prop · H1031d19 · 2013-09-18 00:00:00 — Utbildningen i grundsärskolan ska enligt skollagen syfta till att ge elever med utvecklingsstörning en utbildning som är anpassad till varje elevs förutsättningar och så långt som möjligt motsvarar den som ges i . Ett beslut om att en elev ska tas emot i grundsärskolan ska föregås av en utredning som omfattar en pedagogisk, psykologisk, medicinsk och social bedömning. Samråd med barnets vårdnadshavare ska ske när utredningen genomförs. För grundsärskolan gäller läroplanen för grundsärskolan 2011. Inom grundsärskolan finns det en särskild inriktning som benämns träningsskola. Den är avsedd för elever som inte kan tillgodogöra sig hela eller delar av utbildningen i ämnen. Andelen elever i grundsärskolan minskar /13 var 9 643 elever inskrivna i grundsärskolan, vilket var en minskning med ca 1 150 elever jämfört med föregående år. Detta motsvarade av alla elever i de obligatoriska skolformerna. Av eleverna var flickor och pojkar även 2012/13, vilket är samma andelar som . Fördelningen mellan pojkar och flickor i grundsärskolan har varit i princip oförändrad mellan åren . Före omfattade särskolans målgrupp förutom personer med utvecklingsstörning även personer med autism eller autismliknande tillstånd, men fr.o.m. /12 tillhör dessa personer grundsärskolans målgrupp endast om de också har en utvecklingsstörning eller en betydande och bestående begåvningsmässig funktionsnedsättning på grund av hjärnskada av visst slag. blev grundsärskolan också nioårig efter att tidigare ha varit tioårig (med den sista årskursen frivillig). Sammantaget har dessa förändringar troligen bidragit till att andelen elever i grundsärskolan minskat /07 när den uppgick till . Diagram 5.12 Andel av elever av samtliga elever i obligatoriska skolformer som var inskrivna i grundsärskolan 2007/07–2012/13 Källa: och egna beräkningar. har genomfört en omfattande granskning av kommuners utredningar och beslut om mottagande i grundsärskolan. Totalt granskades 1 203 elevärenden i 58 kommuner. Av de granskade ärendena saknade utredningsunderlag eller innehöll en utredning med brister. Utifrån granskningen hade Skolinspektionen svårt att bedöma hur stor del av eleverna som felaktigt har mottagits i grundsärskolan men bedömde att i de 30 först granskade kommunerna handlade det om minst en procent. I samband med granskningen genomförde Skolinspektionen också en kartläggning av andelen elever i grundsärskolan som har utländsk bakgrund. Enligt denna kartläggning baserad på egenrapportering från 257 kommuner hade av eleverna utländsk bakgrund. Motsvarande andel för /11 var . I 30 kommuner hade minst var tredje elev i grundsärskolan utländsk bakgrund. I grundsärskolan arbetade 4 753 lärare 2012, vilket motsvarade 2 770 heltidstjänster. Av dessa var kvinnor och män. Jämfört med ökade antalet heltidstjänster med ca 30 tjänster. Den totala kostnaden för grundsärskolan beräknas 2012 ha uppgått till knappt 4,1 miljarder, vilket var en minskning jämfört med (uttryckt i fasta priser). Kostnaden per elev ökade dock (uttryckt i fasta priser). 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Utbildningen vid specialskolan är avsedd för de barn som inte kan gå i eller grundsärskolan på grund av dövhet eller hörselskada, dövblindhet, grav språkstörning eller synskada och ytterligare funktionsnedsättning. Specialpedagogiska skolmyndigheten är huvudman för specialskolan samt för förskoleklass och fritidshem vid skolenheter med specialskola. Eleverna undervisas vid fem skolor med regionala upptagningsområden och tre riksrekryterande skolor. För specialskolan gäller läroplanen för specialskolan, förskoleklassen och fritidshemmet 2011. /13 gick 457 elever i specialskolan, vilket var 44 elever färre än föregående läsår. Jämfört har antalet elever minskat från 514 till 457. Av eleverna var flickor och pojkar. hade av avgångseleverna minst betyget E i svenska eller svenska som andraspråk, matematik och engelska, vilket