prop · H1031d27 · 2013-09-18 00:00:00 — lämpas äventyras den europeiska konkurrenskraften på lång sikt och kan särskilt skada små exportberoende medlemsstater som . Regeringen anser därför att det är viktigt med ändamålsenliga statsstödsregler, som framför allt tar sikte på marknadsmisslyckanden, samt att regelverket tillämpas enhetligt inom hela EU. Europeiska kommissionen genomför en modernisering av statsstödsreglerna inom EU. Nya bemyndigande- och rådsförordningar antogs av rådet . Efter dialog med medlemsstaterna kan kommissionen nu fatta beslut om egna tillämpningsförordningar på respektive områden. De nya reglerna väntas därefter kunna träda i kraft , se avsnitt 3.5.4. Kommissionens översyn av samtliga riktlinjer fortsätter också; aktuellt är bl.a. riktlinjer för stöd till flygplatser och flygbolag, riskkapitalriktlinjerna, miljöstödsriktlinjerna, samt riktlinjerna för stöd till forskning, utveckling och innovationer. Kommissionens övergripande ambition med reformen är att stimulera till bärkraftig tillväxt på en konkurrenskraftig inre marknad. Detta för att bidra till att främja innovationer, tillväxt och sysselsättning och för att nå övriga målsättningar som finns fastslagna i kommissionens 2020-strategi – En smart och hållbar tillväxt för alla. Regeringen kommer liksom att arbeta aktivt för att regelverket ska utformas effektivt, garantera en strikt statsstödsregim och tillämpas enhetligt över hela EU. Regeringen kan konstatera att en resursförstärkning av statsstödskontrollen i sannolikt kommer att behövas för att säkerställa att följer regelverket enligt förslagen och kan möta kommissionens ökade krav på tillsyn. Resursförstärkningen av statsstödskontrollen i kommer att finansieras inom ram för berört utgiftsområde. Kommissionen har även fattat beslut om ett uppdaterat statsstödsregelverk för ersättning för tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Detta är ett regelverk som kan ha inverkan särskilt på lokal nivå. Ett arbete pågår med att se hur reglerna ska kunna tillämpas i . Ett ägande med värdeskapande i fokus Staten är en av största bolagsägare. Bo- lagen representerar stora värden, (per ), och är sammantaget en av största arbetsgivare. Ytterst är det svenska folket som gemensamt äger dessa bolag. Regeringen har uppdrag att aktivt förvalta statens ägande i bolag så att den långsiktiga värdeutvecklingen blir den bästa möjliga och, i förekommande fall, att de särskilt uttryckta samhällsuppdragen utförs väl. Regeringen anser att det är av största vikt att bolagen som ägs av staten förvaltas på ett aktivt och professionellt sätt med värdeskapande som ett övergripande mål. Det innebär att bolagen ska agera långsiktigt, effektivt och lönsamt samt ges förmåga att utvecklas långsiktigt. Statligt ägda bolag ska agera föredömligt inom området hållbart företagande och i övrigt agera på ett sätt att de åtnjuter offentligt förtroende. Staten väntas även i fortsättningen vara en stor bolagsägare. I den statliga bolagsportföljen finns flera bolag med särskilt beslutade samhällsuppdrag som är svåra att klara på annat sätt än i statlig ägo. Det finns även andra motiv till varför staten kommer att ha ett fortsatt inflytande i vissa bolag, exempelvis om en försäljning skulle försämra konkurrensen. Som princip anser regeringen dock att staten inte ska äga bolag som verkar på kommersiella marknader med fungerande konkurrens, om företaget inte har ett särskilt beslutat samhällsuppdrag som är svårt att klara av på något annat sätt. En del i att vara en värdeskapande och aktiv ägare är att löpande utvärdera bolagen och pröva skälen till ett fortsatt statligt ägande. För de bolag där har bemyndigat regeringen att minska statens ägande, omfattar den aktiva förvaltningen att förbereda bolagen inför försäljning. Att fastställa ekonomiska mål för de statligt ägda bolagen är ett viktigt verktyg i ägarstyrningen. Syftet med målen är att förbättra värdeutvecklingen genom att bolagets lönsamhet, effektivitet och risknivå löpande mäts, följs upp och utvärderas. Ekonomiska mål fastställs för varje bolag och ska uppnås långsiktigt över en konjunkturcykel. En central utgångspunkt vid fastställandet av ekonomiska mål utgörs av kostnaden för eget kapital, eftersom denna kostnad avgör om staten som ägare får en rimlig kompensation för det risktagande som ägandet innebär. Utifrån bl.a. kostnaden för eget kapital fastställs för varje bo- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 lag mål avseende kapitalstruktur, lönsamhet