prop · H10330 · 2013-10-15 00:00:00 — b)Låntagarens risk påverkas inte i väsentlig mån av den un derliggande egendomens eller det underliggande projektets resultat, utan av låntagarens underliggande kapacitet att åter betala skulden från andra källor. Återbetalningen av krediten påverkas således inte i väsentlig mån av kassaflöden som genereras av den underliggande egendom som ställts som säkerhet. Instituten får göra undantag från punkt 2 b för expone ringar där säkerhet ställts i form av bostadsfastighet som är belägen inom en medlemsstats territorium, om de behöriga myndigheterna i denna medlemsstat har belägg för att den relevanta marknaden är välutvecklad och etablerad inom detta territorium med förlustnivåer som inte överstiger någon av följande gränser: a)Förlusterna på lån mot säkerhet i form av bostadsfastigheter av marknadsvärdet eller av pantlånevär det överstiger inte av de utestående lånen mot säkerhet i form av bostadsfastigheter under ett visst år, såvida inte annat föreskrivs enligt artikel 124.2. b)De totala förlusterna på lån mot säkerhet i form av bostad sfastigheter överstiger inte av de utestående lånen mot säkerhet i form av bostadsfastigheter under ett visst år. Om något av villkoren i första stycket a och b inte är uppfyllt under ett visst år, får instituten inte tillämpa den behandling som anges i första stycket förrän båda villkoren har uppfyllts . Instituten får göra undantag från punkt 2 b för kommersi ella fastigheter som är belägna inom en medlemsstats territori um, om de behöriga myndigheterna i denna medlemsstat har belägg för att den relevanta marknaden är välutvecklad och etablerad inom detta territorium med förlustnivåer som inte överstiger någon av följande gränser: a)Förlusterna på lån mot säkerhet i form av kommersiella fastigheter av marknadsvärdet eller av pantlånevärdet överstiger inte av de utestående lånen mot säkerhet i form av kommersiella fastigheter under ett visst år. b)De totala förlusterna på lån mot säkerhet i form av kom mersiella fastigheter överstiger inte av de utestående lånen mot säkerhet i form av kommersiella fastigheter under ett visst år. Om något av villkoren i första stycket a och b inte är uppfyllt under ett visst år, får instituten inte tillämpa den behandling som anges i första stycket förrän båda villkoren har uppfyllts . 5.Instituten får använda fordringar som är anknutna till en kommersiell transaktion eller kommersiella transaktioner med en ursprunglig löptid på högst som godtagbara säkerheter. Godtagbara fordringar innefattar inte fordringar i samband med värdepapperiseringar, sekundärt deltagande och kreditderivat el ler belopp som närstående parter är skyldiga. 6.De behöriga myndigheterna ska tillåta institut att som godtagbar säkerhet använda fysiska säkerheter av annat slag än vad som anges i punkterna 2, 3 och 4, under förutsättning att samtliga följande villkor är uppfyllda: a)Det finns belägg i form av ofta förekommande transaktioner med beaktande av tillgångstyp för att det finns likvida mark nader för en snabb och ekonomiskt effektiv avveckling av säkerheten. Instituten ska regelbundet göra en bedömning av huruvida detta villkor är uppfyllt och om det finns uppgifter som tyder på betydande förändringar på marknaden. b)Säkerheten har väl etablerade offentligt tillgängliga mark Instituten får betrakta marknadspriserna som väl etablerade om de hämtas från tillförlitliga informations källor, såsom offentliga index, och återspeglar priset på transaktionerna under normala förhållanden. Instituten får betrakta marknadspriserna som offentligt tillgängliga, om dessa priser är offentliggjorda, lättillgängliga och det går att regelbundet få tillgång till dem utan några otillbörliga ad ministrativa eller finansiella kostnader. c)Institutet analyserar marknadspriserna samt den tid och de kostnader som krävs för att realisera säkerheten och den realiserade avkastningen från säkerheten. L 176/128 Europeiska unionens officiella tidning d)Institutet kan visa att den realiserade avkastningen från sä kerheten inte understiger av säkerhetens värde i av alla avvecklingar av säkerheter av ett visst slag. Om det finns en betydande volatilitet i marknadspriserna, ska institutet på ett för de behöriga myndigheterna tillfredsstäl lande sätt visa att dess värdering av säkerheten har varit tillräckligt försiktig. Instituten ska dokumentera att de uppfyller villkoren i första stycket a–d samt de villkor som anges i artikel 210. 