prop · H1031d13 · 2013-09-18 00:00:00 — Förslaget innebär att ett fribelopp på arbetsinkomster införs på 24 000 Det innebär att det blir betydligt mer lönsamt att arbeta för en ålderspensionär med bostadstillägg. I många fall handlar det om ålderspensionärer som har begränsade och kanske oregelbundna arbetsinkomster, vilket innebär att förslaget blir en betydande förenkling för dessa pensionärer. Ett bra grundskydd som blivit bättre Grunden i vårt pensionssystem är arbete och att vi är många som betalar pensionsavgift. Alla har dock inte den möjligheten eller har inte haft det hela livet. I ett bra pensionssystem behövs därför ett grundskydd som garanterar en ekonomisk trygghet vid ålderdom till alla. Grundskyddet är beloppsmässigt en relativt liten och minskande del av den allmänna pensionen – av hela den allmänna ålderspensionen betalas ut i form av skattefinansierat grundskydd. I sin funktion har de dock en mycket avgörande betydelse för en ekonomisk trygghet för många pensionärer. Grundskyddet är en slags miniminivå och det är angeläget att en sådan nivå är värdeskyddad. Det finns därför ett sådant mål för utgiftsområdet. Väsentligen är grundskyddet kopplat till prisförändringarna i samhället men även skatten har en stor betydelse för standarden. Regeringen mäter löpande hur den ekonomiska standarden utvecklas för pensionärerna. Mätningarna visar att personer med grundskydd och de lägsta inkomsterna har haft en utveckling av den ekonomiska standarden som tydligt överstiger prisutvecklingen. Dessa pensionärer har alltså fått en realt förbättrad standard. En viktig del i detta är de satsningar på sänkt skatt för pensionärer som regeringen gjort . Regeringen lämnar i denna proposition förslag till ytterligare sänkt skatt 2014. Ett annat skäl till den positiva utvecklingen av den ekonomiska standarden är den förbättring av bostadstillägget som gjorts . Förbättringarna av främst bostadstillägget har också lett till att andelen ekonomiskt utsatta bland främst äldre kvinnor har minskat. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Pensionsinformationen behöver bli ännu bättre En annan målsatt prioritering är att pensionsspararna ska ha goda möjligheter att bedöma sin framtida pension och vad som påverkar den. Det borde vara en självklarhet men är det ännu inte. Det kuvertet, med sin pensionsprognos för den allmänna pensionen har haft en stor betydelse för att öka kunskapen om den framtida pensionens storlek. Tjänstepension har emellertid ofta en avgörande betydelse för den totala pensionens storlek men finns inte med i det kuvertet. Internetportalen har här gjort en viktig insats och kan nu ge en komplett bild av alla pensioner för de allra flesta pensionssparare även om det alltjämt finns brister i kvalitet. Antalet användare av portalen stiger successivt och antalet registrerade användare närmar sig nu två miljoner. Det kuvertet som oftast inte visar hela den framtida pensionen, skickas dock ut till sex miljoner personer. Det finns därför skäl att misstänka att det fortfarande kan vara en majoritet av pensionsspararna som inte har bildat sig en uppfattning om sin framtida pension. Detta är enligt regeringen bekymmersamt eftersom det innebär att många inte har möjlighet att göra rationella livsval mellan arbete, pension och sparande. Mot bakgrund av behovet och betydelsen av att arbeta längre är det angeläget att det finns ett lättillgängligt och bra beslutsunderlag för alla i form av en prognos om hela den framtida pensionen. Först då kan individen fullt ut se konsekvenserna av ett längre arbetsliv och agera därefter. Frågan om en god och lättillgänglig information är en viktig del av strävan mot ett längre arbetsliv och regeringen kommer därför fortsatt agera för att den goda och kompletta informationen uppnås och når fram. Ett led i detta arbete är att regeringen nu aviserar att avsätts till för riktade informationsåtgärder till pensionsspararna. Satsningen ska även förbättra stödet till pensionsspararna som konsumenter. Pensionsspararna efterfrågar stöd vid olika valsituationer inom pensionsområdet, och här kan få en viktig roll. Det finns också ett behov av att informera pensionsspararna om konsekvenser för pensionen som inte alltid är uppenbara, men som kan påverka den enskildes livsval. Det kan gälla hur pensionen påverkas vid 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 olika livshändelser såsom deltidsarbete eller föräldraledighet. För olika grupper behövs riktade informationssatsningar, exempelvis för företagare, invandrade och de som arbetar i branscher utan tjänstepension. den