prop · H1031d21 · 2013-09-18 00:00:00 — har i sin sammanställning delat upp de övergripande målen i fem grupper – Demografi, , Ekonomi, Natur och miljö samt Infrastruktur. Sammanställningen riktar sig bl.a. till aktörer inom samhällsplaneringen, både offentliga användare såsom länsstyrelser, regioner, kommuner, nationella myndigheter och privata aktörer, t.ex. konsulter. Enligt redovisning bör sammanställningen också kunna användas i riksdags- och regeringsarbetet. Regeringen beslutade att ge i uppdrag att, inom ramen för regionplanering enligt lagen (1987:147) om regionplanering för kommunerna i , göra en regional bedömning av behovet av nya bostäder i länets kommuner. Eftersom bostadsbyggandet i legat på en alltför låg nivå och bostadsbyggnadsbehovet i RUFS 2010 (Regional utvecklingsplan för ) utgår från den prognostiserade befolkningsutvecklingen kan det befaras att det kommer att uppföras betydligt färre bostadslägenheter än vad som är behövligt med en alltmer ökande bostadsbrist som följd. Den successivt ökande bristen på bostäder riskerar att leda till en avmattning av regionens ekonomiska tillväxt. Detta är extra allvarligt med tanke på den stora betydelse har för tillväxten i landet som helhet. har i sin redovisning till regeringen angivit att behovet av bostadstillskott i länet uppgår till mellan 9 000 (låg) och 16 000 (hög) nya bostäder (dnr S2012/4203). Detta är ett större 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 bostadsbyggnadsbehov än vad som anges i RUFS 2010. Skillnaden mellan låg och hög består i olika scenarier för samhällsutvecklingen varvid storleken på den svårbedömda migrationen utgör den största faktorn. Med hänsyn till det eftersläpande och inte tillgodosedda behovet av nya bostäder, som av bedömts uppgå till 37 000 bostäder (hög befolkningstillväxt–lågt bostadsbyggande), bör takten i bostadsbyggandet vara högre än mot slutet av perioden. I redovisas också en regional fördelning av bostadsbyggandet på de i länet ingående kommunerna. Konkurrens- och tillväxtbestämmelser har utvärderats Genom en ändring i som trädde i kraft förtydligades att det vid planläggning ska tas hänsyn till den ekonomiska dimensionen av hållbar utveckling. På regeringens uppdrag har redovisat vilka effekter lagändringen har haft på utformningen av kommunala översiktsplaner och detaljplaner samt på beslut om bygglov och förhandsbesked (dnr S2011/10460). Bo- verkets slutsats är att lagändringen inte har haft någon egentlig effekt i den praktiska planeringen och att det är få som känner till att lagen har ändrats. framhålls att ekonomisk tillväxt är en av planeringens grundförutsättningar och att frågan om tillväxt därmed beaktats i den kommunala planeringen. anser att om den aktuella typen av allmänt hållna lagformuleringar ska få någon effekt så behövs det en precisering av de allmänna intressen som ska beaktas vid planeringen och att det tydliggörs hur prioriteringar och avvägningar ska göras och på vilket sätt de olika intressena ska hanteras i olika planeringssituationer. anger vidare att det inte går att styra vilka enskilda aktörer som ska driva verksamheter eller att tvinga fram ett genomförande av planer. Den kommunala planeringen enligt ger förutsättningar för effektiv konkurrens som lagen är och ska vara konkurrensneutral. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Förenklad plan-, bygg- och genomförandeprocess har med anledning av ett regeringsuppdrag redovisat rapporten (dnr S2011/10458). I rapporten behandlar sju olika möjliga förenklingar inom ramen för . Därutöver tar rapporten upp vissa övergripande planeringsfrågor, bl.a. rörande kommunernas organisation och administrativa rutiner. anger att det ännu är för tidigt att dra några slutsatser om tillämpningen av den nya när det gäller planläggning. Kommunerna har ännu inte fullt ut kunnat använda de möjligheter till förenklingar som ges. Av rapporten framgår dock att kommunerna inte anser att de förbättringar som skett förkortat processtiderna i någon större