7.Om inte annat följer av bestämmelserna i artikel 230.2 och om kraven i artikel 211 är uppfyllda, får exponeringar till följd av sådana transaktioner där ett institut hyr ut egendom till en tredje part behandlas på samma sätt som lån där säkerhet har ställts i form av fastighet av samma slag som den uthyrda fastigheten. 8.EBA ska offentliggöra en förteckning över kategorier av fysiska säkerheter som instituten kan förutsätta uppfyller de villkor som avses i punkt 6 a och b. Instituten får använda följande övrigt förbetalt kreditriskskydd som godtagbar säkerhet: a)Kontanta medel som är insatta hos eller kontantliknande instrument som innehas av ett institut som är tredje part på annan grund än ett depåförvaringsavtal och är pantsatta till förmån för det utlånande institutet. b)Livförsäkringar som har pantsatts hos det utlånande institu tet. c)Instrument som har givits ut av ett tredjepartsinstitut och kommer att återköpas av detta institut på begäran. U n d e r a v s n i t t 2 O b e t a l t K r e d i t r i s k s k y d d Utfärdare av kreditriskskydd som är godtagbara enligt alla metoder Institut får använda följande parter som godtagbara till handahållare av obetalt kreditriskskydd: a)Nationella regeringar och centralbanker. b)Delstatliga eller lokala självstyrelseorgan eller myndigheter. c)Multilaterala utvecklingsbanker. d)Internationella organisationer, om exponeringar mot dem ska åsättas riskvikt enligt artikel 117. e)Offentliga organ, om fordringar på dem ska behandlas i enlighet med artikel 116. f)Institut och finansiella institut, om exponeringar mot det finansiella institutet behandlas som exponeringar mot institut ienlighet med artikel 119.5. g)Övriga företagsenheter, däribland moderföretag, dotterföretag och närstående företag till institutet, som uppfyller något av följande villkor: i)Dessa övriga företagsenheter har en kreditutvärdering, till delad av ett kreditvärderingsinstitut. ii)I fråga om institut som beräknar riskvägda exponerings belopp och förväntade förlustbelopp enligt internmetoden har dessa övriga företagsenheter inte tilldelats en kredit utvärdering av ett valbart kreditvärderingsinstitut utan är internt klassificerade av institutet. h)Centrala motparter. Om ett institut beräknar riskvägda exponeringsbelopp och förväntade förlustbelopp enligt internmetoden, ska garantigiva ren, för att vara godtagbar tillhandahållare av obetalt kreditrisk skydd, vara internt klassificerad av institutet i enlighet med bestämmelserna i kapitel 3 avsnitt 6. De behöriga myndigheterna ska offentliggöra och uppdatera förteckningen över de finansiella institut som är godtagbara tillhandahållare av obetalt kreditriskskydd enligt punkt 1 f, eller de vägledande kriterierna för fastställande av sådana godtagbara tillhandahållare av obetalt kreditriskskydd, tillsammans med en beskrivning av de tillämpliga tillsynskraven, och överlämna för teckningen till de övriga behöriga myndigheterna i enlighet med artikel 117 i direktiv /36/EU. Godtagbara utfärdare av kreditriskskydd enligt internmetoden som är berättigade till behandling enligt artikel 153.3 Ett institut får använda institut, försäkrings- och återförsäkrings företag samt exportkreditorgan som godtagbara tillhandahållare av obetalt kreditriskskydd som är berättigade till behandling enligt artikel 153.3, om de uppfyller samtliga följande villkor: a)De har tillräcklig sakkunskap om tillhandahållande av obetalt kreditriskskydd. b)De omfattas av bestämmelser som motsvarar bestämmel serna i denna förordning eller hade, då kreditriskskyddet