och utdelningar. arbete med de statligt ägda bolagens ekonomiska mål utvecklas kontinuerligt, vilket innebär att metodiken och processerna har utvecklats, både avseende målens fastställande och uppföljningen. I budgetpropositionen (utg.omr. 24 avsnitt 3.7) aviserade regeringen att ha gått igenom de ekonomiska målen för de bolag som förvaltas av . fick nya ekonomiska mål på en extra bolagsstämma . Vidare har Luossavaara-Kiiru- navaara Aktiebolag (), , (publ), och fått nya ekonomiska mål vid respektive bolags årsstämma . Kommande år väntas en översyn av de ekonomiska målen för ytterligare sex till åtta bolag. Bolag med statligt ägande ska integrera hållbarhetsfrågor i affärsstrategin och den löpande verksamheten. De statligt ägda bolagen ska identifiera risker och möjligheter förenade med hållbarhet, rapportera dem på ett transparent sätt och därefter hantera dem i sin affärsverksamhet. Detta sker i syfte att främja bolagens affärsverksamhet och långsiktiga överlevnad samt för att generera en positiv värdeutveckling. Bolagen ska bedriva ett hållbart företagande genom ett långsiktigt och ansvarsfullt ställningstagande till mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, miljö, antikorruption, affärsetik, jämställdhet och mångfald. Regeringen förväntar sig att alla statligt ägda bolag stödjer och följer riktlinjer för multinationella företag, de tio principerna i FN:s Global Compact samt för företag och mänskliga rättigheter. Regeringen ålade 2007 de statligt ägda bolagen att rapportera sitt hållbarhetsarbete enligt riktlinjerna för Global Reporting Initiative (GRI). har regeringen påbörjat arbetet med att mer systematiskt integrera hållbart företagande i den löpande bolagsstyrningen, bl.a. genom att ställa krav på att styrelserna i de statligt ägda bolagen ska fastställa långsiktiga övergripande mål inom området hållbart företagande knutna till verksamheten samt strategier för att nå målen. Mål och måluppföljning inom hållbart företagande ska redovisas i bolagens årsredovisningar 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 och kommer att följas upp kontinuerligt i den löpande förvaltningen av bolagen, i likhet med andra frågor såsom ekonomiska mål. Exempelvis kommer hållbarhetsfrågor att beaktas i bolagsanalysen och i dialogen mellan staten som ägare och bolagen. har anordnat fyra seminarier om hållbart företagande som styrelsen och VD i de statligt ägda bolagen inbjudits till samt haft tema hållbart företagande på det årliga styrelseseminariet där samtliga avgående, sittande och nyvalda ledamöter och VD bjuds in. Dessutom har genomförts ett stort antal enskilda dialoger med styrelser och ledningsgrupper kring förväntningar på deras arbete med hållbart företagande och deras strategiska arbete. Vidare har genom ett nätverk för hållbart företagande inom de statligt ägda bolagen anordnat nätverksträffar med företrädare för bolagen som arbetar operativt med frågorna (VD, chefsjurister, inköpschefer, hållbarhetsansvarig, HR-chefer m.fl.) för att öka kunskapsnivån inom hållbarhetsområdet. Ett av de viktigaste instrumenten för styrningen av de statligt ägda bolagen är att utse kompetenta och väl fungerande styrelser. Styrelsens sammansättning ska vara sådan att styrelsen kan förvalta bolagets angelägenheter med integritet, effektivitet och branschkunskap. Personer med olika erfarenheter, ålder, kön och bakgrund behövs för att tillgodose behovet av relevant kompetens i styrelserna. Frågan om mångfald kommer även fortsättningsvis att prioriteras. Vad gäller jämn könsfördelning i styrelserna och bland de verkställande direktörerna, har staten som ägare nått betydligt längre än näringslivet i övrigt. Cirka hälften av styrelseledamöterna () i de statligt helägda bolagen utgörs av kvinnor jämfört bland de börsnoterade bolagen. av de statligt ägda bolagen har en kvinna som styrelseordförande, vilket är en ökning från 2006 och kan jämföras med de börsnoterade bolagens . Vad gäller de verkställande direktörerna i de statligt hel- och delägda bolagen var kvinnor vid utgången av 2012, vilket var samma andel som föregående år. Andelen kvinnor i bolagens ledningsgrupper var . 3.8.11:1 Verket för innovationssystem Tabell 3.11 Anslagsutveckling 1:1 Verket för innovationssystem 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 158 611 tkr prisnivå. 3Motsvarar 158 611 tkr prisnivå. 