prop · H00390 · 2013-03-25 00:00:00 — Inom den säkerhets- och försvarspolitiska diskussionen ingick frågor om gemensamma strategiska utmaningar och även arbetet med att fortsätta att utveckla samarbetet mellan de nordiska och baltiska länderna. har prioriterat arbete med att skapa förutsättningar som möjliggör fördjupat och effektivt nordiskt försvarssamarbete på alla nivåer. En viktig uppgift har varit att fortsatt verka för en effektivare materielförsörjning och finna gemensamma nordiska lösningar. har ett flertal åtgärder initierats för att utveckla det nordiska försvarssamarbetet på materielområdet. har diskussioner genomförts kring fördjupat internationellt förmågesamarbete om militära resurser och förmågor. Genom ett nordiskt samarbete finns möjligheter till ökad försvarsförmåga, minskade kostnader och ökad uthållighet. Under det danska ordförandeskapet hölls ett ministermöte i . Det hölls även ett nordisk-baltiskt ministermöte i där möjligheter till fördjupat samarbete diskuterades. Vid ministermötet i undertecknades en gemensam avsiktsförklaring att ytterligare se över möjligheterna att etablera ett nordiskt samarbete kring taktisk flygtransportförmåga. Behovet av strategisk, operativ och taktisk rörlighet har blivit allt viktigare för ett effektivt utnyttjande av militära resurser. Samarbete kring taktisk flygtransport ökar den operativa förmågan, minskar de totala kostnaderna och ger bättre uthållighet. Vidare kom ministrarna överens om att genomföra en översyn av försvarssamarbetsstrukturen i sin helhet, fortsätta studera möjligheten för ett förstärkt och fördjupat nordiskt samarbete i , fortsätta se över stödet för afrikansk kapacitetsuppbyggnad samt att fortsätta undersöka möjligheten till konkret samarbete kring ett gemensamt nordiskt FN-bidrag. undertecknades på försvarsmaktsnivå avtal om övningssamarbete på flygsidan mellan och (Cross Border Training South, CBT S), med möjlighet även för att underteckna. Avtalet är i allt väsentligt likalydande med det som redan är etablerat mellan , och i norr (CBT North). Samarbetet har fungerat mycket väl och är en möjlighet att öka den operativa effekten i övningar utan att kostnaden ökar i samma utsträckning. Ambitionen är att i närtid sammanföra CBT N och CBT S till ett nordiskt avtal för att uppnå ytterligare rationaliseringar. Det nordiska försvarssamarbetet stärker den militära förmågan till nationella och internationella insatser, vilket i sin tur stärker gemensamma möjligheter att främja våra intressen och bidra till säkerhet och stabilitet såväl globalt som i , men också i vårt närområde och på vårt eget territorium. uttryckte även och sin beredvillighet att delta i luftrumsövervakning av . godkände och deltagande i övnings- och träningsverksamhet i samband med luftrumsövervakning av . Det nära bilaterala samarbetet mellan de nordiska länderna är en viktig del av det nordiska samarbetet. Goda och välutvecklade bilaterala relationer mellan och de övriga nordiska länderna är mycket värdefullt eftersom det sker ett omfattande utbyte länderna emellan. och kännetecknas av en stark tillväxt och att upprätthålla nära relationer är grundläggande för att behålla denna starka tillväxt. På kulturområdet finns bilaterala fonder mellan och samtliga nordiska länder. ministerrådet beviljats medel för en tvåårig fortsättning. 2012/13:90 ministerrådet är också engagerat i urfolksprojekt i (bl.a. innehar ordförandeskapet i Barents regionråd och samarbetar i flera projekt med . Ett möte på tjänstemannanivå genomförs mellan sekretariaten och ordförandeskapen i de fyra organisationerna. tog över som ordförande i . lämnar över ordförandeskapet till i samband med det avslutande utrikesministermötet i . Under det svenska ordförandeskapet har rådet stärkts, inte minst genom upprättande av ett ständigt sekretariat i , . I avser utrikesministrarna att anta en vision om framtida utmaningar och möjligheter samt om hur samarbetet ska utvecklas vidare . Frågor om hållbar utveckling, klimat och miljöskydd står högt på dagordningen. Det gäller inte minst frågorna om reducering av utsläpp av kortlivade klimatämnen, biologisk mångfald och försurning i . Men även intensifierad dialog med näringsliv om hållbar ekonomisk utveckling och urfolkens rättigheter behandlas. är en av Arktiska rådets 26 observatörer och följer löpande Arktiska rådets arbete. Ett antal projekt inom ramen för det arktiska samarbetsprogrammet har genomförts i syfte att förbättra såväl den arktiska befolkningens levnadsvillkor som i den sociala och kulturella utvecklingen. Det har även gällt insatser för att bevara den ömtåliga arktiska naturen genom att regionens resurser utnyttjas på ett hållbart sätt och att bevara den biologiska mångfalden. Prioriteringarna i Nordiska ministerrådets arktiska samarbetsprogram för perioden 20122014 (Hållbar utveckling i ) ligger väl i linje med svenska prioriteringar i regeringens strategi för den arktiska regionen (klimat, miljö, hållbar ekonomiskutveckling och mänsklig dimension). leder fördelningen av medel ur samarbetsprogrammet . planerar att i samband med temasessionen i anordna ett seminarium