tillhandahölls, av ett valbart kreditvär deringsinstitut tilldelats en kreditvärdering som enligt Europeiska unionens officiella tidning L 176/129 motsvarar kreditkvalitetssteg 3 eller högre i enlighet med bestämmelserna om riskvägning av exponeringar mot före tag i kapitel 2. c)De hade, då kreditriskskyddet tillhandahölls eller när som helst därefter, en intern kreditvärdering som motsvarar ett PD-värde som inte överstiger det som gäller för kreditkvalitetssteg 2 eller högre i enlighet med bestäm melserna om riskvägning av exponeringar mot företag i ka pitel 2. d)De har en intern riskklassificering som motsvarar ett PD- värde som inte överstiger det som gäller för kreditkvalitets steg 3 eller högre i enlighet med bestämmelserna om risk vägning av exponeringar mot företag i kapitel 2. Vid tillämpning av denna artikel ska det kreditriskskydd som tillhandahålls av exportkreditorgan inte omfattas av någon ut trycklig motgaranti från den nationella regeringen. Garantier godtagbara som obetalt kreditriskskydd Instituten får använda garantier som godtagbart obetalt kredit riskskydd. U n d e r a v s n i t t 3 T y p e r a v d e r i v a t Godtagbara slag av kreditderivat Som godtagbart kreditriskskydd får instituten använda föl jande slag av kreditderivat och instrument som kan bestå av sådana kreditderivat eller som har liknande ekonomisk effekt: a)Kreditswappar. b)Totalavkastningsswappar. c)Kreditlänkade obligationer, i den utsträckning som de har betalats med kontanter. Om ett institut köper kreditriskskydd genom en totalavkast ningsswapp och redovisar nettobetalningarna för swappen som nettoinkomst, men inte redovisar motsvarande vär deminskning på den tillgång som är skyddad (antingen genom reducering av det verkliga värdet eller genom ett tillägg till reserverna), betecknas detta kreditriskskydd inte som godtagbart kreditriskskydd. Om ett institut genomför en intern säkring med ett eller flera kreditderivat, ska, för att kreditriskskyddet ska betecknas som godtagbart enligt detta kapitel, den kreditrisk som har överförts till handelslagret föras över till en tredje part eller tredje parter. Om en intern säkring har genomförts i enlighet med första stycket och kraven i detta kapitel är uppfyllda, ska institutet tillämpa de regler som anges i avsnitt 4–6 för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp och förväntade förlustbelopp, då dessa täcks av obetalt kreditriskskydd. A v s n i t t 3 K r a v U n d e r a v s n i t t 1 F ö r b e t a l t K r e d i t r i s k s k y d d Krav för avtal om nettning inom balansräkningen, som inte är ramavtal om nettning i den mening som avses i artikel 206 Avtal om nettning inom balansräkningen, som inte är ramavtal om nettning i den mening som avses i artikel 206, ska beteck nas som en godtagbar form av kreditriskreducering, om följande villkor är uppfyllda: a)Dessa avtal har rättsverkan och är verkställbara i alla rele vanta jurisdiktioner, inbegripet om motparten skulle bli in solvent eller gå i konkurs. b)Instituten kan när som helst fastställa vilka tillgångar och skulder som omfattas av dessa avtal. c)Instituten genomför löpande övervakning och kontroll av riskerna i samband med avslutandet av kreditriskskyddet. d)Instituten genomför löpande övervakning och kontroll av de relevanta exponeringarna på nettobasis. Ramavtal om nettning som täcker repor eller värdepap pers- eller råvarulån eller andra kapitalmarknadsrelaterade transaktioner Ramavtal om nettning som täcker repor, värdepappers- eller råvarulån eller andra kapitalmarknadsrelaterade transaktioner ska betecknas som en godtagbar form av kreditriskreducering, om den säkerhet som tillhandahålls enligt dessa avtal uppfyller samtliga krav som fastställs i artikel 207.2–207.4 och om samt liga följande villkor är uppfyllda: a)De har rättsverkan och är verkställbara i alla relevanta juris diktioner, inbegripet om motparten skulle bli insolvent eller gå i konkurs. L 176/130 Europeiska unionens officiella tidning b)De ger den icke-fallerande parten rätt att avbryta och slutavräkna alla transaktioner inom ramen för avtalet i händelse av ett fallissemang, exempelvis om motparten skulle gå i konkurs eller bli insolvent. c)De säkerställer nettning av vinster och förluster från trans aktioner som har slutavräknats enligt ett avtal, så att den ena parten är skyldig den andra ett enda nettobelopp. Krav för finansiella säkerheter 1.Enligt alla metoder ska finansiella säkerheter och guld erkännas som godtagbar säkerhet, om samtliga villkor som fast ställs i punkterna 2–4 är uppfyllda. 