prop · H1031 · 2013-09-18 00:00:00 — Regeringen anser dock att den andelen lämpligen bör bestämmas till . Utgångspunkten är att kravet på att viss minsta andel av arbetstagarna ska delta i korttidsarbete ska vara lätt att tillämpa. Regeringen har förståelse för IFAU:s uppfattning att kravet är trubbigt. Regeringen anser emellertid att det inte bör tillintetgöra de förenklingar som förslaget innebär. Kravet på avtal med av arbetstagarna inom en driftsenhet bör slutligen ta sikte på de arbetstagare för vilka preliminärt stöd kan lämnas för en stödmånad, dvs. arbetstagare som var anställda hos arbetsgivaren under hela eller en del av jämförelsemånaden med samma eller högre sysselsättningsgrad som under stödmånaden och som arbetsgivaren är skyldig att betala arbetsgivaravgifter för under stödmånaden (se avsnitt 6.17.5.1.2). För det tredje bör krävas att arbetstids- och löneminskningen för var och en av de arbetstagare inom en driftsenhet som deltar i korttidsarbete är på samma nivå. I annat fall föreligger en risk att en arbetsgivare gör skillnad mellan arbetstagarna av skäl som inte är föranledda av den rådande konjunkturen. För det fjärde bör krävas att den arbetstids- och löneminskning som har avtalats ska vara förenlig med de tre nivåerna för arbetstids- och löneminskning. I promemorian föreslås att arbetsgivaren ska visa att dennes ekonomiska situation är sådan att behov av stödåtgärden föreligger. Kravet är utformat som att arbetsgivarens nettoomsättning ska ha minskat med jämfört med samma månad föregående år. Företagarna och anser att det inte ska finnas något krav på omsättningsminskning. BFN och har gjort bedömningar att kravet på omsättningsminskning är trubbigt. Det är inte rimligt att stöd ska kunna lämnas till en arbetsgivare som, oaktat att korttidsarbete har stöd i avtal med arbetstagarna, även utan att tillämpa korttidsarbete på arbetsplatsen skulle behålla hela sin personalstyrka, trots den rådande lågkonjunkturen. Mot denna bakgrund ansåg regeringen i lagrådsremissen – till skillnad från Företagarna och – att kravet på omsättningsminskning är viktigt. Under den fortsatta beredningen av anmälan av stödordningen till kommissionen har regeringen emellertid gjort bedömningen att ett särskilt krav på omsättningsminskning enbart för arbetsgivare som inte är bundna av kollektivavtal om korttidsarbete riskerar att utgöra ett selektivt gynnande av andra arbetsgivare som inte är förenligt med . Regeringen lämnar därför inte något sådant förslag i denna proposition. I promemorian föreslås vidare ett krav att arbetstagaren inte tillhör arbetsgivarens familj. Ett sådant krav fanns även i lagrådsremissens lagförslag. Regeringen har under den fortsatta beredningen gjort bedömningen att detta krav bör gälla oavsett om arbetsgivaren är bunden av kollektivavtal om korttidsarbete eller inte (se avsnitt 6.17.5.1.2). Arbetsdomstolen ifrågasätter om det är möjligt för en arbetsgivare som är bunden av ett centralt kollektivavtal – som inte reglerar korttidsarbete – kan välja att i stället träffa individuella avtal om korttidsarbete med varje arbetstagare. Regeringen anser att den frågan på sedvanligt sätt får lösas genom en tolkning av kollektivavtal. Förslaget föranleder 16 § lagen om stöd vid korttidsarbete, se avsnitt 3.1. 6.17.6.1Skatteverket är handläggande myndighet Regeringens förslag: Ärenden om stöd vid korttidsarbete handläggs av . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som yttrat sig tillstyrker eller har inget att erinra mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Korttidsarbete ska tillämpas i mycket allvarliga konjunkturella situationer. I en sådan situation är det sannolikt att arbetslösheten ökar väsentligt och att den kommer att vara fortsatt För att säkerställa en effektiv och snabb handläggning av ärenden om stöd vid korttidsarbete, bör den handläggande myndigheten inte bedriva en verksamhet som påverkas starkt av konjunkturvariationer och ha vana att handlägga ett stort antal ärenden . Mot denna bakgrund bör ärenden om stöd vid korttidsarbete handläggas av . Majoriteten av remissinstanserna delar denna bedömning. Utgångspunkten är att bestämmelserna i förvaltningslagen (1986:223) ska gälla i ärenden om stöd vid korttidsarbete. Förslaget föranleder 37 § lagen om stöd vid korttidsarbete, se avsnitt 3.1. 