills någon återtar avståendet (Kammarrätten i , mål nr. Eftersom dagens rättstillämpning, när det gäller föräldrarnas rätt att återkalla tidigare avstådda dagar, bygger på ett kammarrättsavgörande bör det här påpekas att beviljat prövningstillstånd i ett liknande fall (mål nr. Förslaget medför att antalet ersättningsdagar som är möjliga att återta efter fyraårsgränsen kan vara färre än om en minskning av dagarna inte En nackdel med förslaget är därmed att det kan vara svårt för den förälder som avstår dagar att överblicka vad som händer med dem Att de dagar som har avståtts kan komma att minska i antal efter fyraårsgränsen om många dagar med föräldrapenning kvarstår är med god information något som föräldrarna bör kunna komma att anpassa sig till och föräldrarna räkna med för avståendet. Det blir därmed en viktig uppgift för att informera föräldrar om att antalet dagar som har avståtts till den andra föräldern kan komma att minska efter fyraårsdagen. En möjlig effekt av förslaget kan bli att avståendet från föräldrapenning begränsas till att omfatta den tid som ska tas ut i nära anslutning till avståendet, i stället för att föräldern avstår ett stort antal dagar vid ett och samma tillfälle, vilket förekommer . En sådan förändring kan medföra att föräldrapenningen kommer att fördelas mer jämnt mellan föräldrarna. Ett sätt att undvika oklarheter eller tvister om hur många dagar som kan tas tillbaka efter fyraårsdagen skulle kunna vara att helt begränsa möjligheten att återta dagar efter denna tidpunkt. Regeringen anser dock att ett sådant förslag skulle innebära en minskad flexibilitet och ett minskat handlingsutrymme för den som avstått dagar. Det skulle kunna innebära minskad valfrihet för föräldrar som av olika anledningar ångrat sitt avstående till den andra föräldern och vill återta sina dagar. Det är heller inte någon bra lösning att olika regler för avstående gäller för tiden före respektive efter fyraårsgränsen. En annan lösning skulle kunna vara att begränsa ett avstående till att bara gälla fram till fyraårsgränsen på så sätt att de dagar som inte har använts återgår till den förälder som först hade rätt till dem. Detta framstår dock som krångligt och svårt att överblicka för föräldrarna. Det förhållandet att ett avstående skulle upphöra att gälla utan att någon uttryckligen önskat detta kan även eventuellt aktualisera en konflikt kring dagarnas fördelning som annars inte uppstått, eller skapa irritation hos föräldrar som uttryckt en önskan om dagarnas fördelning mellan sig. Detta är även argument som regeringen anser väga tyngre än invändning, att det uppstår svårigheter med att informera föräldrarna om att avståendet av föräldrapenning kan påverka proportioneringen mellan föräldrarna samt att en sådan ordning skulle kunna få negativa effekter för den förälder som avstått rätt till föräldrapenning. För att oväntade effekter inte ska inträffa krävs god information, dels tidigt i samband med planering av föräldraledigheten, dels innan barnet fyller . Befintliga planeringsinstrument blir då till god hjälp för föräldrarna. Om en alternativ modell avseende avståendet valdes, skulle det ändå finnas ett informationsbehov hos föräldrarna om hur många dagar respektive förälder disponerar för föräldrapenning. En sådan modell skulle även kunna innebära att administrationen ökar då föräldrarna önskar förnya sina avståenden av dagar när den tidigare uttryckta viljan inte gäller. Mot bakgrund av detta anser regeringen att det är mest rimligt att föräldrarnas uttryckliga vilja om avstående från föräldrapenning får fortsätta att gälla, och därigenom påverka fördelningen av dagar vid fyraårsgränsen, till dess att föräldrarna eventuellt ändrar uppfattning och helt eller delvis återtar sitt avstående. Antalet dagar som kan återtas minskar 70, varav 50 är dagar F1 har avstått, dvs. antalet dagar för F2 är dagar Procentuell andel av totalt antal dagar kvar för barnet 67, varav 48 är dagar som F1 har avstått, dvs. I exempel 2 ovan avstår förälder till förälder 2. Vid fyraårsgränsen har förälder 1 tagit ut , och har kvar. Förälder 2 har tagit ut 220 av sina egna dagar med föräldrapenning, och har kvar sammantaget varav 50 (eller ) är dagar förälder 1 har avstått. Vid fyraårsdagen kvarstår sammantaget för barnet, och en reducering måste ske. Förälder 1 får behålla 29 av sina , förälder 2 får behålla . Av de kan återtas, vilket i detta fall innebär att är möjliga att ta tillbaka. 