prop · H1031d11 · 2013-09-18 00:00:00 — Det betyder att den förstärkta vårdgarantin nu är en integrerad del av regeringens överenskommelse på psykiatriområdet, som också innehåller satsningar på att identifiera och förstärka insatser i första linjen. Som stöd bedriver även SKL, i överenskommelse med regeringen, ett utvecklingsarbete med fokus på synkronisering av samhällets samlade insatser till barn och unga som har eller riskerar att utveckla psykisk ohälsa. All hjälp som samhället kan erbjuda, både från skola, socialtjänst och hälso- och sjukvård, ska vara lätt att hitta och ges i rätt tid. Kommuner och landsting medverkar på olika ambitionsnivåer inom olika utvecklingsteman vilka mynnar ut i ett antal lokala förbättringsprojekt. Dessa har särskilt goda förutsättningar att utgöra 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 bra exempel på olika metoder och insatser för psykisk ohälsa och rätt insatser på rätt nivå för barn och unga. Inom ramen för överenskommelsen mellan regeringen och SKL sker också ett arbete med att utveckla mätpunkter för uppföljning av tillgänglighet till första linjen, dvs. den funktion eller verksamhet i kommuner och landsting som först möter ett barn eller en ungdom med ett indikerat problem. Utvecklingsarbetet har fokuserat på att genomföra pilotprojekt som beskriver och jämför hur tillgängligheten till första linjen kan mätas. Förslag avseende uppföljning och mätpunkter har lämnats till . God patientsäkerhet och kvalitet på apoteken kom första sammanfattande tillsynsrapport gällande öppenvårdsapoteken. har 132 apotek inspekterats av . Det motsvarar av landets apotek. Vid samtliga inspektioner noterades avsteg från regelverket, men inga avvikelser bedömdes som kritiska, dvs. som en fara för patientsäkerheten. Regeringen anser att det är angeläget med ett transparent underlag som visar olika apoteksaktörers kvalitet och säkerhet. har därför fått i uppdrag att, i samverkan med , ta fram och utveckla nationella indikatorer för god patientsäkerhet, tillgänglig- 4.6.3Apotekens tillgänglighet har ökat het och kvalitet på apotek. Regeringens mål med omregleringen av apoteksmarknaden är att ge konsumenterna ökad tillgänglighet till läkemedel, bättre service och större tjänsteutbud. Regeringen kan konstatera att tillgängligheten till läkemedel har förbättrats genom fler försäljningsställen och förbättrade öppettider. Av diagram 4.11 framgår att antalet apotek ökat markant till följd av omregleringen. Vidare framgår att ett flertal försäljningsställen anmälde intresse för att sälja vissa receptfria läkemedel direkt efter omregleringen, men att detta intresse minskade något . I fråga om apoteksombud framgår att den långsiktiga trenden är att dessa blir färre. Diagram 4.11 Antal försäljningsställen för receptfria och receptbelagda läkemedel, 2008–2012 Godkända öppenvårdsapotek (läses av mot vänster diagramaxel) apoteksombud (läses av mot vänster diagramaxel) Anmälda försäljningsställen av receptfria läkemedel (läses av mot höger diagramaxel) indikatorerna ska delvis baseras på arbetet med den svenska standarden för god apotekssed, Good Pharmacy Practice, som lägger en branschgemensam grund för farmaceutiska, kvalitetsrelaterade och etiska frågeställningar. Uppdraget ska redovisas . Fler apotek sedan apoteksmarknaden omreglerats Antalet apotek har ökat väsentligt sedan omregleringen av apoteksmarknaden. presenterade Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) sin slutredovisning av uppdraget att följa och analysera den geografiska tillgängligheten till läkemedel med anledning av omregleringen. Myndigheten konstaterar att 330 nya apotek har tillkommit sedan omregleringen 2009. fanns ett apotek per ca 7 600 invånare, vilket kan jämföras med ett apotek per ca 10 000 invånare . Apotekstätheten har alltså ökat väsentligt sedan apoteksreformen, även om det förekommer regionala skillnader. Detta innebär att det stora flertalet av invånarna har fått en hög eller mycket hög tillgänglighet till