utsträckning. Kommunerna anser enligt rapporten att det behövs betydligt fler och andra förändringar, såsom t.ex. att ska utarbeta vägledningsmaterial, att lantmäterimyndigheten ska komma in tidigt i planeringsprocessen samt att kommunens organisation och administrativa rutiner ska förbättras. I en andra etapp av uppdraget ska sprida information och kunskap, dels om hur en aktiv kan bedrivas, dels hur regelverket kan tillämpas i syfte att åstadkomma en effektiv planprocess, en ökad planberedskap och ett rationellt plangenomförande. Erfarenheterna från denna del av uppdraget ska redovisas . Lantmäteriet har utarbetat en rapport och olämpliga planbestämmelser (dnr S2013/2667). Arbetet, som initierats av regeringen, har haft som syfte att underlätta genomförandet av kommunala detaljplaner. Av rapporten framgår bl.a. att av alla antagna planer som ingått i Lantmäteriets undersökning har sådana brister som innebär att plangenomförandet försvåras. Det kan innebära ökade kostnader och större tidsåtgång. Enligt rapporten berör bristerna framför allt bristande kompetens och förståelse för de olika delarna i planeringen och plangenomförandet samt att samarbetet mellan planhandläggare och plangenomförare inte fungerat från de tidiga skedena till planens antagande. Rapporten redovisar även hur Lantmäteriet bl.a. genom rådgivning, utbild- ning och stödmaterial verkar för att förbättra kvaliteten i de kommunala detaljplanerna i syfte att förenkla plangenomförandet. Ett mål som lyfts fram är att planarbete och fastighetsbildning ska ske i en sammanhängande digital miljö. Genom att samma digitala information kan användas i båda processerna kan både tid och kostnader sparas. För att detta ska vara möjligt krävs att informationen är tolkningsbar, av rätt kvalitet och standardiserad. Lantmäteriet har i sin roll som utvecklingsmyndighet för e-förvaltning inom området geografisk information och fastighetsinformation lämnat flera lägesrapporter till regeringen (dnr S2011/8099). Av den senaste rapporten framgår hur och Lantmäteriet tillsammans arbetar med en sammanhållen process för detaljplanering och fastighetsbildning. Av samma rapport framgår också att ett samarbete, som inkluderar Kommuner och Landsting, pågår kring en enhetlig digital bygglovsprocess. (dir. 2011:104) lämnade sitt betänkande Ett effektivare plangenomförande (SOU 2012:91). I betänkandet föreslås bl.a. att lantmäterimyndigheternas roll i detaljplaneprocessen stärks, att de s.k. exploatörsbestämmelserna avvecklas, att exploateringsavtalen lagregleras och att kommunernas möjligheter att finansiera utbyggnad av gator och parker regleras på motsvarande sätt som lagstiftningen om allmänna vattentjänster. Utredningens förslag har varit föremål för remissbehandling. har vidare överlämnat sitt slutbetänkande En effektivare plan- och bygglovsprocess (SOU 2013:34). I betänkandet föreslås en lång rad regelförenklande åtgärder, bl.a. att större tyngd läggs i kommunernas översiktsplanering, att detaljplanekravet begränsas, att antalet bygglovsbefriade åtgärder utökas och att de processuella bestämmelserna förenklas. Kommunens prövning av tillstånd (detaljplan och lov) föreslås som huvudregel enbart ske i ett steg och de byggnadsreglerande bestämmelser såsom detaljplaner, vars genomförandetid gått ut, ska upphöra att gälla. Detta innebär bl.a. att det för uppförande av en ny byggnad enbart behövs ett beslut som går att överklaga och att ansökningar om lov inom områden med äldre detaljplaner ska prövas mot omgivningens stil, karaktär, byggnadsstruktur och mått. Utredningens slutbetänkande har varit föremål för remissbehandling och bereds nu i . (dir. 2011:100) har i sitt betänkande Ökat bostadsbyggande och samordnade miljökrav – genom enhetliga och förutsägbara byggregler (SOU 2012:86) bl.a. behandlat vissa plangenomförandefrågor. Utredningen har lämnat förslag som innebär att kommunernas möjlighet att förhandla och teckna avtal med byggherrar eller exploatörer om vissa plangenomförandefrågor begränsas. Utredningens betänkande