6.4Om en av föräldrarna blir försäkrad först efter fyraårsgränsen Regeringens förslag: Om den ena föräldern får rätt till föräldrapenning först efter fyraårsgränsen ska föräldrapenning lämnas till vardera föräldern under hälften av de dagar som återstår för föräldrapenning efter fyraårsgränsen. Om den andra föräldern har fått föräldrapenning efter fyraårsgränsen, ska motsvarande dagar i första hand räknas av från de dagar som denna förälder själv har rätt till. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: tillstyrker förslaget. remissinstanser har inte kommenterat förslaget. Skälen för regeringens förslag: När en förälder får rätt till föräldrapenning först än den andra föräldern får vardera föräldern rätt till hälften av de dagar som det kan lämnas föräldrapenning för, vilket i de flesta fall är (12 kap. 12, 14 och 15 §§ SFB). Fördelningen av de återstående dagarna görs med utgångspunkt från det antal dagar som faktiskt har tagits ut av respektive förälder (prop. 1993/94:147, s. 95). Det innebär exempelvis att om en förälder får vårdnad om barnet än den första föräldern får föräldern rätt till hälften av det ursprungliga antalet dagar som kunde betalas ut för barnet. I de flesta fall uppgår rätten för vardera föräldern. Den föräldrapenning som redan lämnats räknas i första hand av från den förälder som fått den men om dagarna inte räcker till räknas den även av från den andra förälderns dagar. Regeringen föreslår att samma princip bör gälla också när den ena för- Prop. 2013/14:4 äldern får rätt till föräldrapenning först efter fyraårsgränsen. punkten bör dock vara att de dagar som fanns kvar efter fyraårsgränsen, dvs. maximalt , ska delas lika mellan föräldrarna. Har den först berättigade föräldern fått föräldrapenning efter fyraårsgränsen bör motsvarande antal dagar i första hand räknas av från denna förälders egna dagar. Om en förälder som har gemensam vårdnad om ett barn exempelvis blir försäkrad när barnet är och det efter fyraårsgränsen fanns kvar , bör föräldrarna anses ha haft rätt vardera. Har den förälder som varit försäkrad i exempelvis tagit ut föräldrapenning fyraårsgränsen inföll innebär det att den föräldern inte har kvar någon egen rätt till föräldrapenning. Utifrån hur många dagar som finns kvar för barnet tilldelas därmed den andra föräldern 46 (48 – 2) dagar för vilka det kan lämnas föräldrapenning. Regeringen bedömer att det inte är nödvändigt att beakta ett eventuellt uttag av föräldrapenning som har gjorts före barnets fyraårsdag. En eventuell reducering av antalet dagar vid fyraårsgränsen har redan skett, och den förälder som har blivit försäkrad för föräldrapenning först efter fyraårsgränsen har aldrig haft någon faktisk rätt till föräldrapenning för de föräldern skulle ha tilldelats om denne varit försäkrad vid barnets födelse. I det nu tänkta fallet har föräldern i stället kommit in i systemet då det maximalt kan finnas kvar . Därför anser regeringen att det är det antal dagar som kvarstår efter fyraårsgränsen som bör ligga till grund för fördelningen av dagar efter fyraårsgränsen. En nackdel med att inte utgå från att den förälder som blir senast försäkrad har en fiktiv rätt till föräldrapenning och därefter beräkna rätten till ersättning är dock den tröskeleffekt som kan uppstå. I de situationer då en av föräldrarna blir försäkrad efter fyraårsgränsen kan utfallet bli annorlunda jämfört med om den föräldern i stället blir försäkrad strax före fyraårsgränsen. I det senare fallet skulle föräldern få så stor andel av