prop · H1031d2 · 2013-09-18 00:00:00 — Andelen kvinnor och män som arbetar i kvinnorespektive mansdominerade yrken har varit stabil under 2000-talet.9 Tabell 2.1 Största yrkesgrupperna för kvinnor och män 2011 Totalt antal anställda och andel kvinnor och män i procent, 16–64 år 7Nyberg, Könssegregering–Jämställt och könssegregerat, 2008. 8Arbetskraftsundersökningen() 15–, 2012. 9SCB, yrkesregistret. 2013/14:1 BILAGA 3 Det tar tid innan den förändring i kvinnors utbildningsval som redogjordes för ovan får fullt genomslag på arbetsmarknaden. Kvinnornas andel inom traditionellt manligt dominerade yrkesområden som kräver eftergymnasial utbildning har successivt ökat (se tabell 2.2). I många yrkesgrupper är män i majoritet i de äldre åldersgrupperna, medan andelen kvinnor är betydligt högre bland de yngre. Tabell 2.2 Könsfördelning inom olika yrkeskategorier 2011 30–34 år 55–59 år 30–34 år 55–59 år var av de sysselsatta männen företagare. Motsvarande siffra för kvinnor var knappt 6 procent.10 Av alla företag drivs omkring en fjärdedel av kvinnor. har andelen företag med kvinnor i ledningen ökat och har av alla nystartade företag kvinnor i ledningen (se diagram 2.6). Diagram 2.6 Kvinnor och män i ledningen på nystartade företag 1994–2011 Andel i procent och totalt antal nystartade företag (höger axel) Källa: Tillväxtanalys. Kvinnors och mäns företagande är könsuppdelat på ungefär samma sätt som arbetsmarknaden i övrigt. Både kvinnor och män driver vanligtvis 10 15–, 2012. 2013/14:1 BILAGA 3 företag i tjänstesektorn men det finns en uppdelning. Kvinnor är överrepresenterade i kultur, nöje och fritid samt inom vård- och omsorgsbranscherna, medan männen är överrepresenterade i transport- och byggbranschen.11 Studier visar att drivkrafterna för att starta företag är lika för kvinnor och män. Till exempel är tillgängligheten till eget kapital viktig för både kvinnor och män. Andra faktorer som påverkar är föräldrars erfarenhet av företagande och förmögenhet, men även konjunkturella förhållanden spelar roll. Dock har den förväntade inkomsten som egenföretagare mindre betydelse för kvinnor än för män. Att vara anställd inom den privata sektorn eller på en marknad som domineras av små företag ökar också sannolikheten att starta eget.12 Mäns löner och förmögenheter är högre än kvinnors och män arbetar i större utsträckning än kvinnor i privat sektor. Båda dessa faktorer innebär bättre villkor för män jämfört med kvinnor när det gäller att starta företag. Förutom att kvinnor och män arbetar i olika sektorer och yrken finns män i större utsträckning på högre befattningar eller chefsposter. var av alla chefer kvinnor och var män. Könsfördelningen bland chefer skiljer sig mycket åt mellan olika sektorer (se tabell 2.3). Endast staten har en könsfördelning som ligger inom jämställdhetsintervallet (dvs. en 60–40 fördelning). Andelen chefer som är kvinnor är högst i och lägst i privat sektor. I förhållande till andelen sysselsatta inom respektive sektor är män överrepresenterade som chefer i samtliga sektorer. Det finns dock en positiv trend i utvecklingen av andelen chefer som är kvinnor. har andelen ökat . Tabell 2.3 Chefer och sysselsatta efter sektor 2011 Den ojämna fördelningen bland chefer är särskilt påtaglig på de allra högsta chefsposterna. Av de 231 börsföretagen13 har endast 11 en kvinna som styrelseordförande. Det motsvarar av företagen. Dominansen av män i börsföretagens styrelser har minskat , men den positiva utvecklingen har stannat av (se diagram 2.7). Diagram 2.7 Andel kvinnor och män i börsföretagens styrelser 2000–2013 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Källa: m.fl., Styrelser och revisorer i 2013–2014, 2013. En förklaring som framförts till kvinnors underrepresentation i chefspositioner är utbildningsvalet. Andelen civilekonomer och civilingenjörer är tämligen hög bland de högre chefsbefattningarna i näringslivet. Eftersom arbetsgivarna har haft ett begränsat urval av kvinnor att rekrytera ur bland civilingenjörer och civilekonomer har detta varit en starkt begränsande 11Kvinnors och mäns företagandefakta och statistik 2012 (2012). 