prop · H1031d27 · 2013-09-18 00:00:00 — Solvit försöker sedan att lösa de potentiella hinder som begränsar den fria rörligheten. Regeringen har för avsikt att lägga fortsatt vikt vid Solvit:s funktion i arbetet med att undanröja handelshinder. används () även vid anmälningar enligt tjänstedirektivet av nya författningsförslag som planeras i medlemsstaterna. har fortsatt en viktig roll som nationell samordnare av arbetet med att registrera svenska myndigheter i systemet, utbilda samt övervaka frågeflödet och se till att svenska och andra EU-myndigheter får svar på sina frågor . Tanken är även att framöver ska tillämpas på fler rättsakter än de tre nuvarande tjänstedirektivet, yrkeskvalifikationsdirektivet och utstationeringsdirektivet. kommer på regeringens uppdrag att fortsätta fördjupa samarbetet med kommuner och statliga myndigheter när det gäller deras roll och förståelse för den inre marknaden. Som ett led i att ytterligare öka medvetandegraden och klargöra kommunernas ansvar när det gäller och närmare bestämt tjänstedirektivets regler beslutade regeringen om en proposition som tydliggör kommunernas anmälningsskyldighet i förhållande till kommissionen när dessa tar fram förslag till vissa kommunala föreskrifter som påverkar tillträdet till eller utövandet av en tjänst. Lagändringen föreslås träda i kraft . väntas ett lagstiftningspaket antas av EU där nio olika EU-direktiv som reglerar produkter revideras i enlighet med den modell som följer av det s.k. varupaketet. Syftet med revideringen är att rättsakter som innehåller krav på produkter ska bli mer När paketet har beslutats vidtar arbetet med att genomföra direktiven i svensk rätt. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac) Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac) kommer att spela en viktig roll som expertmyndighet vid genomförandet av de reviderade direktiven och som samrådsmyndighet för de myndigheter som kommer att arbeta med att genomföra dessa reviderade direktiv. Målet i övrigt för Swedac är att myndigheten med fortsatt hög kompetens ska utöva och utveckla sin verksamhet som ansvarig myndighet för ackreditering och teknisk kontroll, som samordnare av marknadskontroll samt som ansvarig myndighet för reglerad mätteknik och kontroll av ädelmetaller. Utvecklingen av Swedacs verksamhet beror till stor del på utvecklingen inom ackrediteringsområdet, t.ex. om ackreditering införs för något nytt område. Swedacs verksamhet som samordnande myndighet för marknadskontroll har stor betydelse för att säkerställa att varor och tjänster på marknaden uppfyller gällande krav. presenterade kommissionen ett förslag till en ny förordning om marknadskontroll som förhandlas i rådet . Swedac har en nyckelroll när det gäller att uppnå regeringens mål om en väl fungerande inre marknad. Såvitt avser för har Swedac och fått ansvar att leda tre flaggskeppsprojekt inom prioritetsområde 6 avseende den inre marknaden. Projekten redovisas till . Regeringen bedömer att rörligheten och konkurrenskraften i kan stärkas ytterligare genom samverkan inom ramen för strategin. Nya samarbeten är också nödvändiga. Det är avgörande att de myndigheter och regioner som arbetar med att främja konkurrenskraft och tillväxt från olika utgångspunkter samarbetar och skapar synergieffekter som bidrar till att åstadkomma en utveckling av den inre marknaden genom bl.a. ökad export och tillväxt. Standardisering är ett viktigt verktyg för innovation, konkurrenskraft och för en hållbar samhällsutveckling. En allt snabbare globaliseringsprocess förändrar just nu villkoren för standardiseringen men ökar också dess betydelse för tillväxten och för att kunna möta de stora samhällsutmaningar vi står inför som klimatförändringar och en växande och åldrande befolkning. avser att ta fram en svensk strategi för standardisering. Regeringens avser att noggrant följa arbetet. Det är viktigt att identifiera vilka strategiska områden för standardisering som ska satsa på för ökad konkurrenskraft, tillväxt och välfärd. Det innefattar också hur våra myndigheter, som spelar en viktig roll i standardiseringen, ska arbeta med standardisering. Vissa myndigheter kan behöva stärka sitt engagemang i standardiseringen. trädde en ny förordning om europeisk standardisering ikraft (förordning (EU) 1025/2012). Förordningen syftar till att göra standardiseringsprocessen mer effektiv och transparent, öka olika samhällsintressenters inflytande över – och tillgång