4Motsvarar 158 611 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Verket för innovationssystems förvaltningsutgifter. Tabell 3.12 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:1 Verket för innovationssystem Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:1 Verket för innovationssystem . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 3.8.21:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Tabell 3.13 Anslagsutveckling 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 2 525 424 tkr prisnivå. 3Motsvarar 2 668 927 tkr prisnivå. 4Motsvarar 2 668 928 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för behovsmotiverad forsknings- och utvecklingsverksamhet, utveckling av innovationssystem och programanknutna utgifter. Anslaget får även användas för statsbidrag till för utformning och drift av ett nationellt inkubatorsprogram och för statsbidrag till SP för riksmätplatser. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2015–2019. Skälen för regeringens förslag: Bemyndigandet behövs för att möjliggöra långsiktiga åtaganden, främst i form av bidrag inom ramen för fleråriga program. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2015–2019. Tabell 3.14 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling -1 000 000 -1 300 000 Erhållet/föreslaget bemyndigande Som en följd av beslut med anledning av regeringens förslag i forsknings- och innovationspolitiska propositionen (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:151) beräknas anslaget öka 2014–2016, se beslut i tabell 3.15 nedan. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 3.15 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Regeringen föreslår att 2 anvisas under anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till 2 , 2 respektive 2 . 3.8.31:3 Institutens strategiska kompetensmedel m.m. Tabell 3.16 Anslagsutveckling 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel m.m. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 610 953 tkr prisnivå. 3Motsvarar 609 383 tkr prisnivå. 4Motsvarar 609 383 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag för strategiska kompetensmedel för industriforskningsinstituten med ägande under , liksom ut- gifter för AB:s verksamhet, samt vissa omstruktureringsutgifter för RISE-instituten. Tabell 3.17 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:3 Institutens strategiska kompetensmedel m.m. . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.18 Anslagsutveckling 1:4 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 283 596 tkr prisnivå. 3Motsvarar 283 595 tkr prisnivå. 4Motsvarar 283 595 tkr prisnivå. Anslaget används för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för uppdrag att svara för utgifter för lokaler, ekonomi- och personaladministration samt övrig administrativ service åt . Anslaget 1:4 föreslås i denna proposition få ett tillskott på –2023 för att finansiera bl.a. tillkommande uppgifter som förvaltande myndighet för åtta regionala strukturfondsprogram och ett nationellt regionalfondsprogram. Regeringen föreslår att anslaget förstärks med i syfte att finansiera . Vidare föreslår regeringen att anslaget förstärks med ytterligare för finansiering av driften av det kommande uppgiftslämnarregistret. Regeringen föreslår även att anslaget förstärks med 2014 och med för att finansiera myndighetens arbete med nystartszoner. Tabell 3.19 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:4 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Regeringen föreslår att anvisas under anslag 1:4 . beräknas anslaget till , 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 till och till . Tabell 3.20 Anslagsutveckling 1:5 Näringslivsutveckling m.m. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget används för näringslivsfrämjande åtgärder. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:5 Näringslivsutveckling m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför ett behov av framtida anslag på högst 2015–2017. Skälen för regeringens förslag: Bemyndigandet behövs för att de åtgärder som beslutas och bedrivs inom ramen för främst verksamhet ska kunna genomföras långsiktigt. Bemyndigandet föreslås minska med jämfört med eftersom en rad av de särskilda insatser som finansieras under anslaget avslutas . Vid projektfinansiering löper utbetalningar , vilket försvårar prognoser för infriande och utestående åtaganden. För att ta hänsyn till denna osäkerhetsfaktor bedömer regeringen att det finns ett behov av en marginal där bemyndigandet överstiger de beräknade utestående åtagandena. Regeringen bör bemyndigas att för anslaget 1:5 Näringslivsutveckling m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2017. Tabell 3.21 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:5 Näringslivsutveckling m.m. Erhållet/föreslaget bemyndigande Regeringen förslår att anslaget ökas med 2014 för att finansiera framtagandet av en teknisk infrastruktur för ett uppgiftslämnarregister. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2015 och 2016 för att utvärdera reformen om frivillig revision. Regeringen föreslår att anslaget minskas med i syfte att finansiera utgifter för att permanenta . Regeringen föreslår att anslaget minskas med för att finansiera utgifter under anslaget 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser för att producera statistik över svenskt riskkapital. Tabell 3.22 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:5 Näringslivsutveckling m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslag 1:5 Näringslivsutveckling m.m. . beräknas anslaget till , till och till . 3.8.61:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser Tabell 3.23 Anslagsutveckling 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 81 249 tkr prisnivå. 3Motsvarar 81 248 tkr prisnivå. 4Motsvarar 81 250 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analysers förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anslaget ökas med för uppgiften att producera statistik över svenskt riskkapital. Medlen överförs från anslag 1:5 Näringslivsutveckling m.m.. Vidare föreslår regeringen att anslaget tillförs för uppgiften att sammanställa en årlig rapport till Europeiska kommissionen om utvecklingen i nystartszonerna. Tabell 3.24 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Posten Övrigt innehåller även kvarvarande övergångseffekter till följd av kostnadsmässig avräkning av myndighetens förvaltningsutgifter. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 3.26 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:7 Turistfrämjande Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:6 Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.25 Anslagsutveckling 1:7 Turistfrämjande 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 89 904 tkr prisnivå. 3Motsvarar 89 904 tkr prisnivå. 4Motsvarar 89 904 tkr prisnivå. Anslaget får användas för kostnader för statens aktieägartillskott till V.S. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:7 Turistfrämjande . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . 3.8.81:8 geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. Tabell 3.27 Anslagsutveckling 1:8 geologiska undersökning: Geologisk undersökingsverksamhet m.m. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 223 450 tkr prisnivå. 3Motsvarar 192 567 tkr prisnivå. 4Motsvarar 192 567 tkr prisnivå. Anslaget får användas för geologiska undersöknings förvaltningsutgifter. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.28 Offentligrättslig verksamhet (som inte får (intäkt - kostnad) (varav tjänsteexport) (11 393) (10 706) (varav tjänsteexport) (10 700) (10 300) (varav tjänsteexport) (10 000) (10 000) nas anslaget till , respektive . 3.8.91:9 geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning Tabell 3.31 Anslagsutveckling 1:9 geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 5 818 tkr prisnivå. 3Motsvarar 5 818 tkr prisnivå. 4Motsvarar 5 819 tkr prisnivå. Tabell 3.30 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:8 geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget beräknas minska då en tillfällig satsning på kvalificerad mineralinformation m.m. löper ut. 4Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:8 geologiska undersökning: Geologisk undersökningsverksamhet m.m. . , 2016 och 2017 beräk- Anslaget får användas för utgifter för att främja och stödja riktad geovetenskaplig grundforskning och tillämpad forskning. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:9 geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015 och 2016. Skälen för regeringens förslag: Bemyndigandet behövs för att möjliggöra beslut om bidrag till fleråriga forskningsprojekt. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:9 geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015 och 2016. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Tabell 3.32 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:9 geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 3.33 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:9 geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:9 geologiska undersökning: Geovetenskaplig forskning .