prop · H1031d19 · 2013-09-18 00:00:00 — Av nybörjarna inom medicin/hälsovetenskap, lantbruksvetenskap samt samhällsvetenskap var andelen kvinnor , respektive , och andelen män , respektive . Av doktorandnybörjarna i naturvetenskap var andelen kvinnor och andelen män . Inom teknik var andelen kvinnor och andelen män . Antalet utländska doktorandnybörjare har ökat mer än de svenska , och uppgick andelen utländska doktorandnybörjare till , varav var kvinnor och var män. Antalet licentiatnybörjare ökade och uppgick till 470, varav kvinnor och män. ökade antalet aktiva doktorander till drygt 18 900, varav var kvinnor och män. Av doktoranderna ägnade sig på heltid åt studier på forskarnivå. Det var vanligare att männen studerade på heltid än kvinnorna, respektive . I ett längre perspektiv har antalet doktorsexamina ökat, men , då flest doktorsexamina utfärdades, har antalet minskat och uppgick till drygt 2 500. Flest doktorsexamina avlades inom ämnesområdet medicin/hälsovetenskap. Av det totala antalet doktorsexaminerade var andelen män något högre än kvinnor, respektive . Inom medicin/hälsovetenskap var andelen kvinnor och inom lantbruksvetenskap var andelen kvinnor . Inom forskningsämnesområdena naturvetenskap och teknik var andelen kvinnor respektive . Jämnast könsfördelning fanns inom forskningsämnesområdet samhällsvetenskap där andelen kvinnor var och andelen män var .. Efter en tillfällig uppgång i antalet licentiatexamina minskade återigen antalet till 790 examinerade. Nästan hälften av dessa avlades i teknik. Genomströmning i utbildning på forskarnivå Den genomsnittliga nettostudietiden för att bli examinerad som doktor var liksom året innan . Det innebär att utfallet nästan stämmer med den nominella studietiden för en doktorsexamen. Den genomsnittliga nettostudietiden är lika lång för kvinnor som för män. För doktorander som avlade licentiat- examen uppgick den genomsnittliga nettostudietiden till . var bruttostudietiden, dvs. den totala tiden i utbildningen utan hänsyn tagen till aktivitetsgrad, för doktorsexamen och för licentiatexamen. Diagram 8.8 Doktorsexamina 2001–2012 fick 2011 i uppdrag av regeringen att utlysa och besluta om fördelning av medel till statliga universitet och högskolor och till enskilda utbildningsanordnare för att anordna utbildning på forskarnivå i form av forskarskolor för lärare och förskollärare (/1201/F). Totalt beviljades 14 ansökningar om totalt 200 utbildningsplatser. antogs de sista doktoranderna till de 14 forskarskolor som beviljats medel inom ramen för utlysning. Detta var den tredje satsningen på forskarskolor för lärare eller förskollärare som regeringen fattat beslut om . Regeringen aviserade i forsknings- och innovationspropositionen (prop. 2012/13:30) en ny satsning på forskarskolor för lärare och förskollärare –2016 motsvarande . Denna satsning utlystes av . Tabell 8.8 Utbildning på forskarnivå 2009–2011 Antal aktiva doktorander* Regeringen ser positivt på det fortsatt stora intresset för högre utbildning och forskning men befarar att de senaste 20 årens kraftiga expansion av högskolesektorn har lett till fokus på antalet platser framför ökad utbildningskvalitet. För att uppnå målet om utbildning av internationell hög kvalitet har regeringen därför genomfört insatser för att höja utbildningskvaliteten i högskolan. Regeringen följer därför med intresse utfallet av utvärderingar av högskoleutbildningar. Efter det att ungefär hälften av utbildningarna har utvärderats visar resultatet att utbildningar med omdömet mycket hög kvalitet förekommer på både större universitet och på mindre högskolor. Utvärderingarna visar även att utbildningar med omdömet bristande kvalitet finns spridda över många lärosäten. Vid vissa lärosäten är antalet utbildningar med omdömet bristande kvalitet nära eller mer än hälften, och regeringen förutsätter att dessa lärosäten vidtar åtgärder. Universitet och högskolor har ett långtgående ansvar för sitt interna kvalitetsarbete. Det är därför av stor