apotek. I områden som karaktäriseras av låg eller mycket låg tillgänglighet är situationen dock oförändrad. Tillgängligheten till receptfria läkemedel har väsentligen förbättras till följd av de ca 6 000 övriga försäljningsställena. Slutligen har apotekens öppettider ökat markant från i genomsnitt 42 till . Källor: och . Stöd till apotek i glesbygd För att möjliggöra fortsatt drift av apotek i glesbygdsområden har regeringen beslutat införa ett särskilt apoteksstöd. De grundläggande förutsättningarna för att få detta stöd framgår av förordningen (2013:80) om bidrag till öppenvårdsapoteksservice av allmänt ekonomiskt intresse. Förordningen bygger på ett förslag från (). De närmare detaljerna om hur beloppets storlek fastställs framgår av föreskrifter från TLV. Läkemedelspriserna har inte påverkats av omregleringen slutredovisade Tillväxtanalys sitt uppdrag att följa prisutvecklingen på läkemedelsmarknaden med anledning av omregleringen. I rapporten redovisas dels vilka priseffekter de förändrade reglerna för utbyte av läkemedel har lett till, dels hur prisutvecklingen beträffande de receptfria läkemedlen har sett ut. Kostnadssänkningen, mätt per dygnsdos, uppskattas till mätt på apotekens försäljningspriser. Sänkningarna förklaras av de sänkta takpriserna på original med konkurrens av generiska läkemedel som genomfördes . Prisökningstakten för receptfria läkemedel enligt läkemedelsprisindex (LMPI) har varit något högre än inflationen mätt som KPI 2012. LMPI har ökat med medan KPI ökat med . LMPI ökade dock relativt mer fram /2010 medan KPI ökat mer än LMPI . Annorlunda uttryckt har läkemedelsprisindex huvudsakligen ökat innan mötte faktisk konkurrens, men prisökningstakten har mattats av. Statskontoret fick i uppdrag av regeringen att följa upp och utvärdera omregleringen av apoteksmarknaden utifrån målen med reformen. inkom Statskontoret med sin slutredovisning av uppdraget. Statskontoret bedömer att målet om ökad tillgänglighet till läkemedel och målet om låga 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 läkemedelskostnader har uppfyllts i hög grad. Statskontoret bedömer följaktligen att det stora flertalet konsumenter har fått en förbättrad tillgänglighet till läkemedel. Vidare visar flera av de slutsatser och iakttagelser som Statskontoret redovisar på pris- eller kostnadsminskningar. Statskontoret gör den sammanvägda bedömningen att det övergripande målet om bättre service och tjänsteutbud har uppfyllts till viss del. Statskontoret framhåller att konsumenterna redan före apoteksomregleringen överlag var nöjda med servicen på apoteken, vilket gör att utrymmet för förbättringar i detta avseende har varit begränsat. Konsumenterna ger fortsatt mycket höga betyg till apotekspersonalen för respektfullt bemötande såväl 2013 som 2008, dvs. Målet om bibehållen kompetens och säkerhet i läkemedelsförsörjningen anser Statskontoret endast har uppfyllts till viss del. Statskontoret menar att tillsynen inom samtliga områden, utom partihandeln, kom i gång för sent efter omregleringen av apoteksmarknaden. Statskontoret bedömer därför att efterlevnaden av reglerna brister på vissa områden. Statskontoret gör bedömningen, med utgångspunkt från bl.a. apotekspersonalens och konsumenternas upplevelser, att tillgängligheten till läkemedel försämrats efter omregleringen. framhåller myndigheten att det stora flertalet konsumenter får sina läkemedel direkt eller trots förändringarna. Statskontoret anser inte att det har varit möjligt att bedöma måluppfyllelsen för målet om att tillvarata apotekens bidrag till en förbättrad läkemedelsanvändning. Sammantaget bedömer Statskontoret att apoteksmarknaden överlag fungerar tillfredsställande, men att regeringens uttalade ambition om mångfald och goda förutsättningar för både små och stora aktörer riskerar att inte uppfyllas på . 