i denna del bereds parallellt med första betänkande enligt ovan. Markanvisningsprocessen varierar mellan kommuner Statskontoret har på regeringens uppdrag utarbetat rapporten , bostadsbyggande och konkurrens (dnr S2011/10454). I rapporten konstaterar bl.a. att den offentligt tillgängliga informationen om markanvisningsprocessen varierar mellan olika kommuner. Informationen är ofta allmänt hållen, inkomplett eller otydlig. Den är vidare i en del fall svår att hitta och den praktiska tillämpningen av förekommande policys överensstämmer inte alltid med informationen. I många delar dokumenteras inte beslut i markanvisningsprocessen och beredningen av ärenden är i stor utsträckning personberoende. Statskontoret föreslår i rapporten att markinstrumentets betydelse för bostadsförsörjningen ska förtydligas och att detta ska ske genom att det i bostadsförsörjningslagen införs en bestämmelse om att det ska finnas en policy för markanvisningar i kommunernas riktlinjer för bostadsförsörjningen. Statskontorets förslag har varit föremål för remissbehandling. Uppföljning och tillsyn av tillämpningen av I och plan- och byggförordningen regleras länsstyrelsernas och ansvar för tillsyn, tillsynsvägledning samt uppföljning av tillämpningen av plan- och bygglagstiftningen. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 i praktiken 2012 (dnr S2013/2928) och (dnr S2012/2573) är centrala i arbetet med uppföljning av och tillsyn över plan- och bygglagstiftningen. I tillsynsrapporten konstaterar bl.a. att det inte finns några tecken på att den nya möjligheten för byggnadsnämnderna att finansiera tillsynen med byggsanktionsavgifter har påverkat omfattningen av tillsynsarbetet. Byggnadsnämnderna har i väntan på ändrade bestämmelser avvaktat med tillsyn och inte fullt ut tillämpat ingripande- och sanktionsbestämmelserna, se vidare avsnitt 3.5.3 Resultat – Byggande, förändringar i systemet med byggsanktionsavgifter. har beslutat om sin första treåriga tillsynsvägledningsplan. Planen har reviderats . konstaterar att byggnadsnämnderna är i behov av vägledning om formulering av tillsynsbeslut, metoder och rutiner för tillsynsarbete samt om ingripande, avgifter och handräckning. Utbildnings- och kompetensinsatser gällande den nya Kommittén Ny plan- och bygglag – på rätt sätt slutredovisade sitt uppdrag (Ny PBL – på rätt sätt, Slutrapport av utredningen om kompetensinsatser gällande ny plan- och bygglag (SOU 2012:87)). Genom kommitténs arbete underlättades introduktionen av den nya hos kommuner, länsstyrelser och statliga myndigheter. Kommitténs arbete har också lagt en grund för ett gemensamt synsätt inom staten och mellan staten och kommunerna vad gäller plan- och bygglagstiftningen och dess samband med andra lagar. Kommittén Ny PBL – på rätt sätt har arbetat i samverkan och dialog med berörda aktörer och har tagit fram och genomfört orienteringskurser och översiktskurser om nyheterna i den nya . Kommittén har gett fördjupningskurser genom webbaserade seminarier i direktsändning där deltagarna kunde följa seminariet oberoende av var i landet de befann sig. Seminarierna har även varit tillgängliga i efterhand. Kommittén har också gjort seminarierna tillgängliga i mobilen genom en applikation, Ny PBL. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 har i den ovan nämnda rapporten i praktiken 2012 lämnat en redovisning av hur kommunernas arbete med utpekandet av områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen har utvecklats. Av redovisningen framgår bl.a. att det nu finns 66 kommuner som har pekat ut sådana områden i sina översiktsplaner sedan lagen trädde i kraft. Vidare framgår att landets kommuner genom detaljplaneläggning har upphävt strandskyddet i 153 detaljplaner. Länsstyrelserna har överprövat sex detaljplaner med påföljd att två detaljplaner helt eller delvis upphävts eftersom upphävandet skett på ett otillåtet sätt. har sammanställt statistik vad gäller bl.a. dispenser från reglerna om strandskydd. Av statistiken framgår bl.a. att antalet beslut