vikt att varje lärosäte inrättar ett internt kvalitetssäkringssystem som åtgärdar de brister som framkommer i utvärderingarna. För att underlätta ungdomars etablering på arbetsmarknaden är det regeringens ambition att yngre sökande till högskolan inte ska missgynnas. Med anledning av detta har nya bestämmelser införts för tillträde till utbildning som påbörjades på grundnivå fr.o.m. . Regeringen välkomnar att andelen 19-åringar som direkt efter avslutad gymnasieutbildning påbörjar högskolestudier har ökat . Uppgifter från visar att arbetslösheten är lägre för personer med eftergymnasial utbildning. Regeringen kan dock konstatera att dimensioneringen av vissa utbildningar inte tillräckligt möter arbetsmarknadens behov av utbildade. Regeringen har därför, för att möta arbetsmarknadens behov, inlett en omfattande utbyggnad av ingenjörsutbildningar och ett antal utbildningar inom hälso- och sjukvårdsområdet. Regeringen anser också att det är fortsatt viktigt att universitet och högskolor ger hög prioritet åt utbildningar som ger studenterna möjlighet att få en examen. Regeringen ser positivt på att antalet helårsstudenter på program har ökat till /12 jämfört med /08. Regeringen ser med viss oro på hur prestationsgraden och genomströmningen utvecklas. Den låga prestationsgraden vid en del lärosäten kan delvis förklaras av den allt större andelen fristående kurser på distans, där prestationsgraden generellt är låg. Det är viktigt att det inom högskolan finns flexibla och varierande utbildningsformer, inte minst distansutbildningar. Regeringen ser det som angeläget att lärosätena vidtar åtgärder för att höja prestationsgraden och riktar in utbildningsutbudet på utbildningar där efterfrågan från studenter och arbetsmarknaden är stor och prestationsgraden är hög. Det har antalet utländska studenter ökat, särskilt fritt inresande studenter, och regeringen välkomnar den ökade internationaliseringen. Antalet tredjelandsstudenter minskade i samband med att avgifter infördes för denna grupp . Regeringen ser positivt på att antalet studieavgiftsbetalande studenter ökade jämfört med , vilket visar på lärosätenas förmåga att konkurrera med kvalitet. finns brister när det gäller jämställdheten vid universitet och högskolor, exempelvis könsbundna utbildningsval och den långsamma ökningen av andelen kvinnliga professorer. Regeringen avser att noggrant följa utvecklingen. Regeringen har remitterat ett förslag om rekryteringsmål för jämnare könsfördelning bland professorer (/2998/UH). Genom att har beviljats examenstillstånd för ämneslärarutbildning i finska som modersmål har förutsättningar skapats för att bättre tillgodose behovet av sådana lärare. Regeringen avser att följa lärosätenas arbete med att bygga upp ämneslärarutbildning i de övriga nationella minoritetsspråken i enlighet med vad som aviserades i budgetpropositionen . Högskolor har möjlighet att ansöka om tillstånd att utfärda examen för utbildning på forskarnivå inom ett område. Regeringen ser positivt på att fler ansökningar prövas. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Området forskning inom utgiftsområde 16 omfattar anslag till forskning, forskningens infrastruktur och forskningsinformation. Anslagen avser , Rymdstyrelsen, Kungl. , , , och de sex regionala etikprövningsnämnderna i , , , , och . –genomsnittligt antal citeringar per artikel för de högst citerade länderna inkl. , och –genomsnittligt antal citeringar för olika vetenskapsområden i . Antalet vetenskapliga artiklar per land är ett mått på hur omfattande den akademiska forskningen är som bedrivs i respektive land. Det genomsnittliga antalet citeringar i relation till medelantalet citeringar för varje enskilt område, fältnormaliserade citeringar, är ett mått på vilken 9.1.1Mål för verksamhetsområdet påverkan på vetenskapen ett arbete har. Regeringens mål för forskningspolitiken är att ska vara en framstående forskningsnation, där forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. 