4.6.4Utvecklade förmåner inom tandvården ökar tillgängligheten Tandhälsan i är generellt sett god I Statens folkhälsoinstituts senaste nationella folkhälsoenkät framkom att av befolkningen, både kvinnor och män, anser sig ha god tandhälsa. nationella utvärdering av tandvården visar 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 att andelen kariesfria barn i olika åldrar är hög och fortsätter att öka. har näst högst andel kariesfria tolvåringar i de nordiska länderna av tolvåringarna kariesfria, närmast efter som hamnar överst kariesfria tolvåringar. Det förekommer dock problem med skillnader i tandhälsa mellan olika grupper. Exempelvis kan nämnas att av yrkesarbetande uppger att de har dålig tandhälsa medan motsvarande andel bland personer med sjukpenning uppgår till . Stora skillnader återfinns även när det gäller födelseland. Andelen personer som uppger sig ha dålig tandhälsa är betydligt mindre bland personer som är födda i än bland utrikes födda personer. Diagram 4.12 Andel vuxna som besökt tandläkare eller tandhygienist, 2009–2012 De flesta är nöjda med tandvården De allra flesta är nöjda med tandvården enligt en mätning av nöjdhetsindex 2012 från Svenskt kvalitetsindex. Nöjdhetsindex ligger på 76 av 100 för folktandvården och 86 av 100 för privattandvården. Bilden bekräftas av enkätundersökning som visar att av befolkningen anser sig ha blivit respektfullt bemötta när de besökt tandvården. Diagram 4.12 visar andelen vuxna som besökt tandvården fördelat . Den genomsnittliga besöksfrekvensen har uppgått till för kvinnor och för män. Besöksfrekvensen har legat för både kvinnor och män. Tabell 4.5 visar de totala tandvårdsutgifterna för perioden –2011 vilket inkluderar såväl hushållens konsumtionsutgifter (patientavgifter) samt offentliga utgifter (statens, landstingens och kommunernas utgifter). De totala tandvårdsutgifterna uppgick till ca . Tandvårdspatienternas andel av de totala utgifterna för tandvården uppgick mellan åren 2006–2011 till i genomsnitt . I tabell 4.6 visas kostnaderna för det statliga tandvårdsstödet för perioden –2012. Tabell 4.5 Tandvårdsutgifter, 2007–2011 Statens, landstingens och primär- Källa: (Hälsoräkenskaperna). 1 Uppgifterna är preliminära. Tabell 4.6 Kostnader för statligt tandvårdsstöd, 2008–2012 Tandvårdsreformens tredje steg – det särskilda tandvårdsbidraget – är nu infört infördes ett nytt stöd inom ramen för det statliga tandvårdsstödet i form av ett särskilt tandvårdsbidrag, det s.k. tredje steget i tandvårdsreformen. Bidraget ska kunna lämnas till personer med sjukdomar eller funktionsnedsättningar som medför risk för försämrad tandhälsa. Målet med det särskilda tandvårdsbidraget är att uppmuntra till ökad förebyggande tandvård så att allvarliga sjukdomar kan undvikas. Bidraget ska, utom när det gäller abonnemangstandvård, enbart kunna användas till förebyggande tandvårdsåtgärder. Personer med vissa långvariga sjukdomar och funktionsnedsättningar som är så allvarliga för tandhälsan att deras negativa effekter inte kan förhindras enbart med förebyggande tandvård kan efter prövning hos i vissa fall få tandvård till hälso- och sjukvårdsavgift. har tagit fram föreskrifter om särskilt tandvårdsbidrag samt föreskrifter och allmänna råd om tandvård vid långvarig sjukdom eller funktionsnedsättning. Förbättrad ersättning till den vuxna befolkningen Till 2013 har staten också utvidgat rätten till ersättning för tandvård för den vuxna befolkningen i sin helhet. () har infört referenspriser för specialisttandvård vilket minskar den andel av kostnaden som patienten står för själv. Vidare har TLV infört ersättning för tomografiröntgen samt tandstödd protetik vid entandslucka längre bak i munnen. TLV har även utökat subventionssystemet för långtidstemporära och semipermanenta konstruktioner på implantat och för ytterligare åtgärder som inte ersatts. Tillsammans bidrar detta till en förbättrad tillgänglighet till tandvården. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Insatser för att öka kännedomen om tandvårdsstödet Majoriteten av befolkningen uppger sig ha regelbunden kontakt med tandvården. hade drygt var femte person inte besökt tandvården under de tre första år som gått sedan det statliga tandvårdsstödet infördes . Regeringen har därför vidtagit ett antal åtgärder för att öka kännedomen hos befolkningen om det statliga tandvårdsstödet. Åtgärderna är inriktade mot att skapa förutsättningar för tandvårdsgivare att agera och konkurrera på lika villkor men också för att öka kunskapen om det statliga tandvårdsstödet. Sammantaget ska dessa insatser leda till att patienten kan göra medvetna val och på så sätt stå stärkt på tandvårdsmarknaden. Inom ramen för Dagmaröverenskommelsen har regeringen initierat en informationsinsats i syfte att öka kunskapen och därmed besöksfrekvensen. Medel som avsatts har använts till en informationssatsning som avser att öka kännedomen om och användningen hos befolkningen av information och tjänster om tandvård på . Bland annat är det nu lättare att hitta enskilda tandläkare och tjänsten hitta och jämför tandläkare på internet. Vidare har behoven och incitamenten relaterade till användande av av målgruppen unga vuxna som ska välja tandläkare analyserats, och utveckling av en kampanj- och mediaplan genomförts. Beträffande tandvårdsreformens tredje steg avsatte regeringen 2012 till Kommuner och Landsting (SKL) som uppdrog åt att genomföra en allmän informationsinsats om det tredje steget riktat till allmänheten, patientgrupper, tandvårdspersonal och hälso- och sjukvårdspersonal. Information till allmänheten om det särskilda tandvårdsbidraget publicerades på och kompletterades med broschyrer riktade till tandvårdspersonal och patienter. Detta förmedlades även till dagspress, fackpress samt till vård- och patientorganisationer. Informationssatsningen samordnades med motsvarande projekt hos och . Insatser för förbättrad prisjämförelsetjänst Ytterligare ett syfte med tandvårdsreformen är att stärka tandvårdspatienternas ställning på 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Detta ska bl.a. uppnås genom att göra det lättare för patienter att kunna jämföra priser hos olika vårdgivare. För att uppnå detta syfte lanserades en prisjämförelsetjänst inom sjukvårdsrådgivningen . har regeringen avsatt för stöd till SKL för utveckling och drift av prisjämförelsetjänsten och för att marknadsföra prisjämförelsetjänsten på . Långt ifrån alla vårdgivare har dock rapporterat in sina priser, behandlingsalternativ eller tillgänglighet. Därför har regeringen fört en kontinuerlig dialog med de offentliga och privata aktörerna på tandvårdsmarknaden. Dialogerna har lett fram till en gemensam ambitionsförklaring avseende prisjämförelsetjänsten, som undertecknades av SKL, Privattandläkarna och regeringen (). hade samtliga offentliga tandvårdsgivare och av de privata anslutit sig till tjänsten. är ambitionen att signifikant öka tandläkarnas anslutning till tjänsten. Andelen vårdgivare som har anslutit sig till prisjämförelsetjänsten följs upp av ambitionsförklaringens parter. Tillgången på specialiserade sjuksköterskor framför allt inom psykiatri, anestesi och intensivvård, har däremot minskat . Även tillgången på tandläkare har minskat medan tillgången på specialisttandläkare har varit stabil. Tillgången på tandhygienister har ökat kraftigt och antalet tandhygienister per tandläkare har nästan fördubblats . Stigande ålder och ökade pensionsavgångar är en förklaring till minskningen av tillgången till specialistsjuksköterskor. Medianåldern har också ökat för samtliga studerade personalgrupper. Ökningen är störst bland de specialiserade yrkesgrupperna, där medianåldern har stigit med upp till . Det finns två tydliga trender som gett ett påtagligt tillskott till personal inom hälso- och sjukvård och tandvård perioden –2010. Den ena är att andelen personer som utbildats i annat land som är sysselsatta i svensk hälso- och sjukvård har ökat. Den andra är att personal som efter pensioneringen fortsätter att arbeta också har ökat. I den första gruppen utgör läkarna den största andelen, , 4.6.5Tillgången till personal i hälso- och medan andelen utlandsutbildade