6.17.6.2Ansökan och beräkning av preliminärt stöd Regeringens förslag: En ansökan om preliminärt stöd ska ha kommit in inom två kalendermånader från utgången av stödmånaden. I annat fall lämnas inte stöd för stödmånaden. Regeringens bedömning: Regeringen kan meddela föreskrifter om innehållet i en ansökan om preliminärt stöd. Promemorians förslag och bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som yttrat sig tillstyrker eller har inget att erinra mot förslaget. anser att det inte ska ställas krav på att en ansökan om preliminärt stöd ska ges in för varje stödmånad. och () anser att ansökningstiden är för kort och att en arbetsgivare ska kunna få anstånd med att ge in en ansökan om preliminärt stöd. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Som framgår av avsnitt 6.17.5.1.3 behövs ett förfarande som består av två led – månatliga ansökningar om preliminärt stöd och avstämning. Mot denna bakgrund anser regeringen – till skillnad från – att en ansökan om preliminärt stöd för en arbetstagare bör göras för varje stödmånad. en tidsfrist för inom vilken tid en ansökan om preliminärt stöd ska ges in till . Tidsfristen bör inte vara så kort att arbetsgivaren får svårt att hinna räkna ut det preliminära stöd som ska begäras. En tidsfrist om två kalendermånader från utgången av den månad arbetsgivaren begär stöd får därvid bedömas som lämplig. Har inte ansökan kommit in får inte preliminärt stöd lämnas för den stödmånaden. och anser att ansökningstiden är för kort och att en arbetsgivare ska kunna få anstånd med att ge in en ansökan om preliminärt stöd. Regeringen anser emellertid att det inte bör finnas någon anståndsmöjlighet, eftersom det skulle öka komplexiteten i förfarandet, och att ansökningstiden är väl tilltagen. Närmare föreskrifter om innehållet i en ansökan om preliminärt stöd meddelas i förordningsform. Förslaget föranleder 18 § lagen om stöd vid korttidsarbete, se avsnitt 3.1. 6.17.6.2.2Beräkning av preliminärt stöd Regeringens förslag: Preliminärt stöd för en arbetstagare avseende en stödmånad bestäms genom att underlaget för beräkning av preliminärt stöd multipliceras . Underlaget består av arbetstagarens ordinarie lön multiplicerad med den vid ansökningstillfället avtalade arbetstidsminskningen enligt någon av de tre nivåerna för arbetstids- och löneminskning samt med en individuell närvarokvot. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som yttrat sig tillstyrker eller har inget att erinra mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Preliminärt stöd för en arbetstagare en stödmånad bör bestämmas genom att underlaget för beräkning av preliminärt stöd multipliceras med en procentsats. Underlaget bör bestå av arbetstagarens ordinarie lön multiplicerad med den vid ansökningstillfället avtalade arbetstidsminskningen enligt någon av de tre nivåerna för arbetstids- och löneminskning samt med en individuell närvarokvot. Preliminärt stöd beräknas enligt följande formel: Preliminärt stöd = Ordinarie lön x Arbetstidsminskning x Närvarokvot x Procentsats Om underlaget för beräkning av preliminärt stöd multipliceras med en viss procentsats erhålls det stöd som arbetsgivaren har rätt till beträffande en viss arbetstagare en viss stödmånad. Som framgår av avsnitt 6.17.5.1.3 bör staten bära en tredjedel av kostnaderna för korttidsarbete. Stöd vid korttidsarbete ska således lämnas även för en del av arbetsgivaravgifterna. Av förenklingsskäl bestäms stöd vid korttidsarbete i förhållande till ordinarie lön, varvid procentsatsen väljs med hänsyn till ett schablonmässigt antagande om genomsnittliga arbetsgivaravgifter