del av arbetsinkomsten som överstiger . Reglerna gäller för varje ålderspensionär som fyllt . Det innebär att beloppet gäller för vardera av två makar om båda har fyllt och får bostadstillägg. Av de 260 000 ålderspensionärer som har bostadstillägg är det knappt 4 000 personer som har en arbetsinkomst och som 3.6Fribelopp för arbetsinkomst vid med förslaget får höjt bostadstillägg. Hur stor beräkning av bostadstillägg till höjning det blir beror bland annat på arbets- Ärendet och dess beredning: Förslaget har utarbetats inom och beretts under hand med . Regeringens förslag: Vid beräkning av den reduceringsinkomst som används för beräkning av bostadstillägg till ålderspensionärer ska det bortses från arbetsinkomst som inte överstiger . Fribeloppet gäller per make. Bestämmelsen ska träda i kraft . Skälen för regeringens förslag: Arbete är grunden för välfärden. Det är därför väsentligt att vi har regelsystem som så långt möjligt stimulerar till arbete. Av det skälet föreslog regeringen ekonomisk vårproposition (prop. 2006/07:100) att bostadstillägget skulle reduceras i mindre grad för inkomster från förvärvsarbete. gäller därför att av sådan inkomst räknas med som inkomst vid beräkning av bostadstillägg. Till följd av en ökande medellivslängd har det blivit allt mer uppenbart att arbetslivet behöver förlängas. Det handlar då inte bara om att ta ut pensionen senare utan om fler arbetade timmar oavsett när under livet det sker. Det är därför viktigt att vi har regelsystem som stimulerar till arbete – även när pensionslivet har börjat. Regeringen föreslår därför ytterligare en förbättring i reglerna för bostadstillägg till ålderspensionärer med arbetsinkomst. Förslaget innebär att ett fribelopp på införs för arbetsinkomster för en ålderspensionär som fyllt . Som arbetsinkomst räknas då all inkomst av förvärvsarbete inklusive inkomst av näringsverksamhet. När bostadstillägget beräknas beaktas därmed av inkomstens storlek men kan bli . Kostnaden beräknas till 2014. Till följd av förändringen kommer fler att kunna kombinera arbetsinkomst och bostadstillägg och kostnaden beräknas därmed att öka till ca för åren därefter. Arbetsinkomsten för de ålderspensionärer som har bostadstillägg är förhållandevis låg. Ofta handlar det om oregelbundna och tillfälliga inkomster som därför också kan variera . Det innebär att det ofta kan vara besvärligt för såväl pensionären som att upprätthålla kvalitet på uppgifterna så att rätt bostadstillägg betalas ut. Ett fribelopp på innebär att små arbetsinkomster inte alls behöver hanteras och är därmed också en förändring som tydligt förenklar hanteringen av bostadstillägg. 3.7.11:1 Garantipension till ålderspension Tabell 3.9 Anslagsutveckling 1:1 Garantipension till ålderspension 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för garantipension till ålderspension, hustrutillägg samt särskilt pensionstillägg enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Den långsiktiga trenden är att utgifterna för garantipension minskar. Den genomsnittliga inkomstrelaterade ålderspensionen är högre för yngre och nyblivna pensionärer jämfört med de äldre som redan uppbär pension. Dessutom minskar antalet personer som inte har tjänat in någon inkomstrelaterad ålderspension alls successivt bland de nyblivna pensionärerna. Antalet ålderspensionärer med garantipension minskar , det avser både antalet personer som uppbär garantipension och medelbeloppet. En viktig utgiftsstyrande faktor är prisbasbeloppets utveckling, men utgifterna påverkas också av hur den inkomstrelaterade ålderspensionen (inkomstpension och tilläggspension) utvecklas, eftersom garantipension reduceras av inkomstrelaterad ålderspension. Ju bättre utveckling av den inkomstrelaterade ålderspensionen desto mindre blir behovet av garantipension. –ökade följsamhetsindexeringen mer än prisbasbeloppet och därför minskade behovet av garantipension. Minskningen av de inkomstrelaterade pensionerna 2010 och 2011 innebar i stället en press uppåt på utgifterna för garantipension. har de inkomstrelaterade pensionerna ökat igen vilket har haft en utgiftssänkande effekt. Prisbasbeloppet minskar 2014. Detta innebär lägre utgifter för garantipensionen. sänks den inkomstrelaterade ålderspensionen vilket innebär att behovet av garantipension ökar. Sammantaget beräknas utgifterna att minska med . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Tabell 3.10 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:1 Garantipension till ålderspension Förändring till följd av: -1 029 700 -1 491 300 -2 162 900 till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 16 anvisas under anslaget 1:1 Garantipension till ålderspension . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till 15 , 14 respektive 13 . 3.7.21:2 Efterlevandepension till vuxna Tabell 3.11 Anslagsutveckling 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för omställningspension, förlängd omställningspension, särskild efterlevandepension och änkepension samt för utgifter för garantipension till dessa förmåner enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Vid dödsfall kan efterlevande män och kvinnor som inte har fyllt få efterlevandepension i form av omställningspension. Därutöver kan också änkepension betalas ut till efterlevande kvinnor. Änkepensionen är i vissa fall livsvarig. Utgifterna för anslaget avser till största delen änkepension. Reglerna för efterlevandepension reformerades fr.o.m. då änkepensionen, i princip, avskaffades. Antalet änkepensioner minskar därför successivt, men på grund av omfattande övergångsregler för framför allt kvinnor som är födda kommer änkepension att betalas ut . De utgiftsstyrande faktorerna för anslaget är främst utvecklingen av prisbasbeloppet och följsamhetsindexeringen. Till skillnad från ålderspensionen omfattas efterlevandepensionerna inte av reglerna för den automatiska balanseringen varför effekten av den ekonomiska nedgången inte blir lika stor jämfört med ålderspensionerna. Eftersom änkepensionen är under avveckling minskar anslagets utgifter långsiktigt. Utgifterna beräknas bli lägre än 2013. Tabell 3.12 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna Förändring till följd av: -1 717 300 -2 239 400 -3 487 300 till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 13 anvisas under anslaget 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till 12 , 12 respektive 12 . 3.7.31:3 Bostadstillägg till pensionärer Tabell 3.13 Anslagsutveckling 1:3 Bostadstillägg till pensionärer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för bostadstillägg till pensionärer och särskilt bostadstillägg till pensionärer enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. De utgiftsstyrande faktorerna för anslaget är främst utvecklingen av prisbasbeloppet, boendekostnaderna, inkomstutvecklingen och hur hög benägenheten att ansöka om bostadstillägg är (mörkertalet). På lång sikt beräknas antalet ålderspensionärer med bostadstillägg att minska eftersom nyblivna pensionärer i genomsnitt har högre inkomstrelaterad pension och färre kommer därför att få bostadstillägg. Till följd av den finansiella krisen minskade ålderspensionerna 2010 och 2011 vilket medförde att den bidragsgrundande inkomsten som används vid beräkning av bostadstillägg minskade. Detta ledde till att behovet av bostadstillägg blev större och utgifterna ökade. Detta innebar att den långsiktiga trenden med minskade utgifter för anslaget tillfälligt bröts. Höjningen av ålderspensionen har åter minskat utgifterna för bostadstillägg. Sänkningen av pensionerna 2014 beräknas innebära en utgiftsökning. För att minska andelen med låg ekonomisk standard höjdes bostadstillägget för ålderspensionärer i två steg 2012 och 2013, med totalt och hushåll. höjdes även den skäliga levnadsnivån inom förmånerna särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd. Till följd av ändringarna höjdes anslaget med och med . I syfte att göra det mer lönsamt och enklare att ha arbetsinkomster som man är pensionär föreslår regeringen i denna proposition ett fribelopp för arbetsinkomster vid beräkningen av bostadstillägg för pensionärer. Det innebär att en ålderspensionär som har bostadstillägg kan tjäna utan att bostadstillägget minskas. Till följd av detta föreslås anslaget Bostadstillägg till pensionärer höjas med 2014. beräknas anslaget höjas med , 2016 med och 2017 med . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Tabell 3.14 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:3 Bostadstillägg till pensionärer Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 8 anvisas under anslaget 1:3 Bostadstillägg till pensionärer . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till 8 , 7 respektive 7 . Tabell 3.15 Anslagsutveckling 1:4 Äldreförsörjningsstöd 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för äldreförsörjningsstöd enligt socialförsäkringsbalken. