prop · H00364 · 2013-01-24 00:00:00 — Regeringens proposition 2012/13:64 Utökad undervisningstid i matematik Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås ändringar i skollagen (2010:800) som innebär att dels den minsta totala undervisningstiden i och motsvarande skolformer, dels undervisningstiden i ämnet matematik i , ska ökas . Regeringen bedömer att den utökade undervisningstiden i grundsärskolan, specialskolan och sameskolan bör användas för ämnet matematik. Vidare föreslås en ändring av timplan som innebär att antalet undervisningstimmar i svenska eller svenska som andraspråk, matematik och engelska inte ska få minskas vid skolans val. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800)........................... Ärendet och dess beredning .............................................................. och allmänna råd ................................ Utökad undervisningstid i matematik ............................................. Minsta totalt garanterade undervisningstid och undervisningstid i matematik ........................................... Skolans val i ................................................. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser .................... Konsekvenser av förslagen ............................................................. Konsekvenser för staten ................................................... Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen............. Konsekvenser för enskilda ............................................... Bilaga 1 Sammanfattning av promemorian Utökad undervisningstid i matematik................................................ Bilaga 3 Förteckning över remissinstanser ......................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ...... 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). 2Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs att 10 kap. 5 §, 11 kap. 7 §, 12 kap. 5 § och 13 kap. 5 § skollagen (2010:800) och bilaga 1 till lagen ska ha följande lydelse. Den totala undervisningstiden för varje elev ska vara minst . Ytterligare bestämmelser om fördelning av undervisningstiden (timplan) finns i bilaga 1. Den totala undervisningstiden för varje elev i ska vara minst . Bestämmelser om fördelning av undervisningstiden (timplan) finns i bilaga 1. för varje elev i grundsärskolan ska för varje elev i grundsärskolan ska elev i inriktningen träningsskolan ska den totala undervisningstiden dock vara minst . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om fördelning av undervisningstiden (timplan). för varje elev i specialskolan ska för varje elev i specialskolan ska Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om fördelning av undervisningstiden (timplan). för varje elev ska vara minst 4 200 för varje elev i sameskolan ska Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om fördelning av undervisningstiden (timplan). Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången för elever som påbörjar årskurs 1 i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. För elever i som påbörjar årskurs 2 Prop. 2012/13:64 respektive årskurs 3 gäller följande: den totala undervisningstiden ska vara minst respektive , undervisningstiden i matematik ska vara minst respektive , och undervisningstiden i matematik samt antalet timmar i timplanen för svenska eller svenska som andraspråk och engelska får inte minskas vid skolans val. 3.För elever i grundsärskolan som påbörjar årskurs 2 respektive 3 ska den totala undervisningstiden vara minst respektive . Detta gäller inte elever i träningsskolan. 4.För elever i specialskolan som påbörjar årskurs 2, 3 respektive 4 ska den totala undervisningstiden vara minst , respektive . 5.För elever i sameskolan som påbörjar årskurs 2 respektive 3 ska den totala undervisningstiden vara minst respektive . 6.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för elever som påbörjar årskurs 4 eller en högre årskurs i , grundsärskolan eller sameskolan eller årskurs 5 eller en högre årskurs i specialskolan. 2012/13:64 Nuvarande lydelse Undervisningstid i timmar för ämnen och ämnesgrupper totalt Svenska eller svenska som andraspråk Totalt garanterat antal timmar Vid skolans val får antalet timmar i timplanen för ett ämne eller en ämnesgrupp minskas med högst . Undervisningstid i timmar för ämnen och ämnesgrupper totalt Svenska eller svenska som andraspråk Totalt garanterat antal timmar Vid skolans val får antalet timmar i timplanen för ett ämne eller en ämnesgrupp minskas med högst . Antalet timmar för svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik får dock inte minskas. 