var högre än andelen med betyget Godkänt året innan. Det är dock få elever som ingår i underlaget. var det 59 elever i denna statistik, vilket medför att större variationer är förväntat. Antalet tjänstgörande lärare i specialskolan var 192 /13, vilket kan jämföras med 219 föregående läsår. Lärartätheten, mätt i antalet heltidstjänster per 100 elever, var 34,5, vilket var en minskning med ca tre heltidstjänster per 100 elever jämfört med föregående läsår. Undervisningskostnaden i specialskolan uppgick till , vilket var en ökning med jämfört med . av denna kostnad finansieras genom Specialpedagogiska skolmyndighetens förvaltningsanslag, medan resten i huvudsak utgörs av ersättning från elevernas hemkommuner. Detta förhållande var i stort sett oförändrat jämfört med . Kostnaden per elev uppgick till , vilket är en ökning med sedan föregående år. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Sameskolan, som motsvarar årskurs 1–6, är utformad efter samernas behov av en utbildning som tillvaratar och utvecklar det samiska språket och kulturarvet. Staten är genom Sameskolstyrelsen huvudman för sameskolan samt för förskoleklass och fritidshem vid skolenhet med sameskola. Det finns även integrerad samisk undervisning i kommunala grundskolor i årskurs 1–9. Sameskolstyrelsen får efter avtal med en kommun fullgöra kommunens uppgifter avseende förskola. För sameskolan gäller läroplanen för sameskolan, förskoleklassen och fritidshemmet 2011. gick 188 elever i sameskolan, varav 27 i förskoleklass. Av dessa var pojkar och flickor. Antalet elever ökade jämfört med föregående år, då 184 elever var inskrivna i sameskolan. Sammanlagt deltog 167 elever i integrerad samisk undervisning vid 16 grundskolor, vilket är en ökning med 7 elever jämfört med . Av dessa elever var pojkar och flickor. Förskola, förskoleklass och fritidshem finns i anslutning till alla de fem sameskolorna. gick 107 barn i förskola vid en skolenhet med sameskola, vilket var något färre än 2011. Andelen pojkar i förskola var och andelen flickor . Antalet elever i fritidshem vid sameskolorna ökade från 80 till 91 . Sameskolstyrelsen hade 76 personer anställda 2012. Omräknat till heltidstjänster var det en ökning från 69 till 71 årsarbetare jämfört med föregående år. Av de anställda var kvinnor och män. Den totala kostnaden för sameskolan, förskola och fritidshem uppgick till , vilket var en minskning jämfört med (uttryckt i fasta priser). Kommunernas avgifter finansierar delvis platser inom sameskolans förskola, förskoleklass och fritidshem. Kostnaden per elev i sameskola uppgick, inklusive barn i förskoleklass och fritidshem, till 2012, vilket var en marginell minskning jämfört med föregående år. Kostnaderna utgjordes till av personalkostnader och till av lokalkostnader. Fritidshemmet ska komplettera utbildningen i förskoleklassen samt och motsvarande skolformer genom att stimulera elevernas utveckling och lärande samt erbjuda dem en meningsfull fritid och rekreation. Varje kommun ska erbjuda fritidshem t.o.m. vårterminen det år då eleven fyller . Från och med höstterminen det år då eleven fyller får öppen fritidsverksamhet erbjudas i stället för fritidshem. För fritidshemmet gäller en ny läroplan: läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet 2011 (Lgr 11). För fritidshemmet gäller den del av läroplanen som anger skolans värdegrund och uppdrag samt i tillämpliga delar den del som anger övergripande mål och riktlinjer för verksamheten. Andelen barn i åldern 6–som var inskrivna i fritidshem 2012 var , vilket var en ökning jämfört med . har denna andel ökat . I åldern 10–var andelen inskrivna barn , en ökning med jämfört med . I likhet med den senaste femårsperioden var det för barn i åldern 6–marginellt högre andel pojkar i kommunala fritidshem och marginellt högre andel flickor i fristående fritidshem. har elevgruppernas storlek i fritidshemmen i genomsnitt ökat med från 33,5 till 40,1 elever per avdelning. Antalet inskrivna