till – standarder och bredda tillämpningsområdet till att också omfatta tjänstestandarder. Förordningen ersätter de delar av direktiv /34/EG som rör standardisering. Regeringens målsättning är att den nya lagstiftningen ska leda till en bredare användning av standarder bl.a. på tjänsteområdet, där regeringen ser stor potential till ökad svensk kunskapsbaserad export. har i uppgift att i samarbete med svenska intressenter följa utvecklingen av EU:s standardiseringspolitik och hålla regeringen underrättad om viktiga skeenden och utvecklingstendenser inom standardiseringen som är av betydelse för svensk ekonomi. Handelspolitiken är ett viktigt instrument för att tillvarata globaliseringens möjligheter men också för att hantera dess möjliga avigsidor. Tydliga, icke-diskriminerande, globala regler för internationell handel är avgörande för hållbar tillväxt och utveckling. Det är ett ömsesidigt intresse att även de fattiga länderna kan utnyttja globaliseringens möjligheter. Regeringen har ambitionen att fortsatt stimulera till en fortlöpande dialog, i EU och internationellt, om de handelspolitiska perspek- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 tiven i den förändrade globala kontexten. Detta är viktigt inte minst i ljuset av internationaliseringen och företagens ökande fragmentisering, men också därför att handelspolitiken aktivt måste bidra till vår tids stora globala utmaningar såsom klimatförändringarna och fattigdomsbekämpningen. Dialogen är viktig också i ljuset av tendenser till ökad protektionism som kan skönjas inom EU och globalt. Som ett öppet och handelsberoende land lägger stor vikt vid det multilaterala handelssystemet. WTO är grundbulten i detta system, och arbetar aktivt för att värna WTO som organisation både vad gäller regler och som handelspolitiskt organ. Regeringen kommer att fortsätta arbetet för att framsteg görs i WTO för reella marknadsöppningar samt förbättrade och förenklade regelsystem. På kort sikt verkar regeringen för ett lyckat resultat vid WTO:s nionde ministermöte på och att ett beslut då kan fattas om ett minipaket som inkluderar en överenskommelse om förenkling av handelsprocedurer samt vissa andra frågor av särskild relevans för . För regeringen är ett avtal om handelsprocedurer särskilt prioriterat eftersom det skulle innebära vinster för samtliga WTO-medlemmar, men särskilt för utvecklingsländerna. På skulle ett lyckat avslut på Doharundan stärka WTO, ge världsekonomin en positiv injektion samt bidra till ökad handel och tillväxt, inte minst för utvecklingsländerna. Multilaterala handelsavtal är också den bästa försäkringen mot ökad protektionism. Regeringen arbetar för att översynen av WTO:s informationsteknikavtal, , leder till en utvidgning av avtalet till flera länder och flera produkter. Tullfrihet för elektronikvaror är viktigt för både svenska konsumenter och exportintressen samt för möjlighet att utvecklas. avser även arbeta för att fler länder ansluter sig till WTO:s avtal om offentlig upphandling, GPA (Goverment Procurement Agreement). Av särskilt intresse är att blir medlem. Regeringen lägger stor vikt vid att utvecklingsländernas intressen och särskilda behov tillvaratas i såväl WTO som i andra handelsrelaterade organisationer och förhandlingar. Målet är att stärka fattiga människors 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 och länders möjligheter att ta del av globaliseringens fördelar. Ökande handel, och minskade handelshinder, är avgörande i detta sammanhang. Regeringen driver konsekvent linjen att EU ska visa största möjliga öppenhet gentemot fattiga länder, särskilt vad gäller varor och tjänster som fattiga människor producerar. har ett gott anseende och förtroende i många fattiga länder. Regeringen följer även särskilt de utvecklingsfrågor som kan utgöra en del av minipaketet till WTO:s nionde ministermöte. Vid sidan av multilaterala förhandlingar spelar bilaterala och regionala initiativ en viktig roll. I förhandlingar mellan en mindre grupp av länder är möjligheterna också större att nå ett mer omfattande resultat – både i form av vilka handelshinder som ingår i ett avtal och hur långtgående liberaliseringar som görs. Regeringen verkar fortsatt för att EU driver förhandlingar om bilaterala och regionala frihandelsavtal med en rad länder och regioner i världen, och att svensk industris intressen tas tillvara både i urvalet av länder/regioner som EU förhandlar med och i specifika delar av