prop · H1031d21 · 2013-09-18 00:00:00 — Samhällsplanering, 18 bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Förslag till statens budget Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt Mål för utgiftsområdet ......................................................................... Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet ..... Resultat – Samhällsplanering................................................................ Resultat – Bostadsmarknad .................................................................. Resultat – Byggande.............................................................................. Resultat – Lantmäteriverksamhet ........................................................ Analyser och slutsatser ......................................................................... 1:1 Bostadspolitisk utveckling.............................................................. 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag.......................... 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad ................... 1:4 Innovativt byggande ....................................................................... 1:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder ...................................... 1:10 Stöd gällande utveckling i strandnära lägen................................. 1:11 Utvecklingsprojekt för jämställda offentliga rum ...................... 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen .......... Analys och slutsatser............................................................................. 2:5 Åtgärder på konsumentområdet..................................................... 2:6 Bidrag till miljömärkning av produkter.......................................... 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 2.1Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik................................ 2.2Härledning av ramnivån 2014–2017. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik................................ 2.3Ramnivå 2014 realekonomiskt fördelad. Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt 3.1Utgiftsutveckling inom område Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet................................................................... 3.2Skatteutgifter inom Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och Antal antagna och ändrade översiktsplaner ........................................................ Antal lagakraftvunna detaljplaner och områdesbestämmelser .......................... 3.5Länsstyrelsernas handläggningstider för överklagade planer och antal beslut om upphävda detaljplaner ......................................................................... Länsstyrelsernas prövning av överklagade lov och förhandsbesked ................. Regeringens förvaltningsärenden inom samhällsplaneringsområdet ................ Fördelning av upplåtelseformer 2012.................................................................. Antal beviljade bidrag samt antal kommuner som beviljats bidrag................... Faktorprisindex för flerbostadshus jämfört med konsumentprisindex............ Handläggningstider för enklare förrättningsåtgärder ........................................ Kostnader för enklare förrättningsåtgärder........................................................ Intäkter från de största kunderna........................................................................ Intäkter från uppdragsverksamhet i anslutning till fastighetsbildning ............. Intäkter från tjänsteexport................................................................................... Anslagsutveckling 1:1 Bostadspolitisk utveckling ............................................. Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:1 Bostadspolitisk utveckling .... Anslagsutveckling 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag.......... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:2 Omstrukturering av Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:2 Omstrukturering av Anslagsutveckling 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad ..................................................................................... Anslagsutveckling 1:4 Innovativt byggande ....................................................... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:4 Innovativt byggande..................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:4 Innovativt byggande .............. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:5 .................................. Anslagsutveckling 1:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder....................... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:6 Bidrag till åtgärder mot radon Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder..................................................................................................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:7 Statens geotekniska Anslagsutveckling 1:8 Lantmäteriet..................................................................... Övrig avgiftsfinansierad verksamhet ................................................................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:8 Lantmäteriet............................ Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:9 .................... Anslagsutveckling 1:10 Stöd gällande utveckling i strandnära lägen................. Beställningsbemyndigande för anslaget 1:10 Stöd gällande utveckling i Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:10 Stöd gällande utveckling i strandnära lägen .................................................................................................. Anslagsutveckling 1:11 Utvecklingsprojekt för jämställda offentliga rum....... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:11 Utvecklingsprojekt för jämställda offentliga rum...................................................................................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:11 Utvecklingsprojekt för jämställda offentliga rum...................................................................................... Utgiftsutveckling inom Konsumentpolitiken..................................................... 4.2 Mål- och ärendestatistik för 2010-2012 ........................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 2:1 .............. Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 2:2 ................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 2:3 Allmänna Anslagsutveckling 2:4 Fastighetsmäklarinspektionen....................................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 2:4 Anslagsutveckling 2:5 Åtgärder på konsumentområdet .................................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 2:5 Åtgärder på Anslagsutveckling 2:6 Bidrag till miljömärkning av produkter ......................... 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 4.20 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 2:6 Bidrag till miljömärkning 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Fördelning av ärendetyper i inskrivningsverksamheten..................................... Genomsnittligt antal ködagar............................................................................... 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2022 (avsnitt 3.7.2), 2.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:4 Innovativt byggande ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2018 (avsnitt 3.7.4), 3.bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar för kreditgarantier för ny- och ombyggnad av bostäder, kreditgarantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden och kreditgarantier för lån som kooperativa hyresrättsföreningar tar upp vid förvärv av fastigheter för ombildning till kooperativ hyresrätt som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 10 (avsnitt 3.7.5), 4.bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar för kreditgarantier till kreditinstitut som lånar ut pengar till enskilda för förvärv av bostad (förvärvsgarantier) som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 5 (avsnitt 3.7.5), 5.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015 och 2016 (avsnitt 3.7.6), 6.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:10 Stöd gällande utveckling i strandnära lägen ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015 och 2016 (avsnitt 3.7.10), 7.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:11 Utvecklingsprojekt för jämställda offentliga rum ingå ekonomiska åtaganden som medför behov av framtida anslag på högst 2015 och 2016 (avsnitt 3.7.11), 8.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik enligt följande uppställning: 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Stöd gällande utveckling i strandnära lägen Utvecklingsprojekt för jämställda offentliga rum Bidrag till miljömärkning av produkter 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 2 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Utgiftsområde 18 är uppdelat i två områden, Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet (avsnitt 3) samt Konsumentpolitik (avsnitt 4). I respektive avsnitt redogörs närmare för vad som omfattas av området. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och Totalt för utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bo- stadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2014–2017. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Vissa anslag minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Ramen för utgiftsområdet föreslås uppgå till 2014. I jämförelse med de anvisade medlen ökar ramen för utgiftsområdet med . Tabell 2.3 Ramnivå 2014 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Utfasningen av räntebidraget medför att verksamhetsutgifter, framför allt för Lantmäteriet, och , nu utgör en större andel av ramen än transfereringar. Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 18 redovisas normalt i huvudsak på budgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. Avvikelser från en likformig beskattning utgör en skatteförmån om t.ex. en viss grupp av skattskyldiga omfattas av en skattelättnad i förhållande till en likformig beskattning och som en skattesanktion om det rör sig om ett överuttag av skatt. Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika områden som t.ex. konjunktur-, bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik. Dessa skatteutgifter påverkar budgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovisningen av skatteutgifterna har redovisats i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2012/13:98). I avsnitt 3.3 redovisas de nettoberäknade skatteutgifterna som är att hänföra till utgiftsområde 18. För Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet är det övergripande målet att ge alla människor i alla delar av landet en från social synpunkt god livsmiljö där en långsiktigt god hushållning med naturresurser och energi främjas samt där bostadsbyggande och ekonomisk utveckling underlättas. Målet för Konsumentpolitiken är att konsumenterna ska ha makt och möjlighet att göra aktiva val. Resultatredovisningen för de olika områdena görs under avsnitt 3 (Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet) och under avsnitt 4 (Konsumentpolitik). 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 3 Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet Området Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet omfattar i anslag. Myndigheterna , , och ingår i området, som även omfattar stora statliga garantiåtaganden och skatteutgifter. Vidare hör stadsomvandling AB och till området. Huvuddelen av anslagen avser förvaltningsutgifter där och Lantmäteriet är de största myndigheterna. Inom området bedrivs internationellt samarbete som bl.a. avser deltagande i verksamhet som drivs inom (UN-HABITAT och UNECE) och Europeiska unionen. Området har beröringspunkter med flera andra områden. Frågor om människors hälsa, miljö- och naturvård samt energi har stor betydelse för området. Bostadsbidragen inom den ekonomiska familjepolitiken liksom integrationspolitiken har anknytningar till genomförandet av bostadspolitiken. Detsamma kan sägas om den regionala tillväxtpolitiken, det utvecklingsarbetet och verksamheten inom den kommunala sektorn. Vidare ingår även frågor om kompetens och konkurrens i området, vilka berör flera andra utgiftsområden. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom område Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och 1:2 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag 1:3 Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad 1:6 Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder 1:10 Stöd gällande utveckling i strandnära lägen 1:11 Utvecklingsprojekt för jämställda offentliga rum Summa Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande 2012 1:1 : Förvaltnings- 2012 1:4 Räntebidrag m.m. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 3.2 Skatteutgifter inom Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet Nedsatt kapitalvinst vid försäljning av eget Försäljning av tomtmark och byggnader Begränsad fastighetsavgift för pensionärer beskattade hyreshus och småhus Totalt för området Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lant- Med eget hem avses ett småhus som inte upplåts med hyresrätt eller bostadsrätt. Den direkta avkastningen i form av boendet i eget hem beskattas inte som inkomst av kapital. Däremot utgår fastighetsavgift på bostäder enligt lagen (2007:1398) om fastighetsavgift. Fastighetsavgiften för nybyggda byggnader som innehåller bostäder är nedsatt , se nedan. Direktavkastningen antas schablonmässigt motsvara marknadsvärdet på egnahemsfastigheten multiplicerat . Skatteutgiften utgörs av skillnaden mellan kapitalskatt på fastighetens reala direktavkastning och fastighetsavgift utan nedsättningar. Den direkta avkastningen i form av boendet i privatbostadsföretag (äkta bostadsrättsförening) beskattas inte som inkomst av kapital (42 kap. 28 § inkomstskattelagen). munal fastighetsavgift på bostäder enligt lagen om fastighetsavgift. Fastighetsavgiften för nybyggda byggnader som innehåller bostäder är nedsatt , se nedan. Direktavkastningen antas schablonmässigt motsvara det sammanlagda marknadsvärdet på privatbostadsföretagets bostadsrättslägenheter multiplicerat . Skatteutgiften utgörs av skillnaden mellan kapitalskatt på fastighetens reala direktavkastning och fastighetsavgift utan nedsättningar. Nedsatt kapitalvinstbeskattning vid försäljning av eget hem och bostadsrätt Enligt 45 kap. 33 § och 46 kap. 18 § inkomstskattelagen tas en andel på 22/30 av den kapitalvinst som realiseras vid försäljning av eget hem och bostadsrätt upp till beskattning i inkomstslaget kapital. Den återstående del som inte beskattas ger upphov till en skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital. Nedsatt fastighetsavgift för småhus, hyreshus och ägarlägenheter fastighetsavgift på bostäder utgår enligt lagen om fastighetsavgift. Fastighetsavgiften för nybyggda byggnader som innehåller bostäder är nedsatt . Varje byggnad tilldelas ett särskilt värdeår (som kan förändras genom ombyggnader). Nedsättningen av fastighetsavgiften innebär att efter värdeåret utgår ingen fastighetsavgift för småhusenheter, hyreshusenheter och ägarlägenheter med värdeår 2012 eller . För småhusenheter, hyreshusenheter och ägarlägenheter med värdeår tidigare än 2012 utgår ingen fastighetsavgift efter värdeåret och för de därpå följande fem åren är avgiften nedsatt till hälften. Skatteutgiften utgörs av nedsättningen av fastighetsavgift på småhusenheter, hyreshusenheter och ägarlägenheter med värdeår 2003 eller . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Enligt 42 kap. 1 § inkomstskattelagen ska samtliga ränteutgifter dras av. Enligt ska endast ränteutgifter för lån till investeringar där avkastningen är skattepliktig få dras av. Detta innebär att ränteutgifter för egnahem är en skatteutgift i den mån fastighetsavgiften understiger avkastningen från egnahem multiplicerat med en skattesats på . Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital. Försäljning av tomtmark och byggnader Försäljning av fastigheter är enligt 3 kap. 2 § mervärdesskattelagen undantagen från mervärdesskatteplikt. Vid försäljning av nybyggda en- och flerbostadshus är det förädlingsvärde som uppstår vid försäljningen undantaget från mervärdesskatt, trots att det enligt borde beskattas. Undantaget ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Uttagsbeskattning avseende vissa fastighetstjänster Vissa fastighetstjänster som utförs av en ägare till en näringsfastighet (t.ex. ett hyreshus) som inte är skattskyldig till moms för fastigheten och där lönekostnaden för dessa tjänster inte överstiger (inklusive avgifter som grundas på lönen) , är mervärdesskattebefriade. Enligt 2 kap. 8 § mervärdesskattelagen görs det en så kallad uttagsbeskattning, en mervärdesbeskattning om , för tjänster som fastighetsägaren utför åt sig själv på den egna fastigheten där lönekostnaden överstiger . Skatteutgiften avser den mervärdesskattebefriade kostnaden för tjänster under detta belopp. Begränsad fastighetsavgift för pensionärer är fastighetsavgiften på småhus som används som permanentbostad begränsad för pensionärer. Personer som vid ingången av året har fyllt eller som får sjuk- eller aktivitetsersättning ska maximalt behöva betala av sin inkomst i fastighetsavgift (lagen (2008:862) om skattereduktion för 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Reglerna omfattar även personer som fått ersättning enligt lagstiftning om social trygghet i annan stat inom EES om den kan jämställas med sjuk- eller aktivitetsersättning. Fastighetsavgiften kan som mest reduceras till ett med prisbasbeloppet indexerat spärrbelopp. uppgår detta till . Begränsningen utgör en skatteutgift, som avser skatt på inkomst av kapital. Investeringsstimulans till hyres- och studentbostäder Enligt förordningen (2003:506) om investeringsstimulans för byggande av mindre hyresbostäder och studentbostäder utgick investeringsstimulans för byggande av mindre hyres- och studentbostäder som påbörjades t.o.m. . Beloppsmässigt motsvarar den en sänkning av mervärdesskattesatsen från vid inköp av varor och tjänster som avser den stödberättigade delen av bygg- eller ombyggnadsprojekten. Beloppet krediteras fastighetsägarens skattekonto i efterhand. Det som redovisas är en bedömning av den offentligfinansiella effekten till följd av projekt påbörjade . Fastighetsskatt på konventionellt beskattade hyreshus och småhus Enligt 3 § lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt samt 3 § lagen (2007:1398) om fastighetsavgift ska statlig fastighetsskatt respektive fastighetsavgift betalas för vissa hyreshus, ägarlägenheter och småhus. Skatten på dessa fastigheter är en objektskatt som enbart träffar fastighetskapital. Eftersom intäkterna beskattas som inkomst av näringsverksamhet utgör fastighetsskatten (som är avdragsgill mot intäkterna) en skattesanktion till den del den inte reducerar inkomstskatten. Målet för Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och lantmäteriverksamhet är att ge alla människor i alla delar av landet en från social synpunkt god livsmiljö där en långsiktigt god hushållning med naturresurser och energi främjas samt där bostadsbyggande och ekonomisk utveckling underlättas. Målet för Samhällsplanering är: –En tydlig roll för fysisk planering i arbetet för en hållbar utveckling av städer, tätorter och landsbygd. –Ett regelverk och andra styrmedel som på bästa sätt tillgodoser kraven på effektivitet som rättssäkerhet och medborgerligt inflytande säkerställs. –Goda förutsättningar för byggande av bostäder och lokaler, etablering av företag och för annat samhällsbyggande som en god livsmiljö tryggas. Resultatredovisningen görs utifrån ovan nämnda mål. Resultatredovisning beträffande miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö finns under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Planering på nationell och regional nivå har på regeringens uppdrag utarbetat en rapport för 2025 (dnr S2012/8424). Syftet med visionen har varit att med utgångspunkt från de runt 100 nationella mål som på ett eller annat sätt rör fysisk samhällsplanering forma bilder – var bör befinna sig – för att nå de satta målen för ett hållbart samhälle . Visionen är uppbyggd av fyra megatrender (klimatförändringarna, globaliseringen, urbaniseringen och digitaliseringen) och tolv Sverigebilder som i sin tur bygger på fyra huvudgrupper (bebyggelse, ekonomi, infrastruktur samt naturen, landskapet och miljön). Avsikten är att visionen ska ge inspiration till och tjäna som idéunderlag för åtgärder på såväl nationell och regional som lokal nivå på vägen mot ett hållbart samhälle. Nationella mål, planer och program Som stöd för kommunernas översiktsplanering har på regeringens uppdrag lämnat en sammanställning över sådana nationella mål, planer och program som har betydelse för den fysiska samhällsplaneringen. Sammanställningen visar att 21 olika politik eller ämnesområden är av betydelse och att det finns 28 nationella myndigheter som har ansvar inom ett eller flera av dessa områden. Till områdena hör totalt cirka 100 relevanta nationella mål, varav drygt 40 kan betecknas som övergripande mål. Därtill kommer nationella strategier samt strategier och initiativ på EU-nivå eller internationell nivå.