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Äldreförsörjningsstöd är en helt inkomstprövad förmån som ska garantera de personer som är bosatta i och är eller äldre en viss skälig levnadsnivå. Dessutom ges ersättning för en skälig bostadskostnad på högst . De utgiftsstyrande faktorerna är främst utvecklingen av prisbasbeloppet, boendekostnader samt inkomstutvecklingen. Antalet personer som är berättigade till äldreförsörjningsstöd har ökat . Den främsta anledningen till det är att en mindre andel av dem som är födda eller senare är berättigade till garantipension. De som är födda eller tidigare kunde bosättningstid få full garantipension, medan de som är födda eller senare måste vara bosatta i för att få full garantipension. Detta innebär att behovet av äldreförsörjningsstöd ökar. Antalet personer som är berättigade till äldreförsörjningsstöd påverkas också av andra faktorer t.ex. minskad eller ökad invandring men också av skatteförändringar eftersom äldreförsörjningsstöd beräknas utifrån nettopensionen. I syfte att förbättra för dem med små marginaler har den skäliga levnadsnivån i äldreförsörjningsstödet höjts både fr.o.m. Sammantaget motsvarade dessa förbättringar ett höjt äldreförsörjningsstöd med . Tabell 3.16 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:4 Äldreförsörjningsstöd Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:4 Äldreförsörjningsstöd . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.17 Anslagsutveckling 2:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 532 396 tkr prisnivå. 3Motsvarar 522 021 tkr prisnivå. 4Motsvarar 522 021 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. verksamhet finansieras dels av anslag på statens budget, dels av de Allmänna Pensionsfonderna (AP-fonderna) och dels av premiepensionssystemet, se tabell 3.18. Förvaltningsanslaget används för administration av garantipension, efterlevandepension till vuxna, bostadstillägg till pensionärer och äldreförsörjningsstöd samt vissa andra pensionsrelaterade förmåner. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Tabell 3.18 Finansiering av administration 1 Exklusive finansiering av amorteringar och ränta för premiepensionssystemets uppbyggnad. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Utgifterna för administration som avser inkomstgrundad ålderspension täcks av avgifter som tas ut från AP-fonderna och premiepensionssystemet. I premiepensionssystemet ingår även kostnader för skulden i avseende den räntekontokredit som byggdes upp i samband med bildandet av premiepensionssystemet. För att sprida denna kostnad över flera generationer avbetalas skulden och ska vara slutamorterad till 2018. Tabell 3.19 Uppdragsverksamhet där intäkterna disponeras ska lämna en samlad redogörelse och en framställan om ersättning för administrationen av pensionssystemet. Redogörelsen ska dels innefatta kostnaderna för inkomstpension och tilläggspension, som ska täckas genom uttag från Första–Fjärde AP-fonderna och dras från pensionsspararnas inkomstpensionskonton, dels för administrationen av premiepension, som ska täckas genom avgifter som ska dras från pensionsspararnas premiepensionskonton. Redogörelsen innefattar även kostnader för administrationen av ålderspensionssystemet vid och . Regeringen beslutar om avgiftsuttaget från AP-fonderna och premiepensionssystemet. Resultat (intäkt-kostnad1) - varav övriga intäkter - varav övriga intäkter - varav övriga intäkter Källa: , prisnivå. 1Intäkterna från AP-fonderna bygger på att över/underskott regleras . 2Inklusive kostnader för amortering och ränta för premiepensionssystemets uppbyggnad. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 För att stärka informationsverksamhet och konsumentskyddande insatser avsätts totalt . förvaltningsanslag tillförs därför . Övriga avsätts från AP-fondssystemet och premiepensionssystemet. Tabell 3.20 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:1 . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 8 för att tillgodose behov av likviditet i handeln med fondandelar. Skälen för regeringens förslag: har en särskild kredit enligt 7 kap. 6 § budgetlagen (2011:203). Krediten ska användas för att finansiera likviditetsbehovet i samband med den dagliga fondhandeln i premiepensionssystemet. Behovet av krediten föranleds av det underskott som uppstår på grund av samtidiga köp- och säljtransaktioner med olika likviddagar för fonderna och behovet av handelslager i syfte att effektivisera handeln. De faktorer som framför allt har betydelse för utvecklingen av behovet av krediten är antalet fondbyten, värdet av pensionsspararnas konton och tidsmässig koncentration av fondbyten. disponerar en kredit för handel med fondandelar intill ett belopp av 9 . Regeringen bedömer med hänsyn till utvecklingen av utnyttjandegraden att krediten i för handel med fondandelar bör uppgå till högst 8 .