dagarna som motsvarar den förälderns andel av kvarstående dagar före utgången av barnet fjärde levnadsår. I många fall skulle det innebära att en förälder som blivit sent försäkrad, och därmed inte kunnat utnyttja några eller enbart för att ta ut föräldrapenning, skulle tilldelas alla eller en majoritet av de efter fyraårsgränsen. För den grupp som kommer efter fyraårsgränsen blir dock fördelningen av dagar maximalt till vardera föräldern. Regeringen anser dock att det inte är rimligt att beräkna ersättningsdagar utifrån en rättighet som den sent försäkrade föräldern aldrig har haft möjlighet att få. Av denna anledning bör utgångspunkten för fördelningen i stället vara de dagar som föräldrarna kunnat bli berättigade till efter fyraårsgränsen. Regeringens förslag: Föräldrapenning ska lämnas för tid efter fyraårsgränsen på sjukpenningnivån, dock lägst grundnivån, till den som omfattas av arbetsbaserad föräldrapenning och på grundnivån till den som omfattas av bosättningsbaserad föräldrapenning. Om en förälder som omfattas av bosättningsbaserad föräldrapenning för tid efter fyraårsgränsen har rätt till föräldrapenning för fler dagar än som motsvarar antalet disponibla dagar för ersättning på sjukpenningnivån eller grundnivån, ska föräldrapenning för det överskjutande antalet dagar lämnas på lägstanivån. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: tillstyrker förslaget. anför att förslaget kräver att föräldrarna är mycket väl insatta i reglerna för att förstå att det kan bli fler dagar på sjukpenningnivå om man tar tillbaka dagar som man tidigare avstått innan fyraårsgränsen. Kammarrätten i anför att det saknas en närmare analys av effekterna att begränsa vilken typ av ersättningsdagar som ska tas under olika perioder av föräldraledigheten. Övriga remissinstanser kommenterar inte förslaget. Skälen för regeringens förslag: Föräldrapenning kan betalas ut på tre olika ersättningsnivåer. När fler än kvarstår för barnet vid fyraårsgränsen måste det avgöras vilken ersättningsnivå som föräldrarna i första hand ska få möjlighet att spara för senare användning. En förälder som bor och arbetar i är normalt försäkrad för såväl arbetsbaserad som bosättningsbaserad föräldrapenning. Den som är försäkrad för arbetsbaserad föräldrapenning kan få föräldrapenning på sjukpenningnivån, dock lägst grundnivån, medan den som är försäkrad för bosättningsbaserad föräldrapenning kan få föräldrapenning på grundnivån och på lägstanivån. Föräldrapenning på sjukpenningnivån och grundnivån utgör oftast alternativ till varandra, medan förmånen på lägstanivån är en kompletterande ersättningsnivå, som kan lämnas till den som är försäkrad för bosättningsbaserad föräldrapenning. Regeringen föreslår att för tiden efter fyraårsgränsen bör föräldrapenning i första hand lämnas på sjukpenningnivån eller grundnivån. Om antalet kvarvarande dagar på dessa ersättnivåer är lägre än det totala antal dagar som föräldern får behålla för tiden efter fyraårsgränsen, bör föräldrapenning för det överskjutande antalet dagar lämnas på lägstanivån. Någon begränsning av på vilken ersättningsnivå föräldrapenning kan tas ut för tid före fyraårsgränsen föreslås däremot inte. Den som är försäkrad för enbart arbetsbaserad föräldrapenning har inte rätt till ersättning på lägstanivå. Därför kan enbart föräldrapenning på sjuk- eller grundnivå lämnas till denna grupp. Föräldrapenning på sjukpenningnivå eller grundnivå har ett högre ekonomiskt värde än föräldrapenning på lägstanivå. Det får därför normalt sett anses vara bättre för föräldrarna att i första hand få utnyttja förmånen på sjukpenning- eller grundnivån. Dagens uttag av föräldrapenning visar också att föräldrar i första hand väljer att utnyttja sin föräldrapenning på sjukpenningnivå eller grundnivå jämfört med på lägstanivå. kassans rapport och uppföljning av utvecklingen av föräldrapen- Prop. 2013/14:4 ninguttaget, återrapportering enligt regleringsbrev 2012, visar att för barn födda i hade i genomsnitt