2012/13:64 3 Ärendet och dess beredning Regeringen aviserade i bl.a. budgetpropositionen (prop. 2011/12:1, utg.omr. 16, s. 47) sin avsikt att återkomma till med förslag om att utöka den garanterade undervisningstiden i matematik i och motsvarande skolformer. () har promemorian Utökad undervisningstid i matematik (U2012/3839/S) utarbetats. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1 och dess lagförslag i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissammanställningen finns tillgänglig i (U2012/3839/S). Under beredningen har följande myndigheter och organ beretts tillfälle att yttra sig över ett utkast till lagrådsremiss med förslag till övergångsbestämmelser: , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, Sameskolstyrelsen, (Nationellt centrum för matematikutbildning), utvärdering, och Kommuner och Landsting (SKL). De inkomna synpunkterna finns tillgängliga i (U2012/3839/S). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådet har lämnat förslaget utan erinran. I förhållande till lagrådsremissens lagförslag har vissa språkliga ändringar gjorts. I skollagen (2010:800) finns bestämmelser som garanterar varje elev i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan en minsta total undervisningstid under utbildningen (se 10 kap. 5 §, 11 kap. 7 §, 12 kap. 5 § och 13 kap. 5 §). För finns bestämmelser om undervisningstidens fördelning på ämnen m.m. i timplanen för (se bilaga 1 till skollagen). Av timplanen framgår att undervisningstiden i ämnet matematik ska vara minst . Omfattningen av undervisningstiden i matematik i har varit oförändrad sedan timplanen infördes i sin nuvarande form i samband med läroplansreformen 1994 (prop. 1992/93:220, bet. 1993/94:UbU1, rskr. 1993/94:82). Timplaner för grundsärskolan, specialskolan och sameskolan finns som bilagor till skolförordningen (2011:185). Där framgår att undervisningstiden i matematik ska vara minst i grundsärskolan, minst i specialskolan och minst 640 Prop. 2012/13:64 timmar i sameskolan. Av bilagan till skollagen framgår att av den minsta totala undervisningstiden i utgörs av skolans val. Antalet timmar för ett ämne eller en ämnesgrupp får minskas med högst till förmån för skolans val. Av skolförordningen framgår i fråga om grundsärskolan bl.a. att av den minsta totala undervisningstiden utgörs av skolans val. Vidare framgår att antalet timmar för varje ämne inte får minskas i oproportionerligt stor omfattning för skolans val. Av skolförordningen framgår i fråga om specialskolan bl.a. att av den minsta garanterade undervisningstiden utgörs av skolans val. Vid skolans val får antalet timmar för ett ämne eller ämnesgrupp minskas med högst . Antalet timmar för svenska, engelska, matematik, språkval och elevens val får dock inte minskas. Av skolförordningen framgår slutligen i fråga om sameskolan att av den minsta totala undervisningstiden utgörs av skolans val. Vid skolans val får antalet timmar i ett ämne eller ämnesgrupp minskas med högst . Antalet timmar för svenska, engelska, matematik, samiska och elevens val får dock inte minskas. Av 9 kap. 4 § skolförordningen (2011:185) framgår att huvudmannen efter förslag av rektorn beslutar om fördelning mellan årskurserna av undervisningstiden i . Motsvarande bestämmelser avseende grundsärskolan respektive sameskolan finns i 10 kap. 3 § respektive 12 kap. 3 § skolförordningen. När det gäller specialskolan finns bestämmelser om fördelning av den garanterade undervisningstiden (timplan) för elever som läser ämnet teckenspråk i bilaga 2 till skolförordningen. Specialpedagogiska skolmyndigheten får meddela föreskrifter om fördelning av den garanterade undervisningstiden för andra elever än de som läser teckenspråk (11 kap. 2 § skolförordningen). När grundsärskolans kursplaner tillämpas för elever med utvecklingsstörning gäller i stället att undervisningstiden ska fördelas på grundsärskolans ämnen eller ämnesområden, elevens val samt i förekommande fall teckenspråk och skolans val. För elever med utvecklingsstörning får avvikelser göras från timplanen. 4.2Skolverkets rapport och allmänna råd Som nämnts i promemorian gav regeringen i regleringsbrevet i uppdrag att kartlägga och analysera hur en utökning av undervisningstiden i matematik i och motsvarande skolformer kan användas för att i så stor utsträckning som möjligt stärka elevernas matematikkunskaper (U2011/7297/S). redovisade uppdraget i rapporten undervisningstid i matematik (rapport 378, U2012/5063/S), som finns tillgänglig på webbplats, . I rapporten redovisar myndigheten sin bedömning av när i utbildningen en utökning av undervisningstiden bör förläggas samt hur och till vad den bör användas. 