12Eklund och Vejsiu, Drivkrafter att starta företag: ett genusperspektiv, Ekonomisk Debatt, 2009. 13 Avser de företag som var registrerade på Stockholmsbörsen och som har sitt säte i . faktor.14 Det har dock hänt en del med kvinnors utbildningsval och i de yngre åldersgrupperna utgör kvinnor nästan en tredjedel av civilingenjörerna. Förutsättningarna för fler kvinnor i toppositioner i näringslivet bör därmed ha förbättrats. Även i en internationell jämförelse har en låg andel kvinnor med toppositioner. Det finns studier som pekar på ett samband mellan generös familjepolitik och färre kvinnor i toppositioner.15 Den lagstadgade rätten till föräldraledighet i samband med ett barns födelse och rätten till deltidsarbete under småbarnsåren utnyttjas till större del av kvinnor. Detta kan enligt studierna leda till att arbetsgivare förväntar sig att kvinnor ska göra längre förvärvsavbrott och detta påverkar kvinnors möjlighet att konkurrera. Detta kan medföra att kvinnor varken får de mest attraktiva tjänsterna eller samma karriärmöjligheter eller vidareutbildning i företaget. I ett land med kort eller ingen lagstadgad föräldraledighet är det enligt studierna en mindre förväntad skillnad på hur sysselsatta män och kvinnor beter sig på arbetsmarknaden. Det är då lättare för karriärorienterade kvinnor att nå de högsta chefsposterna. kan konstateras att utbyggnaden av den svenska föräldraförsäkringen skett parallellt med att andelen kvinnor på chefspositioner ökat inom såväl privat som offentlig sektor. Det kan också vara värt att notera en annan aspekt i sammanhanget: i är av kvinnorna (41–) i toppositioner barnlösa, i är motsvarande siffra för kvinnor (46–) 12 procent.16 2.2Kvinnors och mäns förvärvsarbete Sett ur ett internationellt perspektiv är arbetskraftsdeltagandet för kvinnor högt i . var det bara som hade högre arbetskraftsdeltagande bland kvinnor inom 14 Glastak och glasväggar? Den könssegregerade arbetsmarknaden. Rapport till Utredningen om fördelningen av ekonomisk makt och ekonomiska resurser mellan kvinnor och män (SOU 1997:137). 15Mandel och Semyonov, A welfare state paradox: State Intervention and womens employment opportunities in 22 countries. 16Hewlett, Executive women and the myth of having it all. , 2002 och och , Percieved career impedimentsa database. Womens Business research Institute, 2004. 2013/14:1 BILAGA 3 Kvinnornas arbetskraftsdeltagande17 ökade , som arbetskraftsdeltagandet i stort sett var oförändrat för män (se diagram 2.8 och diagram 2.9).18 I början av 1990- talet stabiliserades kvinnornas arbetskraftsdeltagande, och har legat lägre än männens. Diagrammen nedan visar också att deltidsarbete är betydligt vanligare bland kvinnor än män. Diagram 2.8 Kvinnor efter arbetsstatus och vanligen arbetad tid 1970–2012 Procent, 20–64 år 1970 1973 1976 1979 1982 1985 1988 1991 1994 1997 2000 2003 2006 2009 2012 20–34 t 1–19 t Diagram 2.9 Män efter arbetsstatus och vanligen arbetad tid 1970–2012 Procent, 20–64 år 1970 1973 1976 1979 1982 1985 1988 1991 1994 1997 2000 2003 2006 2009 2012 20–34 t 1–19 t 17Till arbetskraften räknas sysselsatta och arbetslösa. 18Statistiken i detta avsnitt bygger på SCB:s och avser 15–enligt internationell definition. Anledningen till att andra åldersgrupper används i vissa diagram är att det saknas längre tidsserier för åldersgruppen 15–. 