på . De genomsnittliga arbetsgivaravgifterna är något lägre än den lagstadgade avgiftsnivån om (), eftersom vissa grupper har nedsatta arbetsgivaravgifter. Detta innebär att statens andel av kostnaderna för korttidsarbete kommer att vara större än en tredjedel för bl.a. ungdomar. Ett alternativ skulle kunna vara att i stället utgå från de faktiska nivåerna för arbetsgivaravgifter när stöd ska beräknas för varje enskild arbetstagare och även beakta olika anställningssubventioner (se avsnitt 6.17.7.11). Fördelarna med en enhetlig procentsats får emellertid anses överväga. Det innebär att stöd vid korttidsarbete bör lämnas av underlaget, vilket motsvarar ungefär en tredjedel av kostnaden för korttidsarbete med hänsyn tagen till genomsnittliga arbetsgivaravgifter. När underlaget för beräkning av preliminärt stöd fastställs för en arbetstagare avseende en stödmånad, används den nivå som parterna avtalat om att tillämpa för den enskilde arbetstagaren, dvs. 20, 40 eller 60 procents arbetstidsminskning i genomsnitt . Det gäller oavsett hur arbetstidsminskningen läggs ut inom avtalsperioden. Vid avstämningen framgår om tillämpad genomsnittlig arbetstidsminskning svarar mot den nivå som preliminärt stöd har beräknats utifrån. För att undvika att arbetsgivaren överkompenseras om arbetstagaren har varit frånvarande under stödmånaden av någon annan anledning än deltagandet i korttidsarbete bör krävas att det preliminära stödet även beräknas med hänsyn tagen till arbetstagarens närvaro under stödmånaden. Frånvaron kan bestå av t.ex. sjukdom, semester, ledighet för facklig förtroendeman eller föräldraledighet. Justeringen görs genom att produkten av ordinarie lön och avtalad arbetstidsminskning multipliceras med en närvarokvot. Kvoten beräknas enligt följande. Om arbetstagaren exempelvis i normala fall, dvs. om han eller hon inte hade deltagit i korttidsarbete, skulle ha arbetat under månaden men var frånvarande under två , är den individuella närvarokvoten 18/20. Frånvaro under delar av dagar bör av förenklingsskäl inte beaktas. Om arbetstagaren har deltagit i korttidsarbete under endast en del av en månad bör hänsyn tas till detta när närvarokvoten beräknas. Exempel 1 Beräkning av preliminärt stöd Arbetstagare med en ordinarie lön på /mån och en ordinarie arbetstid /mån. i)Fr.o.m. t.o.m. omfattas arbetstagaren av ett avtal om korttidsarbete med 20 procents arbetstidsminskning och 12 procents löneminskning. ii)Arbetsgivaren begär preliminärt stöd för arbetstagaren för halva mars, hela april och halva juni. Ansökan om stöd ska göras inom två kalendermånader efter utgången av den månad stöd begärs för. iii)Arbetstagaren skulle ha arbetat , om han eller hon inte deltagit i korttidsarbete. Arbetstagaren var frånvarande samt . iv)Preliminärt stöd för arbetstagaren beräknas enligt följande. (9 / 10) (18 / 20) (10 / 10) Det antas att samtliga månader innehåller exakt 20 ordinarie arbetsdagar, som arbetstagaren skulle ha arbetat om han eller hon inte deltagit i korttidsarbete, och att dessa fördelar sig helt jämnt över månaden. I punkten iv) visas hur preliminärt stöd beräknas. För är den ordinarie lönen hälften av och antalet ordinarie dagar 10 eftersom arbetstagaren deltagit i korttidsarbete halva månaden. Arbetstidsminskningen är samma eftersom den ska vara vad parterna avtalat om ska gälla enligt en av de tre nivåerna. Inom parentes anges närvarokvoten. I närvarokvotens täljare anges antal ordinarie dagar minus eventuell frånvaro räknat i och i nämnaren anges ordinarie dagar under månaden. Om en arbetsgivare ansöker om stöd för fler än en arbetstagare, bör arbetsgivaren summera och i ansökan om preliminärt stöd ange totalt belopp som begärs. Förslaget föranleder 17 § lagen om stöd vid korttidsarbete, se avsnitt 3.1. 