om hållbart resursutnyttjande i . Antalet personer som pendlar mellan och har minskat något och beräknades uppgå till cirka 17 000. Minskningen beror bland annat på den stärkta svenska kronan som har gjort det mindre ekonomiskt fördelaktigt för danskar att bosätta sig i och för svenskar att arbeta i . En annan bidragande orsak är att den danska regeringen har underlättat för tredjelandsmedborgare som gifter sig med danska medborgare att bosätta sig i . deltog samarbetsministrarna från och i ett Öresundsseminarium där bilateral handel och gränshinder var i fokus. I syfte att bidra till ökad integration i har medel som stått till regeringens förfogande avsatts för detta ändamål. Samarbetet med var fortsatt gott och mångfacetterat . I det program som ligger till grund för den danska regeringens arbete har nordiskt samarbete hög prioritet. Det danska ordförandeskapet i EU innebar en ökad besöksfrekvens på både politisk nivå och tjänstemannanivå, inte minst inför och under de nio informella ministermöten som arrangerades i . Brysselbaserade ordförandeskap med ett begränsat antal högnivåmöten i ordförandelandet var en modell som även följdes från dansk sida. Dagen före (se under Öresundssamarbetet) mötte statsrådet den danska nordiska samarbetsministern i . Gränshinder var en fråga som stod på dagordningen. Den svensk-danska handeln sjönk under den ekonomiska krisen men har återhämtat sig. ökade den svenska exporten till mer än till övriga EU. Även 2012 har lämnats till stöd för projektet . 2012/13:90 nu i . Syftet med bidraget är att stärka svenskundervisningen i Regeringen har också beviljat ett motsvarande bidrag till projektet i , vars syfte är att stärka användningen och skapa ett ökat intresse för det finska språket i . har aktivt stött EU-medlemskapsprocess t.ex. genom besöksutbyte för diskussioner på olika sakområden. Sedan förhandlingarna inleddes hade 27 kapitel öppnats och 11 stängts provisoriskt. Enligt kommissionen är detta en oöverträffad takt för ett kandidatland och avspeglar egna meriter i form av hög anpassningsnivå, god kännedom om liksom allmänt hög kompetens och kapacitet i förvaltningen. Frågan om fördelning av makrillkvoter mellan kuststaterna i de europeiska delarna av bidrog till ett omfattande informationsutbyte. Ett initiativ för att främja strategiska partnerskap mellan svenska och isländska aktörer när det gäller den globala marknaden för geotermisk energi manifesterades bland annat genom en konferens på () om kompetens på detta område. Som en uppföljning planeras en affärsdelegation från till i syfte att konkret knyta flera partnerskap. etablerades, efter ett initiativ från ambassaden, även ett samarbetsprojekt där isländska designer samverkar med svenska företag. Handeln mellan och är relativt blygsam. Många islänningar har bott i och åtskilliga importerade svenska produkter kan köpas i de isländska livsmedelsbutikerna. Arbetsmarknadsminister besökte för att närmare studera landets arbetsmarknadspolitik när det gäller frågan om ungdomsarbetslöshet samt det höga arbetskraftsdeltagandet bland äldre på . Regeringen bidrog med ekonomiskt stöd till den svensk- isländska samarbetsfonden och dess verksamhet. 2012/13:90 att öka och omsatte ca . Även antalet svenskar som bor och arbetar i fortsatte att växa . trädde avtalet mellan och om en gemensam elcertifikatmarknad i kraft, vilket innebär att länderna har ett gemensamt stödsystem för förnybar elproduktion. Det är ett unikt samarbete och det första praktiska exemplet på tillämpning av samarbetsmekanismerna i EU:s förnybartdirektiv. Regeringen bidrog till projekt i regi av informations- och rådgivningstjänsten Grensetjänsten i på den norsk-svenska gränsen. Projektet syftade till att utöka informationstjänsternas inriktning mot näringslivet. Besöksutbytet mellan och är livaktigt. nya lantråd besökte och träffade statsminister i . Den svenska talman deltog tillsammans med sin finska kollega i den åländska självstyrelsens 90-årsjubileum i . besökte det åländska lagtingets talman sin svenska motsvarighet. inleddes också ett studiebesöksutbyte mellan svenska och åländska parlamentariker, och en vänförening mellan och bildades i den svenska . presenterades en studie av handeln mellan och . Studien, som finansierats gemensamt av generalkonsulat i , och en lokal näringslivsorganisation, visade att exporten från till 2011 låg på . har det bilaterala samarbetet mellan och varit inriktat på dialog om och bevakning av det grönländska arbetet med att skapa förutsättningar för utländska investeringar till med inriktning på råvaruutvinning. antog det grönländska den s.k. storskalighetslagen som sätter ramarna för hur utländska investerare kan etablera verksamhet i . Lagen ska behandlas av . kommer sannolikt att ge etableringsgodkännande för en järnmalmsgruva och ett aluminiumsmältverk. har inga bilaterala besök eller möten ägt rum utöver ambassadens löpande arbete och det arbete som bedrivits inom under svenskt ordförandeskap. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , Adelsohn , , , , , , Hatt, Ek, , , Regeringen beslutar skrivelse 2012/13:90 Nordiskt samarbete 2012