2013/14:1 BILAGA 3 kan kvinnors lägre arbetskraftsdeltagande delvis förklaras av att kvinnor är sjuka (utanför arbetskraften) i större omfattning än män.19 Kvinnor tar också ut ålderspension vid lägre åldrar än män. Ålderspension och sjukdom förklarar av skillnaden i arbetskraftsdeltagande. Om hänsyn tas till dessa skillnader skulle det totala gapet i arbetskraftsdeltagandet på 2012 reduceras till ca 2 procentenheter.20 Arbetskraftsdeltagandet och skillnaden mellan kvinnor och män varierar dock över olika åldrar och grupper. Med undantag för gruppen 15–är arbetskraftsdeltagandet lägre för kvinnor än för män i alla åldrar. Skillnaden i arbetskraftsdeltagande är särskilt stor för kvinnor och män med små barn (se tabell 2.4). Kvinnor med små barn har dock ökat sitt arbetskraftsdeltagande . Även bland utrikes födda är skillnaden mellan kvinnors och mäns arbetskraftsdeltagande påtaglig. Detta gäller i synnerhet åldersgruppen 20–. Tabell 2.4 Arbetskraftsdeltagande för olika grupper 2012 Andel av befolkningen 15–, procent -0,4 -1,4 -3,5 -1,9 -1,2 -1,0 Arbetslöshet drabbar kvinnor och män på olika sätt. Män arbetar i större utsträckning i sektorer som är mer konjunkturkänsliga och tenderar att drabbas hårdare av en ekonomisk nedgång än 19Sjuka omfattar personer utanför arbetskraften (som inte uppfyller villkoren för att vara heltidsstuderande) och som angett att de är sjuka (alt. betraktar sig som sjuk). Gruppen sjuk innefattar både korttidssjuka (mindre än ) men även långvarigt sjuka framåt eller mer, exempelvis förtidspensionärer av hälsoskäl och personer med sjukersättning som kommer gälla framåt. Gruppen sjuk omfattar inte personer som är intagna för vård utan endast de som vistas för vård i hemmet, hos anhöriga eller liknande. 20Egen beräkning utifrån SCB:s , 15–. kvinnor.21 Detta var också vad som hände när den ekonomiska krisen inleddes . Uppgången i arbetslöshet var då betydligt större för män än för kvinnor. Att uppgången var lägre för kvinnor beror bl.a. på att regeringen tillförde kommunsektorn, där många kvinnor är anställda, temporära pengar. har arbetslösheten bland kvinnor minskat. Männens arbetslöshet sjönk för att återigen öka . Diagram 2.10 Andel arbetslösa och andel undersysselsatta 2005–2012 Andel av arbetskraften, procent Kvinnor är undersysselsatta i högre utsträckning än män. Det finns stora grupper av kvinnor som arbetar deltid men önskar gå upp i arbetstid (se undersysselsatta i diagram 2.10). var andelen kvinnor som var undersysselsatta nästan lika stor som andelen arbetslösa kvinnor. Andelen kvinnor som är undersysselsatta har varit tämligen stabil , . För män har andelen stigit från 2005 till 2012. Studier visar att en stor majoritet av de undersysselsatta vill arbeta fler timmar hos sin befintliga arbetsgivare. Deltidsarbetslöshet tycks dock fungera som ett steg på vägen mot heltidsarbete. har i genomsnitt ca 15–av de deltidsarbetslösa övergått till heltidsarbete efter ett kvartal.22 21Wilkins och Wooden, Gender Differences in Rates of : Why Are Men to Lose Their ? 6625, 2011. 22SOU 2011:11 bilaga 10. De sysselsatta kvinnorna arbetar färre timmar än männen. Andelen kvinnor som arbetar heltid har dock ökat trendmässigt . Den djupa ekonomiska nedgången 2008 har inte medfört någon varaktig nedgång i arbetstiden för vare sig män eller kvinnor och 2012 var andelen kvinnor som arbetade heltid högre än (se diagram 2.8 och diagram 2.9). var den genomsnittliga arbetstiden för sysselsatta män , vilket ska jämföras för kvinnor.23 En viktig förklaring till denna skillnad är att kvinnor arbetar deltid i större omfattning än män. arbetade av de sysselsatta kvinnorna deltid jämfört av männen.24 Den främsta anledningen till deltidsarbete för både kvinnor och män är att ett heltidsarbete saknas, (se diagram 2.11). Därefter är den vanligaste orsaken () till att kvinnor arbetar deltid att de tar hand om barn och andra familjemedlemmar. Av männen var det som deltidsarbetade av denna orsak. Diagram 2.11 Orsak till deltidsarbete 2012 Procent, 20–64 år 23 Avser den arbetstid som personen skulle arbeta enligt överenskommelse. 24 Med deltid avses en överenskommen arbetstid om mindre än . 