2012/13:64 Med hänvisning till forskning som pekar på att den viktigaste faktorn för fortsatt kunskapsutveckling i matematik är att tidigt grundlägga ett matematiskt kunnande gör bedömningen att en utökning av undervisningstiden bör fördelas med i årskurserna 13 för att få den önskade effekten. En sådan utökning ger eleverna bättre möjligheter att utveckla en tidig begreppsförståelse och förståelse för beräkningsstrategier. Att dessa förmågor behöver stärkas hos svenska elever framgår bl.a. av analyser av elevers lösningar i internationella studier och nationella ämnesprov. Genom att förlägga den utökade undervisningstiden till frigörs enligt tid för elevernas kunskapsutveckling i . Den tid som ofta används i de senare årskurserna för att repetera och fylla tidiga kunskapsluckor kan då användas för undervisning om det innehåll som årskurserna 79 är avsedda för. betonar vidare behovet av en tydlig styrning och ledning samt rektorns roll som pedagogisk ledare. konstaterar att i ett målstyrt system bör huvudmannen följa upp och utvärdera att den utökade undervisningstiden i matematik har effekt genom att i sitt systematiska kvalitetsarbete fokusera på såväl undervisningens kvalitet som elevernas måluppfyllelse. Som stöd för detta har utfärdat allmänna råd om det systematiska kvalitetsarbetet, allmänna råd (SKOLFS 2012:98) om systematiskt kvalitetsarbete för skolväsendet. Även allmänna råd (SKOLFS 2011:149) om planering och genomförande av undervisningen är ett viktigt stöd för huvudmannen i arbetet med att utveckla undervisningen i matematik. 5 Utökad undervisningstid i matematik 5.1Minsta totalt garanterade undervisningstid och undervisningstid i matematik Regeringens förslag: Den minsta totala undervisningstiden i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan ska öka . För elever i inriktningen träningsskolan inom grundsärskolan ska den minsta totala undervisningstiden även fortsättningsvis vara . Vidare ska undervisningstiden i matematik i ökas . Regeringens bedömning: Undervisningstiden i matematik bör ökas i grundsärskolan, specialskolan respektive sameskolan och därmed uppgå till minst , respektive i dessa skolformer. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag och bedömning. Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som har yttrat sig över förslagen, bl.a. , Sameskolstyrelsen, Specialpedagogiska myndigheten, , och merparten av kommunerna, ställer sig positiva till eller har inget att invända mot förslaget att den minsta totala undervisningstiden i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan samt den i timplanen för angivna undervisningstiden för matematik ska öka . anför att det är viktigt att sätta in åtgärder i tidiga åldrar för att inte bristande kunskaper ska upptäckas för sent och följa eleven från till gymnasiet och vidare. Skolinspektionen föreslår att får i uppdrag att utarbeta allmänna råd om hur skolorna bör förlägga den utökade undervisningstiden i matematik. välkomnar en utökning av undervisningstiden i matematik och lyfter fram den bedömning som verket har gjort i sin rapport, dvs. att den utökade tiden bör förläggas i årskurserna 13. påpekar dock att sameskolan är sexårig samt att övriga skolformer är nio- eller tioåriga. Om det kommer att vara öppet hur utökningen av undervisningstiden ska placeras bör enligt utökningen av undervisningstiden i sameskolan ses över från ett likvärdighetsperspektiv. Nationellt centrum för matematikutbildning instämmer i bedömningen att utökad undervisningstid i matematik kan ge förutsättningar för en förbättring av elevernas resultat i matematik, men anser att det är angeläget att satsningen följs av andra långsiktiga åtgärder för att den ska bli effektiv. Kommuner och Landsting (SKL) anför att det saknas belägg för att en utökning av den statligt reglerade minsta garanterade undervisningstiden i matematik är den mest effektiva åtgärden för att förbättra elevernas resultat i ett ämne. Trots det tror SKL att förslaget, tillsammans med andra åtgärder, kan bidra till att utveckla och stärka matematiken som skolämne, t.ex. genom att förlägga mer undervisning till . utvärdering (IFAU) anser att det är troligt att fler undervisningstimmar i matematik leder till förbättrade kunskaper, men menar att det kan finnas skäl att stärka och utvärdera innehållet i existerande timmar innan man utökar antalet timmar. är positivt till att öka betoningen av matematik i skolan, men tveksamt till att en utökning av den statligt garanterade undervisningstiden är den bästa vägen att uppnå detta. Det viktiga enligt är att ha undervisning som är av hög kvalitet. ifrågasätter om en utökning av tiden genom statlig reglering ger de effekter som efterfrågas. kommun framhåller att åtgärder i syfte att säkerställa en mer strukturerad undervisning och att undervisningen vilar på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet skulle vara ett mer