6.17.6.3Avstämning och beräkning av slutligt stöd 6.17.6.3.1Skyldighet att göra avstämning Regeringens förslag: En arbetsgivare som har fått preliminärt stöd ska göra en avstämning. Avstämning ska som utgångspunkt ske vid utgången av tredje kalendermånaden från den tidpunkt då en stödperiod löpt ut. Om arbetsgivaren under tre på varandra följande kalendermånader inte har ansökt om preliminärt stöd, uppkommer dock skyldigheten att göra en avstämning vid utgången av den . Den tidpunkt då skyldigheten att göra en avstämning uppkommit, är en avstämningstidpunkt. En stödperiod, eller den som skyldigheten att göra en avstämning avser, är en avstämningsperiod. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. I promemorian föreslås att avstämning som utgångspunkt ska ske vid utgången av en stödperiod. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som yttrat sig tillstyrker eller har inget att erinra mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: En arbetsgivare som har erhållit preliminärt stöd för en eller flera arbetstagare bör göra en avstämning. Vid avstämningen tar arbetsgivaren ställning till om det tillämpade korttidsarbetet har haft stöd i avtal och varit förenligt med kraven på arbetstids- och löneminskning, dvs. motsvarat någon av de tre nivåerna (se avsnitt 6.17.6.3.2). I promemorian föreslås att en arbetsgivare som fått preliminärt stöd ska vara skyldig att göra en avstämning vid utgången av stödperioden. En ansökan om preliminärt stöd ska emellertid ha kommit in till inom två kalendermånader från utgången av en stödmånad. Det innebär att tidpunkten för skyldigheten att göra en avstämning inte bör inträda förrän vid utgången av tredje kalendermånaden från den tidpunkt då en stödperiod löpt ut. blir samtliga arbetsgivare som fortfarande tillämpar korttidsarbete skyldiga att göra en avstämning. En arbetsgivare kan emellertid välja att inte längre ansöka om preliminärt stöd. I så fall bör det vara möjligt att få till stånd en avstämning före det att stödperioden löpt ut. Om arbetsgivaren under tre kalendermånader i rad inte har ansökt om preliminärt stöd bör skyldigheten att göra en avstämning uppkomma vid utgången av den . Den tidpunkt då skyldigheten att göra en avstämning uppkommit, är en avstämningstidpunkt. En stödperiod eller den som skyldigheten att göra en avstämning avser, är en avstämningsperiod. En arbetsgivare som har gjort en avstämning före utgången av tredje kalendermånaden från den tidpunkt en stödperiod löpt ut kan på nytt träffa avtal om och tillämpa korttidsarbete. För arbetsgivaren börjar då en ny avstämningsperiod. Förslaget föranleder 19 § lagen om stöd vid korttidsarbete, se avsnitt 3.1. 6.17.6.3.2Vad avstämning innebär och beräkning av slutligt stöd Regeringens förslag: En avstämning innebär att arbetsgivaren ska, för varje arbetstagare som det preliminära stödet har avsett, bedöma om den genomsnittliga arbetstids- och löneminskningen som har tillämpats under respektive avtalsperiod som avstämningsperioden består av –motsvarar en och samma nivå av de tre nivåerna för arbetstids- och löneminskning, och –har stöd i avtal. Den tillämpade genomsnittliga arbetstidsminskningen är den minskning av arbetstiden som en arbetstagare har haft eller, om han eller hon har varit frånvarande, skulle ha haft . Den tillämpade genomsnittliga arbetstidsminskningen anges i procent av ordinarie arbetstid. När den tillämpade genomsnittliga arbetstidsminskningen fastställs för en arbetstagare, ska hänsyn tas endast till månader eller delar av månader för vilka preliminärt stöd har lämnats för honom eller henne. Den tillämpade genomsnittliga arbetstidsminskningen ska anses motsvara en av de tre nivåerna för arbetstidsminskning om den är minst lika stor som det procenttal som anges där för respektive nivå. Den tillämpade genomsnittliga löneminskningen är den minskning av lönen som en arbetstagare har haft eller, om han eller hon har varit frånvarande, skulle ha haft . Den tillämpade genomsnittliga löneminskningen anges i procent av summan av ordinarie lön avrundat till närmaste heltal. När den tillämpade genomsnittliga löneminskningen fastställs