2013/14:1 BILAGA 3 Anledningen till att kvinnor arbetar deltid varierar emellertid mellan sektorerna. I den kommunala och privata sektorn är den vanligaste orsaken att heltidsarbete saknas, uppger denna orsak i båda dessa sektorer. För kvinnor sysselsatta i eller statlig sektor är den vanligaste orsaken till deltidsarbete vård av barn, anger detta som orsak. Kvinnor har i genomsnitt kortare arbetstid än män, men de är även mer frånvarande från arbetet än män. Detta leder till att det är ännu större skillnad mellan den faktiska25 arbetstiden för kvinnor och män (se diagram 2.12). var den faktiska arbetstiden för kvinnor och för män . Det är tydligt att kvinnor med barn har kortare arbetstid än kvinnor utan barn. Männens arbetstid påverkas inte av förekomsten av barn i samma utsträckning. Tvärtom har män med barn längre arbetstid än män utan barn. Diagram 2.12 Faktisk arbetstid för kvinnor och män med eller utan barn 1987–2012 Antal timmar, 20–64 år 10 1987 1989 1991 1993 1995 1997 1999 2001 2003 2005 2007 2009 2011 Anm.: Avser faktiskt arbetad tid, genomsnittlig . har kvinnors arbetstid ökat med i genomsnitt . För kvinnor med barn är ökningen ännu större, . har männens arbetstid minskat med och för män med barn har arbetstiden minskat . Detta innebär att skillnaden i arbetstid mellan könen har minskat och i synnerhet mellan kvinnor och män med barn. 25 Faktisk arbetstid avser arbetad tid under mätveckan. 2013/14:1 BILAGA 3 En uppdelning av arbetstiden efter sektor visar samma mönster som för arbetsmarknaden i stort (se tabell 2.5). Kvinnor med barn arbetar färre timmar än kvinnor utan barn medan männens arbetstid knappt påverkas alls av hemmavarande barn, detta gäller i samtliga sektorer. Bland kvinnor har de sysselsatta i statlig sektor de längsta arbetstiderna, det är också här den minsta skillnaden mellan könen återfinns. Män i den privata sektorn har de längsta arbetstiderna, och det skiljer mellan män och kvinnor med barn som arbetar i privat sektor. Tabell 2.5 Arbetstid för sysselsatta efter sektor 2012 Antal timmar , 20–64 år Kvinnor utför mer hemarbete än män. Den ojämställda fördelningen av hushållsarbetet är ett av skälen till kvinnors lägre arbetskraftsdeltagande och lägre medelarbetstid. De som endast arbetar oavlönat räknas inte till arbetskraften och har därför ingen arbetsinkomst eller därtill följande förmåner, men bidrar till såväl hushållens som samhällets välfärd i stort. Utslaget på alla i åldersgruppen 20–och över veckans lägger kvinnor ca på förvärvsarbete, att jämföra med för män enligt tidsanvändningsundersökningen 2010/11.26 Kvinnor lägger nära på oavlönat hemarbete att jämföra med för män. Sammantaget innebär detta att kvinnor och män arbetar ungefär lika mycket, något , när avlönat och oavlönat arbete räknas samman. 26 Tidsanvändningsundersökningar har genomförts 1990/91, 2000/01 och 2010/11. Undersökningen bygger på tidsdagböcker där ca 3 300 personer i åldern 15–beskrivit sina aktiviteter under vardag och helg. Uppgifterna här avser personer 20–räknat i genomsnitt över veckans . Kvinnor har ökat sin förvärvsarbetstid med /91, medan män har minskat sin förvärvsarbetstid med . /91 har kvinnor minskat sitt obetalda hemarbete med mer än , medan män åtminstone ägnar lika mycket tid åt det som . Sammantaget innebär det att tidsanvändningen utvecklas i jämställd riktning. Det är dock främst kvinnornas förändrade tidsanvändning som bidrar till detta. En uppdelning av befolkningen i olika grupper visar på stora skillnader beroende på livssituation. Den största förändringen sedan 1990- talet återfinns bland småbarnsmammorna som har minskat sitt hemarbete (se tabell 2.6). Av har ersatts med förvärvsarbete. Mammornas minskade tid i hemarbete har till viss del kompenserats av att småbarnspapporna har ökat sin tid i hemarbete . Resultaten från tidsanvändningsstudien indikerar att fördelningen av hemarbete i barnfamiljer har blivit mer jämställd. Tabell 2.6 Genomsnittlig tid för hemarbete 2010/11 Timmar och minuter, förändring /91 Ensamstående 20–44 år Sammanboende 20–44 föräldrar (barn över 6år) Sammanboende 45–64 Ensamstående 45–64 år Anm.: Fet text anger att förändringen är statistiskt signifikant. Att kvinnor förvärvsarbetar mindre och är frånvarande från arbetet i större utsträckning än män kan delvis förklaras av ekonomiska argument. När