tandläkare upp- Tillgång på personal med efterfrågad utbildning och kompetens är en förutsättning för att landstingen ska kunna erbjuda befolkningen en hälso- och sjukvård av hög kvalitet. Regeringen ger därför i uppdrag att följa tillgång och efterfrågan på några stora personalgrupper inom hälso- och sjukvården. I stort en ökad tillgång men minskning framför allt av specialister Den senaste rapporten från om tillgången på hälso- och sjukvårdspersonal avser perioden –2010. Enligt denna har tillgången på barnmorskor, sjuksköterskor, läkare, specialistläkare och tandhygienister ökat. Tillgången på läkare har ökat , tillgången på sjuksköterskor och tillgången på barnmorskor . I den andra gruppen är det också läkare och tandläkare som står för den största andelen, av läkarna och av tandläkarna är eller äldre. Inom framför allt läkarkåren har andelen med utländsk utbildning ökat. Antalet personer med svensk bakgrund som studerat till läkare utomlands och som fått svensk läkarlegitimation har också ökat . Även antalet personer som studerat till tandläkare utomlands ökade enligt statistik från . bedömning är att arbetsmarknaden för samtliga yrkesgrupper inom hälso- och sjukvården är god och att efterfrågan överstiger tillgången på de redovisade yrkena, utom för tandhygienister för vilka det råder balans mellan tillgång och efterfrågan. Rörligheten mellan länderna inom EU-och EES-om- rådet har ökat för hälso- och sjukvårdens 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 De inflyttade är nu lika många eller något fler än de utflyttade. Det positiva nettoflödet är störst för läkare men väsentligt också för tillgången på tandläkare. bedömning är att efterfrågan på läkare och sjuksköterskor med specialistutbildning är större än utbudet. Regeringen har ökat tilldelningen av resurser för antalet utbildningsplatser på läkar-, tandläkar- och sjuksköterskeutbildningarna. I budgetpropositionen föreslår regeringen fortsatt utbyggnad (utgiftsområde 16 avsnitt 4.7.2). För att öka antalet läkare har regeringen beslutat att ge ökade medel för en utbyggnad av antalet utbildningsplatser på läkarutbildningen. Satsningarna kommer att få fullt genomslag 2015 och har då medfört en ökning av antalet platser . Antalet läkare som får sin examen och som kan påbörja sin AT- tjänstgöring ökar därmed och i förlängningen kan fler läkare påbörja specialiseringstjänstgöring. Regeringen har vidare beslutat att ge för att utveckla kursverksamheten för läkares specialiseringstjänstgöring. Satsningen syftar till ett förbättrat kursutbud, vilket förväntas ha en positiv effekt på utbudet av specialistläkare. Inom psykiatrin har det länge rått en brist på specialistläkare. Regeringen har därför gett extra medel för att öka antalet specialister inom psykiatrin genom det s.k. . sjukvård som vuxna asylsökande, dvs. vård som inte kan anstå, mödrahälsovård, preventivmedelsrådgivning och vård vid abort. Landstingen ska därutöver ges möjlighet att frivilligt erbjuda vård upp till samma nivå som för bosatta. Barn som vistas i landet utan tillstånd ska erbjudas samma vård som bosatta och asylsökande barn, dvs. subventionerad fullständig hälso- och sjukvård inklusive regelbunden tandvård. Personer som vistas i landet utan tillstånd ska även erbjudas vård som sker med stöd av smittskyddslagen samt en hälsoundersökning. 4.7Resultatredovisning – uppföljning av vårdens resultat Regeringens inriktning i arbetet med att följa upp hälso- och sjukvården är att skapa goda förutsättningar för att vårdens resultat ska kunna följas upp på ett öppet och jämförbart sätt. En kontinuerlig och systematisk uppföljning är grundläggande för vårdens utveckling och förbättring. Resultatuppföljningar, mätningar, öppna jämförelser och analyser av olika förhållanden är viktiga verktyg i detta arbete. Öppna jämförelser är ett centralt verktyg, som bidrar till att driva utvecklingsarbetet i vården. Ett arbete pågår för att utveckla öppna jämförelser inom nya områden (se avsnitt 4.7.1). Ett