9.1.2Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen De indikatorer för forskning som används för att redovisa resultaten inom verksamhetsområdet är följande: –antal vetenskapliga artiklar i och vissa mindre och medelstora europeiska länder, –antal vetenskapliga artiklar i , , och vissa större europeiska länder, synlighet brukar generellt användas som ett mått på forskningens kvalitet. När det gäller att följa utvecklingen av universitetens och högskolornas samverkan med det omgivande samhället, innovation och nyttiggörande av forskningsresultat, se avsnitt 9.2.7 och 9.3.4. 9.2.1Översikt över forskningsfinansieringen i Det svenska nationella målet för forskning och utveckling (FoU) är att de totala investeringarna i FoU ska uppgå till av BNP 2020. Detta mål har regeringen presenterat ekonomiska vårproposition (prop. 2010/11:100). uppställdes målet inom EU att de samlade privata och offentliga investeringarna av FoU ska uppgå till av BNP 2010. Flera länder inom EU har ökat 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 sina avsättningar för FoU till följd av detta och uppnår målet. Målsättningen att fler länder ska uppnå målet till 2020 kvarstår. De statliga medlen för FoU inom statens budget beräknas av () uppgå till 2013. I enlighet med budgetpropositionen ökades budgeten för forskning med sammantaget 900 miljoner konor – 2009 och i enlighet med propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) tillfördes sammantaget till anslagen för forskning och utveckling – 2012. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151) bedöms anslagen för FoU öka med ytterligare 2013–2016. Av dessa medel föreslås i denna proposition anvisas 2014. Förutom medlen till FoU inom statens budget beräknas investeringar i FoU göras med från de forskningsstiftelser som bildades med löntagarfondsmedlen med från EU:s forskningsmedel och med från kommuners och landstings medel för FoU. Sammantaget uppskattas statens investeringar och övriga offentliga investeringar i FoU uppgå till 2013, vilket motsvarar en andel av BNP på drygt en procent. Det svenska näringslivet tillhör de mest FoU- intensiva i världen. SCB uppskattar att företagens investeringar i FoU uppgick till 2011. Företagens investeringar i FoU motsvarade 2011 en andel på av BNP. Tillsammans med offentliga avsättningar på avsattes därmed av BNP på FoU 2011. Flera länder har ökat sina investeringar i FoU . och är de två länder som producerar flest artiklar per capita. Den svenska produktionen av vetenskapliga artiklar ökade med 50–. Den svenska ökningstakten är dock låg jämfört med många andra länder. Flera jämförbara länder, inklusive och , har ökat sin produktion av vetenskapliga artiklar och för flera länder har ökningen varit högre än under de föregående 15 åren. ceras , trots att det är ett mindre land, fler artiklar än i , se diagram 9.1. Den största ökningen av vetenskaplig produktion har skett i . har ökat sin publicering av vetenskapliga artiklar med och med drygt hälften, . I publicerades ungefär lika många artiklar som i , medan det nu publiceras ungefär så många artiklar i jämfört med i . är nu världens näst största producent av vetenskapliga artiklar, följt av , och . Den största producenten är , som publicerar cirka 300 000 artiklar , vilket är nästan två gånger så många artiklar som publiceras i och knappt fyra gånger så många som i , eller , se diagram 9.2. Diagram 9.1 Antal vetenskapliga artiklar i och vissa mindre och medelstora europeiska länder 1997–2012 Källa: , . Diagram 9.2 Antal vetenskapliga artiklar i , , och vissa större europeiska länder 1997–2012 Diagram 9.3 Genomsnittligt antal citeringar per artikel för de högst citerade länderna inkl. 1997–2012 Källa: , . Ett mått på kvalitet är antal citeringar av vetenskapliga artiklar. återfinns bland de tio länder i världen varifrån artiklar citeras mest. När kvaliteten på forskning mäts, som antal citeringar dividerat med medelantalet citeringar för varje område, ligger över världsgenomsnittet, dvs. en