för en arbetstagare, ska hänsyn tas endast till månader eller delar av månader för vilka preliminärt stöd lämnats för honom eller henne. Den tillämpade genomsnittliga löneminskningen ska anses motsvara en av de tre nivåerna för löneminskning om den är lika stor som det procenttal som anges där för respektive nivå. Arbetsgivaren är skyldig att betala tillbaka allt preliminärt stöd som har betalats ut för en arbetstagare , om tillämpad genomsnittlig arbetstids- och löneminskning beräknat på de månader eller delar av månader för vilka preliminärt stöd lämnats för arbetstagarens deltagande i korttidsarbete inte motsvarar en och samma av de tre nivåerna för arbetstids- och löneminskning. Detsamma gäller om något av angivna förhållanden inte har stöd i avtal. En arbetsgivare som har fått preliminärt stöd är skyldig att betala tillbaka skillnaden mellan preliminärt stöd och slutligt stöd, om det preliminära stödet för en stödmånad har beräknats på en större arbetstidsminskning än den som följer av vid avstämningstidpunkten gällande avtal för stödmånaden. Slutligt stöd beräknas på motsvarande sätt som preliminärt stöd men baserat på den mindre arbetstidsminskningen. En arbetsgivare som har fått preliminärt stöd har rätt till ytterligare stöd motsvarande skillnaden mellan preliminärt stöd och slutligt stöd, om preliminärt stöd för en stödmånad har beräknats på en mindre arbetstidsminskning än den som följer av vid avstämningstidpunkten gällande avtal för stödmånaden. Slutligt stöd beräknas på motsvarande sätt som preliminärt stöd men baserat på den större arbetstidsminskningen. Ytterligare stöd får inte ges till en arbetsgivare som har näringsförbud eller skatte- och avgiftsskulder som har överlämnats till för indrivning, när frågan om sådant stöd prövas. Är arbetsgivaren en juridisk person, får den eller de fysiska personer som har ett betydande inflytande i verksamheten inte ha näringsförbud. Arbetsgivaren ska sammanställa belopp som arbetsgivaren i förekommande fall är skyldig att betala tillbaka och har rätt till till ett nettobelopp. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som yttrat sig tillstyrker eller har inget att erinra mot förslaget. anser att alla skulder som är föremål för verkställighet, såväl skulder till det allmänna som till enskilda fordringsägare, ska utgöra hinder mot att stöd lämnas till en arbetsgivare. Skälen för regeringens förslag: Vid avstämningen bör arbetsgivaren bedöma om den genomsnittliga arbetstids- och löneminskningen som har tillämpats motsvarar en och samma av de tre nivåerna för arbetstids- och löneminskning och har stöd i avtal. Avstämningen bör göras separat för varje arbetstagare och dessutom för varje avtalsperiod som avstämningsperioden består av. Avstämningen för en arbetstagare och avtalsperiod bör sammanfattningsvis gå till på följande sätt. Först fastställs för vilka stödmånader preliminärt stöd har lämnats för arbetstagaren . Därefter beräknas tillämpad genomsnittlig arbetstids- och löneminskning. Om den tillämpade genomsnittliga arbetstids- och löneminskningen inte motsvarar en av de tre nivåerna för arbetstids- och löneminskning eller inte har stöd i avtal, blir arbetsgivaren återbetalningsskyldig för allt preliminärt stöd för arbetstagaren och avtalsperioden. Om den tillämpade genomsnittliga arbetstidsminskningen under en stödmånad motsvarar en mindre eller större nivå än den arbetstidsminskning som följer av vid avstämningstidpunkten gällande avtal (för stödmånaden), ska slutligt stöd beräknas. I förra fallet blir arbetsgivaren återbetalningsskyldig för skillnaden mellan preliminärt stöd som lämnats för stödmånaden och slutligt stöd, i det senare fallet har arbetsgivaren rätt till skillnaden mellan preliminärt stöd som lämnats för stödmånaden och slutligt stöd (ytterligare stöd). Nedan redogörs för hur tillämpad genomsnittlig arbetstids- och löneminskning samt slutligt stöd beräknas. Vid beräkning av tillämpad genomsnittlig