avtalen. För att skapa bättre förutsättningar för svenska företag att konkurrera på världsmarknaden är det viktigt att frihandelsavtalen, utöver avveckling av tullar, också innehåller effektiva regler som rör t.ex. ursprungsregler, icke-tariffära handelshinder, investeringar och immaterialrätt. Utöver de förhandlingar som har slutförts med , och är förhoppningen att ytterligare förhandlingar kan avslutas , närmast med . Förhandlingar med lanserades och beräknas slutföras före utgången av 2014. Avtalet förväntas bli mycket omfattande och utgöra ett systemskifte eftersom omfattningen av handeln kommer att påverka världshandeln i stort. Även förhandlingarna som inletts med förväntas leda till ett ambitiöst avtal. Förhandlingarna med , och väntas fortgå ; därtill kan ytterligare ASEAN-länder tillkomma. väntas också förhandlingar inledas med ytterligare länder i . I förhandlingarna med förväntas framsteg tidigast ske . Avtalet med har trätt ikraft provisoriskt för vissa av länderna i , liksom avtalet med och . Förhandlingar med har slutförts men inte undertecknats. I EU:s förhandlingar om ekonomiska partnerskapsavtal är en stark röst för en konstruktiv dialog med de s.k. AVS-länderna, dvs. ett 70-tal länder i , och . Regeringen eftersträvar utvecklingsfrämjande, breda och fullödiga regionala avtal med alla AVS-länder samt att samarbetet kring handelsrelaterade biståndsinsatser kopplade till partnerskapsavtalen konkretiseras. Rådet och har nått en kompromiss att den nu gällande interimslösningen för Ekonomiska partnerskapsavtal (EPA) planeras att upphöra för de AVS- länder som inte har fullföljt åtagandena och ratificerat den tillfälliga övergångslösningen. Detta bör medföra att förhandlingsaktiviteten ökar för att nå fram till avslut i de regionala EPA-grupperna så att den gällande interimslösningen kan övergå till rättsligt bindande avtal, förenligt med de internationella handelsreglerna i WTO. Regeringen anser att EU behöver ett bättre regelverk på antidumpningsområdet och avser fortsätta att arbeta aktivt för detta, bl.a. inom ramen för förslaget om modernisering av skyddsinstrumentsystemet. Även EU:s användning av s.k. antisubventionsåtgärder behöver ses över och förändras i mer frihandelsvänlig riktning. stödjer fortsatt EU:s arbete för att säkerställa immaterialrättslig lagstiftning och efterlevnad av denna lagstiftning i olika delar av världen. fortsätter också att verka för att ska utvecklas och tillämpas så att den blir ett effektivt hjälpmedel för svenska företag att tackla handelshinder i tredje land. Marknadstillträdesstrategin ska genom öppen och fri handel säkra tillgången på råvaror och för industrin strategiskt viktiga insatsvaror. Regeringens ambition för offentlig upphandling är att åstadkomma förbättrat marknadstillträde på internationella upphandlingsmarknader. Det är också viktigt att tillträdet till europeiska upphandlingsmarknader inte begränsas. Regeringen kommer därför fortsatt att motsätta sig kommissionens lagförslag om att begränsa tillträdet till EU:s marknad för offentlig upphandling. På området investeringar stödjer arbetet med att ta fram en gemensam investeringspolitik som månar om att det existerande skyddet för investeringar inte försämras. Handelspolitiken utgör ett viktigt instrument för att möta olika mål på miljö- och klimatområdet. Handeln med utrotningshotade växter och djur omsätter till exempel mycket stora belopp och hotar den biologiska mångfalden. Handelspolitiska verktyg, t.ex. i form av åtaganden i EU:s frihandelsavtal, samt riktade biståndsinsatser för att utbilda tulltjänstemän i relevanta länder, är bra exempel på insatser som avser bidra till regeringens miljöarbete. intensifierar också arbetet för nedmontering av tullar och andra handelshinder på miljö- och klimatvänliga varor, tjänster och teknik. Regeringen är övertygad om att har en viktig uppgift i att föra den internationella handelspolitiska agendan framåt, bl.a. avseende frågan om globala värdekedjor. Ett fruktbart samarbete om denna fråga pågår mellan och . Regeringen finansierar en OECD-studie som analyserar hur låg- och medelinkomstländer ska kunna integrera sig i regionala och globala värdekedjor, med särskild tonvikt på förenklade handelsprocedurer. bedriver ett angeläget arbete kring frågor om företagens samhällsansvar, Corporate Social Responsibility (CSR) eller hållbart företagande, för att stärka företagens möjligheter att hantera utmaningar kring mänskliga