annat viktigt verktyg är den nationella patientenkäten som ger en bild av hur patienterna bedömer vården (se avsnitt 4.7.2). De nationella kvalitetsregistren är en unik och viktig källa av data för uppföljning och utveckling av vården (se avsnitt 4.7.3). Täckningsgraden i de nationella kvalitetsregistren kan ses som en indikator på hur aktiv en verksamhet är i att följa upp sina resultat. I diagram 4.13 redovisas täckningsgrad för några 4.6.6Hälso- och sjukvård till personer av de nationella kvalitetsregistren för åren 2009– som vistas i utan tillstånd 2011. För många av dessa har täckningsgraden ska personer som vistas i utan tillstånd erbjudas hälso- och sjukvård inklusive tandvård enligt lagen (2013:407) om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd (prop. 2012/13:109, bet. 2012/13:SoU20, rskr. 2012/13:230). Landstingen ska erbjuda vuxna personer som vistas i landet utan tillstånd samma subventionerade hälso- och Med täckningsgrad avses här andelen patienter som registrerats i relation till de patienter som återfinns i . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Diagram 4.13 Täckningsgrad i ett antal , 2009–2011 SCAAR (åtgärd vid kranskärlssjukdom) Riks-Stroke (förstagångsfall) RIKSHÖFT (höftfrakturer) GallRiks, ERCP (endoskopi) (läkemedelsbeh.) Gynop (gynekologisk kirurgi) RIKS-HIA (hjärtintensivvård) Källa: (Rapporteringen till och hälsodataregistren - jämförelser av täckningsgrader, 2012). Anm.: Täckningsgraden avser förhållandet mellan totala antalet registreringar i aktuellt kvalitetsregister respektive (, , eller Medicinska födelseregistret). Täckningsgraden är inte jämförbar mellan olika år för , och GallRiks ERCP. 4.7.1Öppna jämförelser ger bättre resultat Genomslaget och användningen av öppna jämförelser är stort i hälso- och sjukvårdens verksamheter. Öppna jämförelser inom hälso- och sjukvården har skapat bättre möjligheter för uppföljning och jämförelser av vårdens resultat och har bidragit till ett ökat fokus på kvalitet och utfall för patienterna. Genom att olika verksamheter jämförs med varandra, och även utifrån mål som formulerats för verksamheterna sporras de till att nå bättre resultat. Variationerna blir även föremål för nationella, regionala och lokala analyser. Analyserna fungerar sedan som grund för att kunna prioritera och driva verksamhetsutvecklingen framåt. Öppen publicering av jämförelser främjar dessutom en mer faktabaserad debatt och kan på så sätt bidra till att stärka medborgarnas förtroende för verksamheterna. Strategi för öppna jämförelser Genom en strategi för öppna jämförelser inom hälso- och sjukvården och 2009 uttalade regeringen, , , Vård- företagarna och Famna målsättningen att ytterligare stärka kvalitetsutvecklingen med hjälp av öppna jämförelser. Inriktningen var dels att stärka bl.a. patienternas och medborgarnas ställning, dels att ge hälso- och sjukvården och stöd i arbetet med att utveckla kvalitet och effektivitet. Visionen för strategin är: aktuell kunskap när du vill ha den och som du vill ha den. Enligt strategin ska öppna jämförelser stödja: –beslutsfattande som är nära den aktuella verksamheten, –systematiskt förbättringsarbete och forskning, –medborgarnas informerade och fria val, samt –nationella policybeslut och oberoende granskning. Jämförelser av kvalitet och effektivitet publicerade och för sjunde gången rapporten jämförelser av hälso- och sjukvårdens kvalitet och effektivitet. I rapporten redovisas jämförelser mellan landsting av medicinska resultat, patienterfarenheter, tillgänglighet och kostnader. Resultaten visar på förbättringar inom flera områden, t.ex. visar i stort sett samtliga indikatorer som speglade överlevnad på en positiv utveckling. Öppna jämförelser har bidragit till att utveckla landstingens strukturer för styrning. De utgör bl.a. ett underlag för att ta strategiska beslut om vilka förbättringsområden som bör prioriteras. Myndigheten för vårdanalys gjorde 2012 en utvärdering av öppna jämförelser inom hälso- och sjukvården.