om dispenser varierar stort mellan olika kommuner och län. har kommunerna beslutat medge 4 023 dispenser från strandskyddet. Av dessa har överprövat 532 varav 288 medgivna dispenser helt eller delvis upphävts. Antalet kommunala beslut där ansökan om dispens från strandskyddet avslagits och som sedan har överklagats till uppgick till 130. Av dessa beslut ändrade besluten i 11 fall. Prövning av överklagade kommunala beslut I budgetpropositionen uppmärksammade regeringen de långa handläggningstiderna m.m. för prövning av överklagade beslut enligt och angav inriktningen för det fortsatta arbetet med att förkorta den tid som åtgår från tidpunkten för det kommunala beslutet till dess att ärendet efter överklagande är slutligt avgjort. Som en följd av detta har en rad åtgärder vidtagits. För att möjliggöra en snabbare handläggning av de överklagade ärendena vid länsstyrelserna har länsstyrelserna, till följd av beslut med anledning av propositionen, förstärkts med . På motsvarande sätt har mark- och miljödomstolarna tilldelats utökade ekonomiska resurser – . Regeringen har regleringsbrev för länsstyrelserna redovisat inriktningsmål för länsstyrelsernas handläggningstider avseende såväl överklagade planer som överklagade lov. Således anges i regleringsbrevet medianvärdet för planer och för lov . Vi- dare anges inriktningsmålet för när av ärenden ska vara avgjorda. Detta mål uppgår för planer och för lov. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att bl.a. utarbeta effektivare och för länsstyrelserna gemensamma processer för hantering av överklagade kommunala beslut enligt . Utredaren lämnade ett förslag till åtgärdsprogram inom ramen för ett länsstyrelsegemensamt utvecklingsprojekt. Detta projekt innefattar bl.a. utveckling och kvalitetssäkring av gemensam statistik och nyckeltal samt av ett GIS-baserat planeringsunderlag. Omfattningen av den kommunala planeringen Antalet antagna översiktsplaner fortsätter att minska Av i praktiken 2012 framgår bl.a. att antalet antagna översiktsplaner har minskat . Antalet antagna fördjupningar och tillägg till översiktsplanerna har också minskat . Det är ett trendbrott då antalet antagna ändringar av översiktsplanerna tidigare successivt har ökat. Den ökningen kan förklaras med det statliga planeringsstöd för vindkraft som många kommuner har utnyttjat. Förutsättningar för att få ett sådant stöd finns numera inte, se nedan. Av rapporten framgår vidare att det är nästan en tredjedel av landets kommuner som har antagna översiktsplaner från 1990- talet. visar rapporten att antalet aktualitetsprövningar av de kommunala översiktsplanerna håller sig på en mycket låg nivå, i storleksordningen tolv . Antalet antagna och ändrade översiktsplaner redovisas i tabell 3.3. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 3.3 Antal antagna och ändrade översiktsplaner Antalet lagakraftvunna detaljplaner fortsätter att minska I nedanstående tabell 3.4 redovisas antalet planer som har vunnit laga kraft –2012. Tabell 3.4 Antal lagakraftvunna detaljplaner och områdesbestämmelser Av tabellen framgår att planeringsaktiviteten hos kommunerna har minskat kraftigt och kontinuerligt . Minskningen uppgår till . handläggningstider för planer m.m. Av i praktiken 2012 framgår bl.a. att överklagades 410 kommunala detaljplaner till länsstyrelserna. Det motsvarar av antalet antagna detaljplaner. Av de överklagade detaljplanerna upphävde länsstyrelserna 29, d.v.s. . Av det totala antalet antagna detaljplaner motsvarar det färre än . Av (se ovan) framgår bl.a. att länsstyrelserna beslutade att på eget initiativ pröva 30 detaljplaner. Det utgör av antalet antagna planer. Av de prövade planerna har 14 stycken upphävts helt eller delvis. Andelen planer som länsstyrelserna upphäver efter den prövning som sker på eget initiativ understiger således en procent av det totala antalet antagna planer. Skälet till upphävandena har i flertalet fall varit att en planerad bebyggelse bedömts bli olämplig med hänsyn till människors hälsa och säkerhet. Tabell 