rättigheter, miljö, arbetsvillkor och antikorruption. Regeringen förväntar sig att svenska företag respekterar mänskliga rättigheter i all sin verksamhet. Regeringen uppmuntrar alla svenska företag att arbeta med hållbart företagande, och stödja och följa de internationella normer och riktlinjer som finns på området (riktlinjer för multinationella företag, Global Compact och FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter). främjar Sverigebilden och ökar därmed konkurrenskraft. Företag som tar ett samhällsansvar bidrar också till att nå de nationella miljökvalitetsmålen i och till att uppnå en hållbar utveckling i såväl som i andra delar av världen. Detta är viktigt också när det gäller främjandet av 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 svenska företag och investeringar i utlandet. avser öka ansträngningarna att etablera bilaterala kontakter på CSR-området med länder i bl.a. , och söder om samt i i syfte att främja hållbart företagande. Bilaterala kontakter är också ett värdefullt verktyg för att understödja svenska företags ansträngningar att bedriva en ansvarsfull verksamhet på marknader där företagen ofta möter stora utmaningar på CSR-området. Regeringen fäster stor vikt vid det internationella samarbetet på antikorruptionsområdet. Korruption är ett globalt fenomen och ett stort socialt problem som undergräver demokratiska beslutsprocesser, förhindrar och försvårar handel, investeringar och entreprenörskap och gör ekonomiska transaktioner mer kostsamma. Korruption är ett allvarligt hinder för utveckling och för fattigdomsbekämpning. tillämpning av mot korruption kommer att granskas . kommer i sin tur att delta i granskningen av tillämpningen av konvention mot mutor såväl som FN- konventionen . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 4.6.12:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Tabell 4.2 Anslagsutveckling 2:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 23 697 tkr prisnivå. 3Motsvarar 23 696 tkr prisnivå. 4Motsvarar 23 695 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Styrelsens för ackreditering och teknisk kontroll förvaltningsutgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.3 Budget för avgiftsbelagd verksamhet – Ackreditering m.m. samt Internationellt utvecklingsarbete (intäkt -kostnad) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) uppgick resultatet från uppdragsverksamheten (ackreditering m.m.) till . Överskottet kan hänföras till ett ökat antal ansökningar om ackreditering i kombination med tillfälligt mindre bemanning. Överskottet beräknas motsvara ett underskott under närmast följande år. Intäkterna från tjänsteexport beräknas minska till följd av att vissa internationella utvecklingsprojekt avslutas. I övrigt förväntas inga större förändringar när det gäller intäkter och kostnader. Tabell 4.4 Budget för avgiftsbelagd verksamhet – Metrologi m.m. (som inte får anslag/bidrag) anslag/bidrag) anslag/bidrag) Swedac har rätt att ta ut avgifter inom den reglerade mättekniken (legal metrologi). Avgifterna ska endast finansiera själva tillsynen och inte relatera till myndighetsverksamhet som finansieras via anslaget. förväntas inga större intäktsförändringar. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac) . beräknas anslaget till respektive . Tabell 4.5 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 2:1 Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll: Myndighetsverksamhet Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3 Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Tabell 4.6 Anslagsutveckling 2:2 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 83 056 tkr prisnivå. 3Motsvarar 83 056 tkr prisnivå. 4Motsvarar 83 056 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:2 . beräknas anslaget till respektive . Tabell 4.7 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 2:2 Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3 Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 4.8 Anslagsutveckling 2:3 Exportfrämjande verksamhet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för det statliga uppdraget avseende exportfrämjande till (Business ), för näringslivsfrämjande åtgärder och för främjande av svenska företags affärer kopplade till projektexport och andra typer av offentligt upphandlade affärer. Anslaget får användas för näringslivsfrämjande på strategiska marknader och områden, exportutveckling, förstärkt närvaro i ekonomiskt dynamiska regioner, importfrämjande samt särskilda handelsfrämjande och handelspolitiska åtgärder. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till insatser till stöd för Sverigeprofilering genom i utlandet. export- och investeringsråds verksamhet grundar sig på ett avtal mellan staten och . Regeringen prioriterar ett aktivt exportfrämjande som möter de små och medelstora företagens behov. Genom propositionen Gemensam organisation för export- och investeringsfrämjande (prop. 2011/12:92, bet. 2011/12:NU23, rskr. 2011/12:265), som beslutade i enlighet med regeringens förslag, har grunden lagts till en mer slagkraftig och effektiv organisation för svenskt export- och investeringsfrämjande. Uppgiften att bedriva statligt finansierat investeringsfrämjande har inordnats i exportråd 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 , som då bytte namn till . Regeringen fäster vidare stor vikt vid att möjligheter till synergier och samverkan mellan främjandets olika delar tas tillvara liksom mellan myndigheter och organisationer på både nationell, regional och lokal nivå som arbetar med företagsutveckling och internationalisering. görs genom en överenskommelse mellan regeringspartierna och Socialdemokraterna en särskild satsning –2014 på riktade exportfrämjande åtgärder. Satsningen inriktas på att främja exporten i små och medelstora företag och att främja handeln med BRIC-länderna (, , och ) samt . Satsningen riktas särskilt mot viktiga framtidsbranscher. Genom överenskommelsen höjdes nivån 2012 med med anledning av satsningen relativt vad som anslogs i budgetpropositionen . Denna nivå vidmakthålls under resten av mandatperioden. Prioriterade insatser inom exportfrämjandet är regional exportrådgivning liksom . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:3 Exportfrämjande verksamhet . beräknas anslaget till respektive . Tabell 4.10 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 2:3 Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Tabell 4.11 Anslagsutveckling 2:4 Investeringsfrämjande 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 57 442 tkr prisnivå. 3Motsvarar 57 442 tkr prisnivå. 4Motsvarar 57 443 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för det statliga uppdraget avseende investeringsfrämjande till (Business ) och för utredningsinsatser inom området. Regeringen ser investeringsfrämjandet som ett viktigt instrument inom tillväxtpolitiken. Genom propositionen Gemensam organisation för export- och investeringsfrämjande (prop. 2011/12:92, 2011/12:NU23, rskr. 2011/12:265), som beslutade i enlighet med regeringens förslag, inordnades uppgiften att bedriva statligt finansierat investeringsfrämjande i exportråd, som då bytte namn till . Detta möjliggör att investeringsfrämjande kan bedrivas i fler länder än . Synergier mellan verksamheterna kan utnyttjas. Regeringen fäster stor vikt vid att möjligheter till samverkan mellan främjandets olika delar tas tillvara liksom mellan myndigheter och organisationer på olika nivåer som arbetar med företagsutveckling och internationalisering. Investeringsfrämjandet bygger på ett nära samspel mellan nationella, regionala och lokala aktörer. Det offentliga åtagandet inom investeringsfrämjandet ska fokusera på att främja utländska företagsinvesteringar i eller samarbeten med svenska företag som tillför kapital, kompetens och marknader till det svenska näringslivet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:4 Investeringsfrämjande . beräknas anslaget till respektive . Tabell 4.12 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 2:4 Investeringsfrämjande Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2 Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär.. 3 Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. 4.6.52:5 Avgifter till internationella handelsorganisationer Tabell 4.13 Anslagsutveckling 2:5 Avgifter till internationella handelsorganisationer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för avgifter och bidrag till samt särskilda insatser med anledning av deltagande i följande internationella handelsorganisationer: 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 –Internationella rådet för samarbete på tullområdet (WCO) –(I.C.T.B.) –Internationella Byrån för Utställningar i (). Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:5 Avgifter till internationella handelsorganisationer . och 2016 beräknas anslaget till kronor respektive 20 517 000