hushållen överväger om de ska arbeta mer eller mindre ser de sannolikt till hur mycket mer eller mindre pengar de kommer att få i plånboken. I ett hushåll med sammanboende är det sannolikt att många tar hänsyn till vem som tjänar mest, eller förlorar minst, på att förändra sin arbetstid. I tabell 2.7 visas hur mycket arbetsinkomsten räknat i kronor förändras vid en ökning av arbetstiden med en timme.27 Eftersom män i genomsnitt har högre löner förändras hushållens inkomster mer då mannen ändrar sin arbetstid. Det kostar alltså hushållen mer att mannen går ner i arbetstid än om kvinnan gör det. Man kan därför konstatera att löneskillnader bidrar till att upprätthålla en arbetsfördelning med traditionella könsmönster, där kvinnan arbetar mer i hemmet och mannen mer på den betalda arbetsmarknaden. Tabell 2.7 Utbyte av ökat arbetsutbud för olika hushållstyper 2013 Förändring av disponibelinkomsten i kronor vid en ökning av arbetsutbudet med , 20–64 år Ensamstående med barn 0–19 år Ensamstående 20–utan barn Ensamstående 45–utan barn Sammanboende med barn 0–19 år Sammanboende 20–utan barn Sammanboende 45–utan barn Källor: och egna beräkningar. Att kvinnor förvärvsarbetar mindre kan också förklaras av normer, traditioner och könsroller. Det finns studier som visar att kvinnor i par där båda arbetar heltid utför lika mycket hemarbete som kvinnor i par där kvinnorna arbetar deltid och männen heltid.28 De främsta anledningarna till att kvinnor i större utsträckning än män är frånvarande från arbetsmarknaden är föräldraledighet och ohälsa. Frånvaro från arbete har inte bara en direkt effekt på inkomsten genom färre arbetade timmar, utan även en indirekt effekt på själva lönen via lönebildningen. 27Arbetsinkomsten har räknats om till heltid och därefter dividerats med en antagen årsarbetstid på . 28Boye, Happy Hour. Studies on well-being and time spent on paid and unpaid work, , 2008. 2013/14:1 BILAGA 3 forskningslitteraturen indikerar tydligt att frånvaro från arbetsmarknaden har en negativ effekt på lönen, oavsett om den beror på deltidsarbete, arbetslöshet, sjukfrånvaro eller föräldraledighet.29 I detta avsnitt redogörs för utvecklingen av kvinnors och mäns uttag av föräldrapenning och skillnader i sjukfrånvaro. Jämnare uttag av föräldrapenningdagar tog männen ut av föräldrapenningdagarna. Denna andel har stigit till 2012 (se diagram 2.13).30 Under 2000- talet har andelen män som tar ut föräldrapenning ökat kraftigt och såväl andelen nettodagar, dvs. uttaget omräknat till heldagar, som tas ut av män som mäns andel av det utbetalda beloppet har ökat successivt. Männens andel ökade , då uttaget fördubblades från till 20,6 procent.31 Ökningen av pappornas uttag av föräldrapenningdagar har fortsatt även efter 2006, men i långsammare takt. Diagram 2.13 Fördelning av föräldrapenningdagar 1988– 29Frånvaroeffekter på lönen för kvinnor och män (, Specialstudie Nr 27). 30Föräldrar kan få föräldrapenning med anledning av ett barns födelse eller adoption under sammanlagt per barn. Om föräldrarna har gemensam vårdnad har var och en rätt till hälften av dagarna. En förälder kan dock avstå från dagar med föräldrapenning till förmån för den andra föräldern med undantag som är reserverade för vardera föräldern. 31Innefattar inte tillfällig föräldrapenning. Statistik som baseras på föräldrapenningdagar underskattar skillnaden i kvinnors och mäns frånvaro från arbete på grund av föräldraledighet. För männen motsvarar föräldrapenninguttaget i hög grad frånvaron från arbetet. För kvinnorna, som kombinerar föräldrapenningdagar med att nyttja rätten till föräldraledighet utan föräldrapenning, är föräldraledigheten mer omfattande än uttaget av föräldrapenningdagar. – hur mammor och pappor använder föräldrapenningen och hur länge de är föräldralediga (RFV Analyserar 2004:1). 