föräldrapenning på lägstanivån inte tagits ut för 28 av de totalt när barnet fyllt . För föräldrapenning på sjukpenningnivå var motsvarande av totalt 390. Eftersom föräldrapenning på sjukpenningnivå är relaterad till föräldrarnas inkomst, ger förmånen på den ersättningsnivån föräldrar en större ekonomisk möjlighet att ta ledigt från arbetet. Föräldrapenning på lägstanivå ger föräldrar ett lägre ekonomiskt värde men kan å andra sidan utnyttjas , t.ex. . Föräldrapenning på lägstanivån kan dessutom tas ut för om föräldern arbetar högst sju åttondelar av normal arbetstid. Den extra flexibilitet som föräldrapenning på lägstanivå ger föräldrarna i förhållande till sjukpenningnivån eller grundnivån bedömer regeringen dock inte vara av central betydelse i de lägen det är den faktiska rätten till ledighet som är viktig för föräldrarna. Rätten till ledighet kan potentiellt vara viktigare för föräldrar med äldre barn eftersom det i dessa fall kanske inte finns andra möjligheter till föräldraledighet än ledighet medan föräldern får föräldrapenning. De föräldrar som ändå vill ha kvar den extra flexibilitet som lägstanivån ger efter fyraårsgränsen kan styra sitt uttag så att det är föräldrapenning på den nivån som kvarstår efter fyraårsgränsen. Mot bakgrund av detta anser regeringen att för tid efter fyraårsgränsen bör föräldrapenning lämnas i första hand på sjukpenningnivån eller grundnivån. Förmånen bör kunna lämnas på lägstanivån endast om antalet dagar som återstår för föräldrapenning efter fyraårsgränsen överstiger antalet dagar som återstår för förmånen på sjukpenningnivå eller grundnivå. Fördelning av dagar på ersättningsnivå Dagar kvar vid fyraårsgränsen 35 sjukpenning, 15 40 sjukpenning, 40 Procentuell andel av totalt antal dagar kvar för barnet En konsekvens av att föräldrar avstår föräldrapenning på en viss ersättningsnivå enligt tidigare nämnda förslag, se avsnitt 5.2, blir att ett avstående bara kan tas tillbaka på den nivån. Har en förälder t.ex. avstått föräldrapenning på lägstanivån och det bara finns kvar föräldrapenning på sjukpenningnivå så kan föräldern inte återta någon del av sitt avstående. Fördelning av dagar på ersättningsnivå inkl. avstående av Dagar kvar vid fyraårsgränsen 35 sjukpenning, 15 40 sjukpenning, 40 Procentuell andel av totalt antal dagar kvar för barnet I exempel 4 ovan avstår förälder 2 föräldrapenning motsvarande på sjukpenningnivå till förälder 1. Vid fyraårsgränsen har förälder 1 totalt kvar, varav 35 på sjukpenningnivå, 15 på lägstanivå. Förälder 2 har kvar på sjukpenningnivå, på lägstanivå. Föräldrarna har därmed sammanlagt vid fyraårsgränsen. Efter en reducering av antalet dagar och en fördelning mellan föräldrarna får Förälder 1 kvar på sjukpenningnivå och på lägstanivå. Samtliga av dagarna på sjukpenningnivå kan tas tillbaka då de är dagar som förälder 2 avstått. Förälder 2 får totalt , av dessa är 40 på sjukpenningnivå, resterande avser ersättning på lägstanivå. Om förälder 2 tar tillbaka samtliga av de dagar som tidigare avståtts barnet fyller och föräldrarna inte använder några ytterligare dagar förändras fördelningen efter fyraårsgränsen. Förälder 1 har då en lägre andel av det totala antalet dagar som är kvar för barnet och får med ovanstående exempel på lägstanivå. Förälder 2 får en högre andel av kvarvarande dagar och får efter fördelningen på sjukpenningnivå. påpekar i sitt remissvar att föräldrarna måste vara väl insatta i hur den proportionerliga beräkningen görs för att förstå att det kan bli föräldrapenning på sjukpenningnivå under fler dagar om man tar tillbaka tidigare avstående före fyraårsgränsen. Regeringen instämmer i att denna del av förslaget är komplicerad, men anser att med god information från , klargörande exempel och användarvänliga beräkningsverktyg bör föräldrarna klara av att hantera denna information. 