verkningsfullt sätt att höja måluppfyllelsen i matematik än att öka undervisningstiden, och avstyrker därför förslaget. Även kommun avråder från en utökning av undervisningstiden i matematik. Skälen för regeringens förslag Undervisningstiden i matematik bör öka Mycket tyder på att svenska elevers matematikkunskaper försämrats . Andelen elever som har uppnått målen i matematik i slutet av årskurs 9 har minskat, som det genomsnittliga meritvärdet, dvs. betygsgenomsnittet för samtliga ämnen, har ökat. Andelen elever som fått minst betyget Godkänt i det nationella provet i matematik i årskurs 9 har också minskat, från vårterminen . Bilden bekräftas i flera nationella och internationella utvärderingar. I (Programme for International Student ) 2009 hade resultatet för svenska 15-åringar försämrats signifikant jämfört med mätningen som genomfördes . TIMSS (Trends in Mathematics and Science Study) 2007 visar på en tydlig försämring för svenska åttondeklassare jämfört med tidigare mätningar gjorda 1995 respektive 2003. har det svenska resultatet försämrats med nära en halv standardavvikelse, vilket enligt vissa uppskattningar motsvarar mer än effekten av ett extra års skolgång. Tillsammans med är det land som haft den största resultatnedgången. I TIMSS 2007 deltog även med elever i årskurs fyra. Resultatet för svenska fjärdeklassare var signifikant under genomsnittet för deltagande EU- och . I TIMSS- undersökningarna jämförs inte bara elevernas resultat utan även de deltagande länderna med avseende på andra faktorer, t.ex. undervisningstid. Jämförelserna visar att svenska elever får relativt få undervisningstimmar i matematik och att skillnaden i förhållande till EU- och OECD-genomsnittet är större i årskurs fyra än i årskurs åtta. Tidiga erfarenheter av matematik kan vara avgörande för framtida attityder till och intresse för ämnet. Brister i elevers matematikkunskaper som upptäcks och åtgärdas tidigt minskar också behovet av omfattande extra stödinsatser längre fram i utbildningen, såväl i matematik som i andra ämnen. Att ytterligare förstärka matematikundervisningen kan ge positiva effekter och bidra till förbättrad måluppfyllelse i hela utbildningssystemet. Många remissinstanser har betonat vikten av att matematikundervisningen är av hög kvalitet. Att stärka lärarnas kompetens i matematik och matematikdidaktik är en central del i regeringens ambition att öka elevernas kunskaper i och intresse för matematik. kommer lärarnas förutsättningar att bedriva en god matematikundervisning, särskilt i de tidiga grundskoleåren, att förbättras genom att samtliga grundlärare som genomgår den nya grundlärarutbildningen, även de med inriktning mot arbete i förskoleklass och årskurs 13, kommer att läsa minst 30 högskolepoäng matematik. För att ytterligare höja kvaliteten i matematikundervisningen har regeringen tagit initiativ till en särskild fortbildningssatsning för matematiklärare, det s.k. Matematiklyftet. har fått i uppdrag att svara för denna satsning (U2012/2103/GV). Matematiklyftet baseras på kollegialt lärande med expertstöd i form av s.k. matematikhandledare. Kompetensutveckling i form av kollegialt lärande med stöd av externa experter har ett stort stöd i forskning och beprövad erfarenhet och lyfts fram som en framgångsrik modell för fortbildning av lärare i bl.a. rapporten lära av de bästa en om svensk skola i ett internationellt forskningsperspektiv (Rapport 2011:8). Regeringen anser dock att ytterligare insatser krävs. Som nämnts ovan får svenska elever relativt få undervisningstimmar i matematik vid en internationell jämförelse. Regeringen har därför i bl.a. budgetpropositionen (prop. 2011/12:1, utg.omr. 16) aviserat att den avser att återkomma med förslag om att utöka den minsta garanterade undervisningstiden i matematik i och motsvarande skolformer. Enligt regeringens mening är en utökning av den garanterade undervisningstiden i matematik ett viktigt led i att höja svenska elevers matematikkunskaper. Förslaget stöds också av en majoritet av remissinstanserna. Förslaget ska ses som en del av ett antal satsningar med detta syfte. Genom fortbildningssatsningen Matematiklyftet, liksom fortbildningssatsningen Lärarlyftet II, där matematikämnet särskilt prioriterats (U2011/5531/S), kommer kvaliteten i undervisningens innehåll att öka. På vilket sätt bör ändringen ske? Enligt skollagen (2010:800) ska den totala undervisningstiden vara minst i och grundsärskolan, minst i sameskolan samt minst i specialskolan (10 kap. 5 §, 11 kap. 7 §, 12 kap. 5 § och 13 kap. 5 § skollagen). För att undervisningstiden i matematik ska kunna ökas krävs att dessa bestämmelser ändras. Av skollagens bilaga 1, timplan för , framgår att undervisningstiden i ämnet matematik ska vara