3.5 Länsstyrelsernas handläggningstider för överklagade planer och antal beslut om upphävda detaljplaner klagade planer i antal dagar enl. 12 kap. ÄPBL eller 11 Spridningen i handläggningstider mellan de olika länsstyrelserna varierar stort. I vissa län – , , , och – är handläggningstiderna kortare än medan den genomsnittliga tidsåtgången i uppges uppgå . handläggningstider för överklagade lovärenden varierar Antalet kommunala beslut om lov och förhandsbesked uppgår till över 100 000 . Antalet till länsstyrelserna överklagade beslut redovisas i nedanstående tabell, som bl.a. utvisar att andelen överklagade kommunala beslut uppgår till i storleksordningen . Länsstyrelsernas handläggningstider avseende dessa ärenden uppgick vilket är än under de närmast föregående åren. Tabell 3.6 Länsstyrelsernas prövning av överklagade lov och förhandsbesked Handläggningstiderna varierar stort mellan de olika länen. Den genomsnittliga tiden i är t.ex. kortare än medan i uppgår till över . Av i praktiken framgår det vidare att länsstyrelserna helt eller delvis upp- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 hävt i storleksordningen av de till länsstyrelserna överklagade loven. Till mark- och miljödomstolarna överklagade plan- och byggärenden Från kan det stora flertalet av beslut i plan- och byggärenden överklagas till mark- och miljödomstolarna. Un- der 2012, som var det första med den nuvarande instansordningen, överklagades 275 planer och 1 327 byggärenden till de fem mark- och miljödomstolarna. Den genomsnittliga omloppstiden för de avgjorda planärendena uppgick . av ärendena var avgjorda . Motsvarande tider för byggärendena var . Mark- och miljödomstolarnas domar kan överklagas till Mark- och . överklagades 146 planer och 481 byggärenden till Mark- och . Den genomsnittliga och den 75-procentiga omloppstiden för både planbyggärenden som avgjordes uppgick till . Genom en s.k. ventil kan ett plan- eller byggärende som avgjorts av Mark- och under vissa omständigheter komma till prövning av . kom genom denna ventil 19 sådana mål till Högsta domstolens prövning. Ärenden som prövas av regeringen Antalet inkomna ärenden till regeringen och som har anknytning till planerings- och markanvändningsfrågor återfinns i tabell 3.7. Tabell 3.7 Regeringens förvaltningsärenden inom samhällsplaneringsområdet Källa: Egna beräkningar Antalet ärenden där försvarsintressen är inblandade har ökat markant under de senaste fem Drygt hälften av de inkomna ärendena som berörde försvarsintressen avsåg ärenden rörande uppförande av vindkraftverk. Regeringen beslutade om nya preciseringar av miljökvalitetsmålen, däribland en precisering av hälsa och säkerhet som bl.a. omfattar skadliga ljudnivåer till målet God bebyggd miljö. Av den årliga uppföljningen av miljökvalitetsmålen framgår bl.a. att kartläggning enligt direktivet om omgivningsbuller visar omfattande bullerexponering i såväl som . Inget tyder på att bullerexponeringen minskar. Vägtrafikbullret dominerar, och utomhusbullret tycks inte minska alls. Många skyddsåtgärder har gjorts för att minska bullret inomhus, främst för de mest bullerutsatta. Men riktvärdena för buller inomhus uppnås ofta inte i sin helhet ens efter åtgärd, beroende på de avvägningar som görs mellan kostnad och nytta för ytterligare ljudreduktion. Arbetet med att tydliggöra och klarlägga hur bulleraspekter ska beaktas i samband med samhällsplanering fortgår. Regeringen har riktat ett ökat fokus på frågan om hur omgivningsbuller ska hanteras i samhällsplaneringen. ska enligt sin instruktion samordna myndigheternas arbete med omgivningsbuller. Det projekt som verket startat med anledning av samordningsuppdraget syftar bl.a. till att identifiera och om möjligt lösa målkonflikter. Förutom deltar , , och åtta andra centrala myndigheter samt representanter för länsstyrelserna och Kommuner och Landsting. Hanteringen av buller i t.ex. planprocessen leder i vissa fall till komplikationer kopplade till intressekonflikter mellan å ena sidan ett stort behov av nya