6.6Dagar för vilka rätten till föräldrapenning inte kan avstås till den andra föräldern Regeringens förslag: Har en förälder för tid före fyraårsgränsen inte fått föräldrapenning i sådan utsträckning som motsvarar samtliga s.k. reserverade dagar, ska det kvarstående antalet av hänföras till tiden efter fyraårsgränsen, dock högst så många dagar som motsvarar det antal dagar för vilka denna förälder fortfarande har rätt till föräldrapenning på sjukpenningnivån. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: tillstyrker förslaget. (), i (LO) och Akademikers () avstyrker förslaget eftersom regeln kan leda till att reserverade dagar kan minska vid fyraårsgränsen. avstyrker och anser att de dagar som återstår efter barnets fyra första år i stället ska kunna delas fritt mellan föräldrarna. Övriga remissinstanser kommenterar inte förslaget. Skälen för regeringens förslag För barnet skull är det av stort värde att båda föräldrarna är delaktiga i barnets uppväxt och har ett gemensamt ansvar för barnets uppfostran samt utveckling. Föräldrapenningen syftar till att stödja båda föräldrarnas möjligheter att kombinera föräldraskap och förvärvsarbete och att vara hemma med barnen när de är små. Regeringen värnar även föräldrarnas valfrihet och möjlighet till flexibel användning av föräldrapenningen. Antalet dagar för vilka rätt till föräldrapenning inte kan avstås till förmån för den andra föräldern uppgår på sjukpenningnivå för vardera vårdnadshavaren. brukar kallas reserverade dagar. De reserverade dagarna infördes i två steg, dels 1995 då reserverades för vardera föräldern och dels 2002 då reserverades. Införandet av de reserverade dagarna har lett till att dels fler män än tidigare tar ut föräldrapenning, dels att män tar ut föräldrapenning under fler dagar. infördes även en jämställdhetsbonus för att öka förutsättningarna och incitamenten att dela föräldrapenningen mer jämställt. förenklades reglerna för jämställdhetsbonusen och utbetalning sker i samband med föräldrapenninguttaget. De reserverade dagarna ges en särställning Mot bakgrund av skälen till införandet av reserverade dagar anser regeringen att bör ha en särställning i förhållande till andra dagar som föräldern har kvar vid fyraårsgränsen. De reserverade dagarna skapar incitament för föräldrarna att ta ut föräldrapenning för att inte gå miste om möjligheten att få föräldrapenning för , och därmed sammantaget räknat få ett mindre antal dagar med ersättning och ledighet med barnet. Om en förälder inte utnyttjat sina reserverade dagar bör i första hand följa med den föräldern till tiden efter fyraårsgränsen. De reserverade dagarna bör därmed särbehandlas. En förälder som har kvar föräldrapenning på sjukpenningnivån för många dagar bör inte kunna hävda att det är de reserverade dagarna som har reducerats vid fyraårsgränsen och att de dagar som återstår efter den tidpunkten därmed skulle kunna överlåtas fritt på den andra föräldern. Den senare modellen förespråkas dock av som inte vill se några restriktioner i hur dagar kan fördelas mellan föräldrarna efter fyraårsgränsen. Dock vill regeringen behålla befintliga incitament för föräldrarna att dela mer lika på föräldrapenningen. Regeringen gör därför bedömningen att om det vid fyraårsgränsen kvarstår reserverade dagar för en förälder bör i första hand fördelas på den föräldern om det kvarstår många ersättningsdagar för den föräldern. När barn födda fyllde hade i genomsnitt både mamman och pappan tagit ut med föräldrapenning på sjukpenningnivå. Av män som har barn födda var det dock enbart som hade tagit ut på sjukpenningnivå när barnet fyllt . För kvinnor var motsvarande andel . En stor andel av männen, , befinner sig i ett uttagsintervall mellan . Om nuvarande uttagsmönster skulle behållas kan det konstateras att det i flera fall kan vara reserverade dagar för män som överförs till tiden efter fyraårsgränsen. Reserverade dagar får en särställning Dagar kvar vid fyraårsgränsen 230, 185 sjukpenning – varav reserverade dagar I exemplet ovan har förälder 1 tagit ut föräldrapenning och har kvar föräldrapenning på lägstanivån för enbart när barnet fyller .