minst . Som nämnts har timplaner för grundsärskolan, specialskolan och sameskolan tagits in som bilagor till skolförordningen (2011:185). Där framgår att undervisningstiden i matematik ska vara i grundsärskolan, i specialskolan och i sameskolan. Regeringen föreslår således att såväl bestämmelserna om minsta totala undervisningstid i skolformerna , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan som timplanen för ska ändras så att såväl den minsta totala undervisningstiden i dessa skolformer som undervisningstiden i matematik i utökas . Regeringen bedömer att undervisningstiden i matematik på motsvarande sätt bör öka i grundsärskolan, specialskolan respektive sameskolan till totalt , respektive . Skolinspektionen har föreslagit att ska ges i uppdrag att utarbeta allmänna råd om hur skolorna ska förlägga den utökade undervisningstiden i syfte att stödja skolorna i sin planering. Som framgår av avsnitt 4.2 gör i rapporten undervisningstid i matematik (rapport 378) bedömningen att en utökning av undervisningstiden bör fördelas med i årskurserna 13 för att få den önskade effekten. hänvisar i detta avseende till forskning som pekar på att den viktigaste faktorn för fortsatt kunskapsutveckling i matematik är att grundlägga ett matematiskt kunnande . Regeringen delar bedömning och anser vidare att 2012/13:64 tillsammans med de allmänna råd som har tagit fram om dels planerande och genomförande av undervisningen (allmänna råd [SKOLFS 2011:149] om planering och genomförande av undervisningen), dels det systematiska kvalitetsarbetet (allmänna råd [SKOLFS 2012:98] med kommentarer om systematiskt kvalitetsarbete för skolväsendet) utgör tillräckligt stöd för huvudmännen. En huvudman kan dock utifrån lokala förutsättningar ha anledning att göra en annan bedömning av hur den utökade tiden ska förläggas. har påtalat att sameskolans garanterade undervisningstid föreslås ökas , trots att den är sexårig medan övriga motsvarande skolformer är nio- och tioåriga. Elever i sameskolan fullgör endast av sin skolplikt i . För att eleverna ska få den garanterade undervisningstid de enligt detta förslag har rätt till så tidigt som de bör få den bör, enligt regeringens mening, även den minsta garanterade undervisningstiden i sameskolan ökas . Sameskolstyrelsen har inte heller haft något att invända mot förslaget. När det gäller behovet av särskilda stödinsatser i matematik bedömer regeringen att det behovet knappast kommer att öka proportionellt mot utökningen av undervisningstiden. Genom reformen kommer skolornas möjlighet att inom ramen för den ordinarie undervisningstiden ge eleverna möjlighet att utvecklas i enlighet med utbildningens mål att öka. I och med att skolorna får mer tid att tidigt åtgärda brister i elevernas matematikkunskaper torde behovet av särskilt stöd i matematik i senare år snarare att minska. Däremot är det för många elever i behov av särskilt stöd, bl.a. många elever med funktionsnedsättning, inte tillräckligt att enbart utöka undervisningstiden. I många fall behövs det således även fortsättningsvis kompletterande insatser om målen i matematik ska kunna uppnås. För elever i grundsärskolan som inte kan tillgodogöra sig hela eller delar av utbildningen i ämnen finns en särskild inriktning som benämns träningsskola, där eleven kan läsa hela eller delar av sin utbildning som ämnesområden. Utbildningen i träningsskolan ska kunna utformas flexibelt utifrån elevens behov och förutsättningar och det är huvudmannen för utbildningen som avgör om en elev i grundsärskolan huvudsakligen ska läsa ämnen eller ämnesområden. För elever som är placerade i träningsskolan föreslås ingen utökning av den garanterade undervisningstiden. Matematik ingår inte som ett ämnesområde i träningsskolan, men däremot finns i träningsskolans timplan ett block som utgör fördelningsbar undervisningstid. Det bör därför ändå finnas utrymme för elever i träningsskolan som läser ämnet matematik att få den utökade undervisningstid i matematik som föreslås för övriga elever i grundsärskolan. Uppföljning och utvärdering av reformen Regeringen har tagit initiativ till ett antal omfattande reformer i syfte att höja kunskapsnivån och öka måluppfyllelsen i bl.a. och motsvarande skolformer. En viktig del i genomförandet av en reform är att också följa upp och utvärdera reformens genom- Prop. 2012/13:64 förande och dess effekter. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att följa upp genomförandet av reformen. Regeringen avser också att låta utvärdera reformens effekter på bl.a. elevernas resultat. Regeringens förslag: Bestämmelserna om skolans val i ska ändras så att antalet undervisningstimmar i svenska eller svenska som andraspråk, matematik och engelska inte får minskas.