bostäder och å andra sidan behov av tydliga förutsättningar för verksamheter och anläggningar för transportinfrastruktur. En utredning har därför tillsatts för att se över hur samordningen av planläggning och lovgivning enligt med prövning och tillsyn enligt i fråga om buller kan ökas (dir. 2013:5). Syftet med utredningen är att underlätta planering och byggande av bostäder i bullerutsatta miljöer. Utredaren ska bl.a. belysa de konsekvenser som nuvarande lagstiftning och dess tillämpning i fråga om buller får för bostadsbyggandet, infrastrukturhållare och verksamhetsutövare samt föreslå nya eller ändrade bestämmelser i syfte att öka samordningen mellan planläggning och lovgivning enligt och prövning och tillsyn enligt . Dessutom bör utredaren, med utgångspunkt i berörda myndigheters ansvar, analysera och föreslå åtgärder för hur samsyn ska kunna nås. Regeringen har också gett i uppdrag att utarbeta ett vägledande underlag med allmänna råd för planering för och byggande av bostäder enligt inom områden som är utsatta för buller från hamnar, industrier m.m. (dnr S2013/613). Uppdraget samordnas med det uppdrag som getts till om vägledning för prövning och tillsyn enligt avseende buller från miljöfarlig verksamhet som t.ex. hamnar och industrier (dnr M2013/233). handlägger mål enligt lagen (2006:412) om allmänna vattentjänster. Antalet till va-nämnden inkomna ansökningar om prövning har ökat kraftigt . kom det enligt nämndens årsredovisning in 684 ärenden. En del av dessa ärenden utgörs av s.k. massmål – ärenden som i huvudsak berör samma fråga men där ansökningar om prövning kommer in från flera sökande. Nämnden ska verka för att av målen avgörs . har nämnden inte fullt ut nått detta mål. Andelen avgjorda mål uppgick till . Den genomsnittliga handläggningstiden uppgick . Skälet till att målet avseende handläggningstid inte uppnåtts anges vara att organisationen inte varit dimensionerad för den ökande måltillströmningen. har i betänkandet Ny instansordning för va-målen (SOU 2011:53) lämnat förslag på hur de mål som prövas av vanämnden vid en avveckling av nämnden skulle kunna inlemmas i en ny prövningsorganisation. Förslaget har remitterats och ärendet bereds vidare inom . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Klimat och hållbar stadsutveckling Delegationen för hållbara städer har avslutat sitt arbete Delegationen för hållbara städer avslutade sitt arbete . Delegationen har lämnat in ett antal rapporter inklusive en slutredovisning av sitt uppdrag. har fått i uppdrag att administrera, följa och stödja det arbete som Delegationen för hållbara städer har gjort och de stödprojekt som fått medel från delegationen. Ekonomiskt stöd har getts till utveckling av hållbara städer för att skapa attraktiva och ekologiskt, socialt och ekonomiskt hållbara stadsmiljöer som bidrar till att minska utsläppen av växthusgaser och är goda exempel på stadsbyggnadsåtgärder med integrerad planering och tillämpad miljöteknik. Totalt har 98 projekt beviljats stöd – 2012, varav nio investeringsprojekt och 89 planeringsprojekt. Dessutom har fyra kompletterande investeringsåtgärder beviljats stöd. Det totala beviljade beloppet är . har fått i uppdrag att utvärdera stödet. Utvärderingen ska genomföras av en extern utvärderare och inriktas på stödets direkta samt långsiktiga och dynamiska effekter på kommuners och andra aktörers arbete med klimat och hållbar stadsutveckling, inklusive miljömässiga, sociala och ekonomiska aspekter samt stödets kostnadseffektivitet. Utvärderingen ska redovisas . Under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård finns mer information om den internationella samverkan kring hållbara städer samt om miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö som har flera beröringspunkter med arbetet om hållbar stadsutveckling. Läs även mer under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet samt utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. De kulturella och sociala dimensionerna av hållbar stadsutveckling främjas