elever per avdelning ökade även , från 38,8 till 40,1. Ökade gjorde även skillnaden mellan de kommunala fritidshemmen och de fristående där de förstnämnda har ett genomsnittligt antal inskrivna elever på 39,9 per grupp och de fristående fritidshemmen 41,7 elever per grupp. Antal elever per anställd 2012 var 12,4, vilket i princip var oförändrat jämfört med . Personaltätheten skiljer sig endast lite åt mellan de kommunala och de fristående fritidshemmen. I de kommunala fritidshemmen går det i genomsnitt 12,4 elever per anställd jämfört med 12,5 elever per anställd i de fristående fritidshemmen. Den totala kostnaden för fritidshem beräknas uppgå till 2012, vilket är en ökning jämfört med föregående år (uttryckt i fasta priser). Kostnaden per elev minskade dock (uttryckt i fasta priser). Gymnasieskolan utgörs av utbildning inom skolväsendet som är avsedd att påbörjas av ungdomar efter avslutad grundskoleutbildning, eller motsvarande, fram till och med det första kalenderhalvåret det år de fyller tjugo. Den är en frivillig skolform som omfattar 18 nationella program, varav 12 yrkesprogram och 6 högskoleförbredande program med totalt 60 olika inriktningar. Inom de nationella programmen kan det även finnas s.k. särskilda varianter som är godkända av . För de elever som inte är behöriga till de nationella programmen finns fem introduktionsprogram. Gymnasieskolan ska enligt skollagen ge en god grund för fortsatta studier och yrkesverksamhet samt för personlig utveckling och ett aktivt deltagande i samhällslivet. Gymnasieskolans huvuduppgift är enligt den nya läroplanen, som gäller för elever som börjar i gymnasieskolan , att förmedla kunskaper och skapa förutsättningar för att eleverna ska tillägna sig och utveckla kunskaper. De högskoleförberedande programmen ska ge eleverna grundläggande högskolebehörighet. Yrkesprogrammen ska ge grund för yrkesverksamhet och fortsatt yrkesutbildning. Eleverna på yrkesprogrammen ska ges möjlighet att läsa in grundläggande högskolebehörighet. Sådan behörighet är alltså inget krav för yrkesexamen utan en möjlighet för den enskilde. Elever, skolor och studievägar gick 352 000 elever i gymnasieskolan, vilket var en minskning med 17 000 elever eller jämfört med läså- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Även antalet elever i fristående gymnasieskolor minskade från 94 000 till 91 500 elever, vilket var en minskning . Det innebär att /09, då antalet elever i gymnasieskolan var som störst, har antalet elever i kommunala skolor minskat som det har ökat i fristående skolor. Diagram 5.13 Elevutveckling i gymnasieskolan 1996/97–2012/13 1996/97 1998/99 2000/01 2002/03 2004/05 2006/07 2008/09 2010/11 2012/13 /13 var andelen kvinnor i gymnasieskolan vid mätningen och andelen män . Av eleverna i kommunala skolor var andelen kvinnor och andelen män . Motsvarande siffror för fristående skolor var kvinnor och män (se diagram 5.13). Det är således, relativt sett, något fler kvinnor än män som väljer en fristående skola. Diagram 5.14 Elever i gymnasieskolan per huvudman och kön, /13 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 I och med att skollagen (2010:800) började tillämpas ersattes skola som organisatorisk enhet med begreppet skolenhet. Från och med /13 sker insamlingen av uppgifter till den officiella statistiken per skolenhet. Förändringen medför att de uppgifter om skolenheter som presenteras /13 inte är jämförbara med tidigare uppgifter om skolor på gymnasienivå. fanns det 1 253 skolenheter, varav 751 hade huvudman och 485 hade enskild huvudman. Resterande 17 skolor hade landstingskommunal huvudman. De kommunala gymnasieskolorna är i genomsnitt betydligt större än de fristående. I och med övergången till begreppet skolenhet har dock även elevantalet i genomsnitt minskat i de kommunala skolorna. Av de totalt 235 300 eleverna i årskurs 1 och innebär att andelen elever på yrkesprogram har minskat /09 då andelen var som högst, . I förhållande till föregående