andel citeringar om ca 1,1. Vetenskapliga arbeten från , , och citeras mer än svenska artiklar. har kvaliteten mätt med detta mått ökat kraftigt för artiklar från , som har ett genomsnittligt citeringsindex som är i nivå med och och avsevärt högre än 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 , se diagram 9.3. och ligger 30–över världsgenomsnittet. , och , som hade citeringsindex jämförbara med , har ökat och citeras över världsgenomsnittet. När forskningsområden jämförs över tiden ligger på över världsgenomsnittet inom naturvetenskap, teknik och medicin. Kvaliteten inom naturvetenskap och teknik är förvisso jämförelsevis hög, men har minskat medan kvaliteten inom medicin har ökat något. Inom humaniora och samhällsvetenskap har publiceringen ökat . Detta har resulterat i en högre andel citeringar. Genomsnittligt antal citeringar inom humaniora och samhällsvetenskap ligger nu nära världsgenomsnittet, se diagram 9.4. Diagram 9.4 Genomsnittligt antal citeringar för olika vetenskapsområden i –2012 Källa: , . Fördelning av statliga medel till forskning Medlen till utgiftsområde 16 har ökat med 2013 med anledning av de satsningar som presenterades i propositionen Forskning och innovation (prop. 20012/13:30) och som föreslogs i budgetpropositionen . rapporterar () en minskad andel FoU inom andra anslag. Större minskningar rapporteras inom försvaret, huvudsakligen beroende på en tidigare statistisk överskattning av 2012 och inom energiforskning, där andelen 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 forskning inom anslaget bedömts vara lägre än vad som har angivits . FoU-medlen i statens budget 2013 beräknas därmed av SCB motsvara av BNP. Detta medför att de statliga anslag som investeras i FoU beräknas uppgå till 2013, vilket är en minskning med i fasta priser jämfört med rapporterat . Av de totala FoU-medlen 2013 om anvisades inom utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Universitet och högskolor tilldelades av dessa medel som direkta forskningsanslag. Dessutom fördelades av anslaget till för forskning och forskarutbildning. Sammantaget är universitet och högskolor direkta mottagare av för forskning och forskarutbildning från statsbudgeten 2013. De fyra myndigheterna med särskilda uppgifter att finansiera FoU, dvs. , Verket för innovationssystem (), för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) och för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) beräknas fördela , se tabell 9.1. Vidare fördelar Rymdstyrelsen totalt och mer än för FoU som huvudsakligen utförs vid universitet och högskolor. De olika försvarsmyndigheternas finansiering av FoU beräknas uppgå till 2013. Övriga myndigheters finansiering beräknas uppgå till . Detta motsvarar av statens budgetmedel för FoU. Tabell 9.1 Medel från statsbudgeten 2013 efter mottagare Källa: (). Ett urval av de statliga medel om som används för FoU 2013 av övriga myndigheter fördelas enligt tabell 9.2. Tabell 9.2 Några av de största avsättningarna 2013 för FoU från statliga myndigheter utöver universitet och högskolor, forskningsråden och samt försvaret, med data inom parentes 128 (104) 1 006 (926) 152 (132) Kultur, medier, 1 150 (1 311) 285 (299) 567 (448) Källa: (). De forskningsstiftelser som bildades med medel från de statliga löntagarfonderna planerar att investera i FoU . I tabell 9.3 visas forskningsstiftelsernas bidrag för FoU samt en prognos för fördelningen . Tabell 9.3 Forskningsstiftelsernas investeringar i FoU 2013 (Prognos) Källa: (). () stödjer naturvetenskaplig, teknisk och medicinsk forskning av strategisk betydelse för den svenska konkurrenskraften. och kompetensutveckling () ger bidrag till universitet och högskolor för forskning av betydelse för näringslivets utveckling och för utökade kontakter med näringslivet, främst i omgivande regioner till universitet och högskolor. () stödjer miljöforskning. och allergiforskning, () stödjer forskning och forskarutbildning inom områdena vård samt allergier och annan överkänslighet. av högre utbildning och forskning (STINT) ger stipendier för svenska forskares vistelse vid utländska universitet och för utländska forskares vistelse i . vid () finansierar verksamhet vid inom industriell miljöekonomi. finansierar främst forskning och akademisk infrastruktur vid . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 fördelade 2012 till humanistisk och samhällsvetenskaplig forskning, vars medel delvis har finansierats med medel från löntagarfonderna. Av dessa medel fördelades från den kulturvetenskapliga donationen som bildades med medel från de statliga löntagarfonderna. Andra stiftelser och organisationer Utöver de forskningsstiftelser som har bildats av staten finns det andra stiftelser som ger stora bidrag till svensk forskning. beviljade för olika forskningsprojekt och vetenskaplig utrustning . Cancerfonden beslutade om bidrag för forskning uppgående till och planerar att fördela . Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utreda stödsystemet för hantering av innovationer och immateriella tillgångar vid universitet och högskolor (dir. 2011:102). Utredningen överlämnade ett delbetänkande (SOU 2012:40) och sitt slutbetänkande Innovationsstödjande verksamheter vid universitet och högskolor (SOU 2012:41) . Både delbetänkandet och slutbetänkandet har remitterats och bereds vidare inom . Regeringen beslutade att ge den särskilde utredaren för (dir. 2011:32) ett tilläggsdirektiv (dir. 2012:15). I tilläggsdirektivet gav regeringen utredaren i uppdrag att föreslå organisatoriska och tekniska åtgärder som kan underlätta registerbaserad forskning och skydda och stärka individens integritet. Utredaren föreslog i ett delbetänkande, Registerdata för forskning (SOU 2012:36), bl.a. att en ny myndighet bör inrättas med 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 uppgift att stödja och utveckla registerbaserad forskning. Den nya myndigheten borde enligt utredaren bl.a. få ansvar för att upprätta ett register över befintliga register och att underlätta datahantering och fjärråtkomst till datauppgifter. Enligt vad regeringen bedömde i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) fick i uppdrag (U2012/7074/F) att inrätta en funktion med uppgift att förbättra tillgängligheten till och underlätta användningen av registeruppgifter för forskningsändamål. Regeringen bedömde att anslag bör öka med totalt –2016 för detta ändamål, varav anvisades till med anledning av budgetpropositionen . Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda förutsättningarna för registerbaserad forskning (dir. 2013:8). Under förutsättning att förslagen ska tillgodose den enskilda individens integritetsskydd ska utredaren lämna förslag i syfte att registeransvariga myndigheter i större omfattning ska kunna lämna ut uppgifter för forskningsändamål, att sambearbetning av registeruppgifter för forskningsändamål ska underlättas och att göra det möjligt att samla in personuppgifter för särskilda och uttryckligt angivna forskningsändamål och till longitudinella studier som håller sig inom ramen för sådana ändamål. Utredaren ska även undersöka om det befintliga sekretesskyddet för uppgifter som hanteras inom forskning är tillräckligt för att skydda den enskildes integritet vid forskning. Uppdraget ska redovisas . Översyn av den nationella organisationen för EU:s forskningssamarbete beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att se över den nationella organisationen för EU:s forskningssamarbete (U2013/318/). Syftet med översynen var att analysera om den nationella organisationen för EU:s forskningssamarbete är väl anpassad och utformad för att bidra till ett framgångsrikt svenskt deltagande under En grundläggande utgångspunkt för översynen var lärosätenas, institutens, näringslivets (inkl. små och medelstora företags), offentlig sektors, regioners och övriga intressenters behov av en organisation som underlättar och stödjer svenskt deltagande i Horisont . Uppdraget redovisades (Ds 2013:52) och dess förslag bereds vidare inom . Översyn av Centrala etikprövningsnämndens organisation beslutade att uppdra åt en utredare att se över Centrala etikprövningsnämndens organisation (U 2013:D). Syftet med översynen är att analysera funktionaliteten i den nuvarande organisationen och föreslå ändringar i syfte att tillförsäkra en rättssäker och effektiv ärendehantering samt förtydliga ansvarsfördelningen mellan och dess värdorganisation . I översynen ingår också att analysera nämndens dimensionering när det gäller kansliresurser. Uppdraget bereds inom . Nationell samordning av kliniska studier Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå ett system för nationell samordning, rådgivning och stöd till den kliniska forskningens aktörer (dir. 2013:64). Syftet med ett sådant system är främst att förbättra förutsättningarna för att bedriva kliniska studier av hög kvalitet. Utredaren ska bl.a. analysera behovet av samordning, utbildning, rådgivning och stöd i fråga om kliniska studier hos olika aktörer och lämna förslag på hur samordning bör genomföras. Utredaren ska också föreslå hur en rådgivande grupp för nationell samordning av kliniska studier kan utses. Uppdraget ska redovisas . främsta uppgift är att ge stöd för grundläggande forskning av högsta veten- skapliga kvalitet inom samtliga vetenskapsområden. Merparten av rådets forskningsstöd fördelas i konkurrens till forskare och forskargrupper som bedriver egeninitierad forskning. Stöden fördelas i nationell konkurrens efter granskning av sakkunniga. Administrationen av denna process för beredning och granskning av ansökningar utgör en stor del av rådets arbete. ansvar för stora infrastrukturanläggningar ökade dels genom beslut om finansiering av , dels genom övertagandet av ansvaret för . Av de totalt som lämnade i bidrag var forskningsstöd och var stöd för forskningens verktyg och infrastrukturer. I bedömning av ansökningar om forskningsmedel görs en sammanvägning av kvaliteten i projektets frågeställning och metodik samt forskarens kompetens inom det aktuella ämnesområdet. infördes ett för alla ämnesråd och kommittéer gemensamt betygssystem, vilket syftar till att ha samma grundläggande bedömningskriterier för vetenskaplig kvalitet. Myndigheten har också fortsatt arbetet med att se över hur jävsregler tillämpas. största stödform är projektstöd som fördelas efter öppen utlysning. eftersträvar att ge de främsta forskarna goda ekonomiska förutsättningar att långsiktigt bedriva forskning. Totalt har av projektbidragen getts för en tidsperiod av fyra eller i stället , vilket är en ökning . Den genomsnittliga storleken på projektbidrag har höjts jämfört med , medan antalet beviljade ansökningar har minskat något inom alla områden. Det samlade projektstödet var . Utlysningsformen internationell postdok har ersatt tidigare postdoktorstöd. Denna stödform innebär att två tredjedelar av stödperioden tillbringas på ett utländskt universitet och innefattar en anställning på svenskt lärosäte. Vidare arbetar genom EU-program- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 met Cofund för att öka rörligheten bland forskare. Ett speciellt stöd på sammanlagt går framför allt till finansiering av anställningar för forskare i början av sin karriär. Genom stimulans av rörlighet i forskarsamhället och genom stöd till unga forskare bidrar till förnyelse och utveckling. fördelar även stöd för större forskningsmiljöer, framför allt genom Linné- stödet, för forskningssamverkan och för forskarskolor. Totalt uppgick stödet till Linnéstöd och till 2012. Stödet för de strategiska forskningsområdena vårdforskning, psykiatri, IT och mobil kommunikation, energi samt forskning om förutsättningar för tillväxt uppgick till 2012. ger stöd för forskarskolor som drivs av ett universitet eller högskola eller av flera lärosäten i samverkan, nationellt eller internationellt. hade en utlysning för tre nationella forskarskolor inom klinisk medicinsk forskning, som beslutades .