2013/14:1 BILAGA 3 har en rad reformer genomförts för att främja ett mer jämställt uttag av föräldrapenningen mellan män och kvinnor.32 De reformer som har haft störst effekt på ett jämnare uttag är de reserverade månaderna, de s.k. pappamånaderna. Andelen föräldrar som delar jämnt på föräldrapenningdagarna under barnets två första år har nästan fyrfaldigats . När barnen som föddes fyllde hade av deras föräldrar fördelat föräldrapenningdagarna jämställt mellan sig.33 I en rapport från studeras vad som ökar sannolikheten för ett jämställt uttag av föräldrapenning. Resultaten pekar på att ju högre utbildning föräldrarna har desto mer sannolikt är det att de delar lika, särskilt betydelsefullt är det om kvinnan har hög utbildning. Om föräldrarna är inrikes födda, sysselsatta i offentlig sektor eller bor i storstadsområde ökar också sannolikheten för ett jämnt uttag. Sannolikheten för ett jämställt föräldrapenninguttag är störst om föräldrarna i hushållet har ungefär lika stora inkomster. Även om det finns faktorer som ökar sannolikheten för ett jämställt uttag är det fortfarande en minoritet av föräldrarna i dessa grupper som delar jämställt. Trots att sannolikheten fördubblas när mamman är höginkomsttagare jämfört med om hon har en medelhög inkomst, är det av dessa par som inte delar jämställt.34 Kvinnor är sjukfrånvarande (både med sjukpenning och med sjuk- och aktivitetsersättning) i större utsträckning än män. Den totala sjukfrånvaron har minskat för både kvinnor och män. Antalet kvinnor som får sin försörjning från sjukdomsrelaterade ersättningar är mindre än 2006. Räknat i helårsekvivalenter har antalet sjukskrivna kvinnor minskat med drygt 122 000 sedan 2006.35 Att sjukfrånvaron minskat är troligtvis ett resultat av ett flertal samverkande faktorer, såsom genomförda reformer och förändrade normer i samhället kring att vara sjukskriven.36 minskade sjukpenningtalen kontinuerligt. Talet har dock vänt upp för både kvinnor och män (se diagram 2.14).37 Uppgången har varit starkare för kvinnor och den relativa skillnaden i kvinnors och mäns sjukpenningtal har aldrig varit större. Denna utveckling har fortsatt . Uppgången i sjukpenningtalet berodde inledningsvis på att varaktigheten i sjukfrånvaron ökade, men drivs ökningen av både ökat inflöde och längre varaktighet. Det är särskilt bland de psykiska diagnoserna som inflödet ökat. De psykiska diagnoserna har vanligen längre varaktighet än andra diagnoser och är särskilt vanliga bland kvinnor. En annan förklaring till det ökade sjukpenningtalet för kvinnor är de skärpta kriterierna för att beviljas sjukersättning och avskaffandet av den tidsbegränsade sjukersättningen. Detta har inneburit att fler står kvar i sjukpenning i stället för att gå över i sjukersättning och detta är särskilt vanligt bland kvinnor.38 Diagram 2.14 Sjukpenningtalet och antal nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättning Antal sjukpenningdagar per försäkrad samt antal nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättning (SA) per 1000 försäkrad, 1664 år (höger axel) Nybeviljad SA- Män (höger axel) 32För en redogörelse för genomförda reformer, se budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. bilaga 4) 33De jämställda föräldrarna (Socialförsäkringsrapport 2013:8). 34De jämställda föräldrarna (Socialförsäkringsrapport 2013:8). 35Med helårsekvivalenter avses det antal individer 20–som skulle kunna försörjas under med full ersättning. personer, som varit heltidsarbetslösa var, tillsammans en helårsekvivalent. 36Hur ska arbetsmarknadens funktionssätt bedömas? (ekonomiska avdelning 2011:1). 37Antal utbetalda dagar med sjukpenning, arbetsskadesjukpenning och rehabiliteringsersättning relaterat till antal registrerade försäkrade (befolkningen) 16–. är omräknade till nettodagar, t.ex. med halv ersättning blir . 38Svar på regeringsuppdrag (2013, Dnr 3023-2013). Vad gäller sjuk- och aktivitetsersättning har antalet helårsekvivalenter minskat kraftigt för både kvinnor och män. För kvinnor har antalet helårsekvivalenter minskat med över 87 000 och för män med drygt 53 000, det är dock fortfarande en överrepresentation av kvinnor som mottagare av ersättningen.