år har dock andelen elever som läser ett yrkesprogram på programnivå varit eller ökat något. har andelen elever på högskoleförberedande program ökat. Andelen elever på introduktionsprogram har ökat jämfört med andelen elever på de tidigare individuella programmen. började 105 000 elever i gymnasieskolans årskurs 1 . Av dessa nybörjarelever började på ett yrkesprogram, vilket är en minskning jämfört med föregående år. Vidare började av eleverna ett högskoleförberedande program och ett introduktionsprogram. deltog 1 201 elever i årskurs 1 i gymnasial lärlingsutbildning (baserat på antalet elever med utbildningskontrakt), vilket motsvarar av alla elever i årskurs 1 på yrkesprogram. /13 gick 116 300 elever i årskurs 3 i gymnasieskolan enligt de tidigare bestämmelserna. Av dessa gick 67 100, eller , ett nationellt program, medan 14 600 () gick ett specialutformat program och 3 400 () ett individuellt program. Drygt var fjärde elev gick en utbildning i en fristående gymnasieskola. Av alla elever i årskurs 3 gick på ett studieförberedande program och på ett yrkesinriktat program. Indikator: Resultat på nationella prov Nationella prov finns för ett urval av ämnen. Proven är en indikator på måluppfyllelse men prövar inte samtliga delar och mål i ämnena. Det mått som här redovisas är andelen elever som har fått minst provbetyget Godkänt respektive E i respektive ämne. För elever som började i gymnasieskolan omfattar det nationella provsystemet kursprov i kurserna Engelska A och B, Ma- tematik A, B, C och D samt Svenska och Svenska som andraspråk B. Endast proven i A- kurserna i engelska och matematik samt i Svenska och Svenska som andraspråk B genomförs obligatoriskt på samtliga nationella eller specialutformade program. För eleverna som började görs i stället nationella prov enligt Gymnasieskola 2011. finns det nationella prov framtagna för kurserna Engelska 5, 6, Matematik 1abc, 2abc och 3bc samt Svenska 1, 3 och Svenska som andraspråk 1, 3. I likhet lyckades eleverna bäst på kursproven, enligt läroplan för de frivillga skolformerna, i Engelska A där fick provebetyget Godkänt. fick provbetyget Väl godkänt eller Mycket väl godkänt. av de som genomfört provet fick provbetyget Icke godkänt. Det fanns i likhet med föregående år i princip inga resultatskillnader mellan kvinnor och män. I kursprovet i Matematik A är resultaten betydligt lägre där av eleverna fick provbetyget IG, vilket är en lägre andel än där resultaten dock har varierat förhållandevis mycket. En förklaring till de låga resultaten 2012 är att det på de program som innefattar flera kurser i matematik är få elever som gör det nationella provet i Matematik A i årskurs 2 eller 3, vilket är de årskurser som ingår i statistiken. Eleverna på de programmen presterar, generellt sett, bättre i matematikkurserna än elever på de program som enbart läser matematik A. Av eleverna med föräldrar som har förgymnasial utbildning som högsta utbildningsnivå fick provbetyget IG i Matematik A , att jämföra av elever med högutbildade föräldrar och av eleverna som är utrikes födda var motsvarande andel . Männen hade, till skillnad från föregående år, bättre resultat på provet i Matematik A än kvinnorna. I Svenska B och Svenska som andraspråk B nådde godkänt resultat och fick provbetyget VG eller MVG. lyckades kvinnor betydligt bättre än män, medan resultatskillnaderna mellan elever med svensk respektive utländsk bakgrund var relativt liten i Svenska B. Av eleverna som skrev kursproven i Matematik 1 ac inom den reformerade gymnasieskolan fick av eleverna minst provbetyget E. Störst andel elever med godkänt provbetyg (minst E) fanns bland de elever som läst Matematik 1c, . Matematik 1c i är den inledande kursen på de tekniska och naturvetenskapliga programmen. Matematik 1a är den inledande matematikkursen på yrkesprogrammen i den reformerade gymnasieskolan. Andelen av dessa elever med minst godkänt provbetyg var . Matematik 1b är den inledande matematikkursen på samhällsvetenskapsprogrammet, ekonomiprogrammet, humanistiska programmet och estetiska programmet. Andelen elever med minst provbetyget E i Matematik 1b var . I Engelska 5 och Svenska respektive Svenska som andraspråk 1 fick respektive av de elever som gjorde provet minst provbetyget E. Provresultaten är i stort sett desamma både för kvinnor och män vad gäller kursproven som gjordes . Skillnaderna är något större på kursproven i Svenska/svenska som andraspråk B och Svenska/svenska som andraspråk 1. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 5.15 Andel elever som fått minst godkänt provbetyg i nationella kursprov i Engelska A och Engelska 5, Matematik A och Matematik 1 ac, SvenskaB/Svenska som andraspråk B och Svenska 1/Svenska som andraspråk 1, vt 2012 per kön Engelska A/Engelska A/Matematik 1 ac Anm: För att kunna ge läsaren en samlad bild över resultatenn på de nationella proven innehåller diagramet resultat från de nationella proven i engelska och matematik som görs av eleverna enligt både Lpf94 och Gy 2011. Alla elever ska ges förutsättningar att nå de nationella målen. Den genomsnittliga betygspoängen, dvs. det genomsnittliga värdet av alla betyg som redovisas i elevens slutbetyg, är en indikator på uppfyllelse av detta mål. Den genomsnittliga betygspoängen i gymnasieskolan var 14,0 av maximalt 20 poäng för samtliga elever som fick slutbetyg /12. Det är i nivå med utfallet . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 5.16 Genomsnittlig betygspoäng i gymnasieskolan 1997/98–2011/12 På kommunnivå varierade genomsnittspoängen mellan 3,2 och 15,7 mellan kommunerna, vilket innebär att spridningen ökat jämfört med föregående år. En förklaring till skillnaden mellan kommuner är att de har olika programutbud och att den genomsnittliga betygsnivån skiljer sig mellan olika program. Det fanns också könsskillnader i betygsresultaten. /12 var genomsnittspoängen för kvinnor 14,7 poäng och för män 13,3 poäng, vilket är i paritet . Kvinnor med svensk bakgrund hade i genomsnitt 14,9 poäng medan kvinnor med utländsk bakgrund hade 13,8 poäng. Motsvarande för män var 13,4 respektive 12,5 poäng. Diagram 5.17 Andel elever som fått minst betyget Godkänt i Engelska A, Matematik A, Svenska B resp. Svenska som andraspråk B i slutbetyg vt 2012 Sv som andraspråk B Liksom när det gäller resultaten på de nationella proven var kursbetygen bättre i svenska och engelska än i matematik. är kursbetygen i engelska, matematik och svenska som är obligatoriska för alla program högre än nivån enligt de nationella proven. Det är dock viktigt att notera att det inte är samma elever som gjort de nationella proven som fått slutbetyg. Många elever gör de nationella proven i den inledande kursen i ämnet under den första eller andra årskursen i gymnasieskolan. Av alla elever som fick slutbetyg hade läst utökat program, dvs. läst fler kurser än vad som ingick i deras fullständiga program. Detta var i nivå med andelen 2011 (), vilket var en kraftig ökning jämfört med då andelen var . har andelen elever med slutbetyg som läst reducerat program, dvs. som på grund av. studiesvårigheter har befriats från undervisningen i en eller flera kurser fortsatt att sjunka och minskade från 2012. Indikator: Andel elever med slutbetyg Det är viktigt att gymnasieungdomarna ges förutsättningar att nå målen för utbildningen inom utsatt tid. Utbildningen i gymnasieskolan pågår normalt . Det är dock inte alla elever som klarar studierna . Av de som började i gymnasieskolan hade fått slutbetyg , dvs. Diagram 5.18 Andel nybörjare i gymnasieskolan 2004– 2009 som fått slutbetyg Andelen elever som fått slutbetyg inom tre års studier i gymnasieskolan har varit i stort sett oförändrad . Kvinnor som började fick slutbetyg i högre grad än män, Elever på studieförberedande program fick slutbetyg i högre grad än elever som gått yrkesinriktade program. Att fler inte får slutbetyg beror delvis på att många elever har bytt program , vilket förlänger