arbetstidsminskning summeras det antal timmar arbetstagaren gått ned i arbetstid eller delar av månader för vilka preliminärt stöd har lämnats . Även timmar som arbetstagaren, om han eller hon inte varit frånvarande, skulle ha gått ned i arbetstid enligt avtal om korttidsarbete, bör räknas med. Arbetstidsminskningen divideras med summan av arbetstagarens ordinarie arbetstid . I exempel 2 illustreras hur genomsnittlig tillämpad arbetstidsminskning beräknas. Vid beräkning av tillämpad genomsnittlig löneminskning summeras de belopp med vilka lönen minskat på grund av deltagande i korttidsarbete eller delar av månader för vilka preliminärt stöd har lämnats . Löneminskningen divideras med summan av arbetstagarens ordinarie Om en arbetstagare endast har deltagit i korttidsarbete under en del av en stödmånad, utgör den ordinarie lönen motsvarande del. I exempel 2 illustreras hur tillämpad genomsnittlig löneminskning beräknas. Exempel 2 Beräkning av tillämpad genomsnittlig arbetstids- och löneminskning Arbetstagare med en ordinarie lön på /mån och en ordinarie arbetstid /mån. i)Fr.o.m. t.o.m. omfattas arbetstagaren av ett avtal om korttidsarbete med 20 procents arbetstidsminskning och 12 procents löneminskning). Arbetsgivaren har begärt preliminärt stöd för arbetstagaren för halva mars, hela april och halva juni (se exempel 1). Tillämpad genomsnittlig arbetstids- och löneminskning ska därför beräknas för halva mars, hela april och halva juni. ii)Först summeras den arbetstidsminskning arbetstagaren har haft eller, om han eller hon varit frånvarande, skulle ha haft enligt avtal om korttidsarbete. Arbetstagaren har gått ner , och , vilket ger att arbetstiden totalt har minskat . Detta divideras sedan med summan av ordinarie arbetstid . Ordinarie arbetstid beräknas , och , vilket ger att ordinarie arbetstid är . Tillämpad genomsnittlig arbetstidsminskning beräknas till (68 / 340 = 0,20). iii)Arbetstagarens löneminskning på grund av deltagande i korttids-arbete summeras till (, och ). Arbetstagarens ordinarie lön summeras till (, och ). Tillämpad genomsnittlig löneminskning fås genom att löne-minskningen divideras med summan av ordinarie lön , vilket ger att tillämpad genomsnittlig löneminskning beräknas till (6 000 / 50 000 = 0,12). Den genomsnittliga tillämpade arbetstidsminskningen anses motsvara en nivå om den minst uppgår till den till nivån hörande procentsatsen. En genomsnittlig tillämpad arbetstidsminskning om t.ex. – som kan vara en följd av bl.a. arbetstidens förläggning – motsvarar således . Den genomsnittliga tillämpade löneminskningen ska motsvara exakt den procentsats som anges för respektive nivå. Den enda tillåtna variationen ligger i att löneminskningen avrundas till närmaste heltal (se exempel 3). Exempel 3 När uppfyller tillämpad genomsnittlig arbetstids- och löneminskning en nivå? Om arbetstidsminskning och löneminskning = motsvarar nivå 1 Om arbetstidsminskning och löneminskning = motsvarar inte någon nivå Om arbetstidsminskning och löneminskning = motsvarar nivå 2 Med arbetstidsminskning avses tillämpad genomsnittlig arbetstidsminskning . Med löneminskning avses tillämpad genomsnittlig löneminskning . Om tillämpad genomsnittlig arbetstids- och löneminskning har stöd i avtal och motsvarar en av de tre nivåerna för arbetstids- och löneminskning för en arbetstagare och avtalsperiod – och det inte har gjorts några justeringar av avtalet (se nedan angående situationen att avtal om korttidsarbete justerats) – uppkommer ingen skyldighet att betala tillbaka preliminärt stöd eller rätt till ytterligare stöd (se exempel 4). En arbetsgivare är däremot skyldig att betala tillbaka allt preliminärt stöd för en arbetstagare och avtalsperiod, om den tillämpade genomsnittliga arbetstids- och löneminskningen inte motsvarar en nivå eller saknar stöd i avtal. Exempel 4 Avstämning – ingen justering av avtalad nivå Avtal fr.o.m. t.o.m. med 20 procents arbetstidsminskning och 12 procents löneminskning).