studietiden med ett och ibland . Att fler inte får slutbetyg är också en följd av att många elever inte är tillräckligt förberedda för gymnasiestudier och börjar sin gymnasietid på ett individuellt program (nu introduktionsprogram). Av de elever som började på ett individuellt program 2009 hade fått slutbetyg från något program . Av nybörjarna i gymnasieskolan 2008 studerade på ett individuellt program. Det finns ännu inga uppgifter om hur många av nybörjarna 2009 som har fått slutbetyg , dvs. Av nybörjarna 2007 fick dock slutbetyg och och . Inom EU finns målsättningen att andelen unga i åldern 18–som lämnat skolan och som inte är i utbildning ska vara maximalt 2020. nationella målsättning är att andelen ska vara . Indikator: Andel elever som uppnått högskolebehörighet på grundläggande nivå Högskolebehörighet på grundläggande nivå har den som har slutbetyg från ett fullständigt nationellt eller specialutformat program och har lägst betyget Godkänt i minst 2 250 gymnasiepoäng av de 2 500 gymnasiepoäng som ett fullständigt program omfattar. Detta innebär att elever med reducerat program inte kan få behörighet. Dessutom krävs det att en elev med slutbetyg från den tidigare gymnasieskolan har lägst betyget Godkänt i kurserna svenska eller svenska som andraspråk A och B, engelska A och matematik A. Av alla elever som började i gymnasieskolan hade uppnått grundläggande högskolebehörighet , vilket är samma resultat som för föregående elevkull och i nivå med utfallet den senaste femårsperioden. Kvinnor uppvisar ett bättre resultat än män, då uppnådde högskolebehörighet att jämföra av männen. Elever med utländsk bakgrund 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 lyckades i lägre grad än övriga elever att uppnå högskolebehörigheten, jämfört med Diagram 5.19 Andel nybörjare i gymnasieskolan 2004– 2009 som uppnått grundläggande högskolebehörighet inom Av nybörjarna på studieförberedande program 2009 uppnådde grundläggande högskolebehörighet . Motsvarande andel av nybörjarna på yrkesinriktade program var . Elever på bygg-, energi- och hantverksprogrammen uppnådde grundläggande högskolebehörighet i högre grad än elever på det studieförberedande estetiska programmet. Av de totalt knappt 97 000 elever som fick ett slutbetyg från gymnasieskolan , oavsett hur länge de gått i gymnasieskolan, uppnådde grundläggande behörighet till högskoleutbildning på grundnivå. Det är en liten minskning jämfört med läsåret före och även lägre än elevkullen . Det kan förklaras av att nya tillträdesregler till högskoleutbildning infördes . Bland kvinnorna var andelen högskolebehöriga och bland männen . Sammantaget hade av rikets invånare som fyllde uppnått grundläggande högskolebehörighet inom gymnasieskolan, en andel som varierade mellan mellan kommunerna. Andelen 20-åringar med grundläggande högskolebehörighet har varit relativt oförändrad . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 5.20 Andel nybörjare i gymnasieskolan 2009 som fått slutbetyg , efter grundläggande högskolebehörighet eller ej och program10 NV SP TE ES BP EN HV NP Det förekommer skillnader i resultat mellan könen inom respektive nationellt program. Bland nybörjarna 2009 har kvinnor i högre utsräckning än män nått grundläggande behörighet till universitets- och högskolestudier. Detta gäller för samtliga program med undantag för energiprogrammet och omvårdnadsprogrammet. Där har män i större ustäckning än kvinnor nått grundläggande behörighet. Byte av program, avbrott och studieuppehåll Programbyten, liksom avbrott och studieuppehåll, är vanliga orsaker till förlängd studietid för många elever i gymnasieskolan. Av nybörjarna hade bytt program . Det är vanligare att män byter program än kvinnor. Av nybörjarna 2011 bytte av männen och av kvinnorna program året efter. Ett introduktionsprogram syftar till att förbereda för studier på ett annat program eller för yrkesverksamhet. Av nybörjarna på introduktionsprogram 1 hade bytt utbildning .