2.Det får inte finnas väsentlig positiv korrelation mellan gäldenärens kreditkvalitet och säkerhetens värde. Om säkerhe tens värde minskar i väsentlig mån ska detta inte i sig innebära en betydande försämring av gäldenärens kreditkvalitet. Om gäl denärens kreditkvalitet blir kritisk ska detta inte i sig innebära en betydande minskning av säkerhetens värde. Värdepapper som givits ut av gäldenären eller någon anknuten koncernenhet får inte betecknas som godtagbar säkerhet. denärens egna utgivningar av sådana säkerställda obligationer som uppfyller villkoren i artikel 129 betecknas emellertid som godtagbar säkerhet, när de ställs som säkerhet för en repa, för utsatt att de uppfyller villkoret i första stycket. Instituten ska uppfylla alla kontraktsmässiga och lagstad gade krav och vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att säkerhetsordningarna kan verkställas enligt den lagstiftning som är tillämplig på deras intresse i säkerheten. Instituten ska ha genomfört tillräckliga rättsliga utredningar för att bekräfta att säkerhetsordningarna kan verkställas i alla rele vanta jurisdiktioner. Vid behov ska de göra förnyade utred ningar för att säkerställa att verkställbarheten består. 4.Instituten ska uppfylla följande operativa krav: a)De ska dokumentera säkerhetsordningarna väl och ha tydliga och stabila processer för avveckling av säkerheten . b)De ska tillämpa stabila förfaranden och processer för att kontrollera risker som uppstår till följd av användning av säkerheter, inklusive risker för att kreditriskskyddet slår fel eller reduceras, värderingsrisker, risker i samband med avslu tande av kreditriskskyddet, koncentrationsrisker till följd av användning av säkerheter och förenligheten med institutets övergripande riskprofil. c)De ska ha dokumenterade riktlinjer och dokumenterad praxis för vilka slags säkerheter och vilka belopp som accep teras. d)De ska beräkna marknadsvärdet för säkerheten och omvär dera den minst en gång samt när de har anledning att tro att säkerhetens marknadsvärde har minskat betydligt. e)Om säkerheten innehas av tredje part, måste instituten vidta rimliga åtgärder för att säkerställa att den tredje parten skiljer säkerheten från sina egna tillgångar. f)De ska se till att avsätta tillräckliga resurser för att marginal avtalen med motparter för OTC-derivat och värdepappers finansiering ska fungera korrekt, mätt i om utgående margi nalsäkerhetskrav sker och är korrekta och i svarstiden för inkommande marginalsäkerhetskrav. g)De ska ha riktlinjer för förvaltning av säkerheterna för kont roll, övervakning och rapportering av följande: i)Vilka risker marginalavtal medför för instituten. ii)Koncentrationsrisken för vissa slags säkerheter i form av tillgångar. iii)Återanvändningen av säkerheter, däribland potentiella likviditetsbortfall till följd av återanvändning av säkerhe ter erhållna från motparter. iv)Överlämnandet av rättigheter till säkerheter som har ställts till motparter. Förutom att kraven i punkterna 2–4 ska vara uppfyllda, ska skyddets resterande löptid vara åtminstone lika lång som exponeringens återstående löptid, om finansiella säkerheter ska betecknas som godtagbara säkerheter enligt den förenklade me toden för finansiella säkerheter. Krav för säkerheter i form av fastigheter Fastigheter ska betecknas som godtagbar säkerhet om samtliga krav som fastställs i punkterna 2–5 vara uppfyllda. Europeiska unionens officiella tidning L 176/131 Följande krav ska vara uppfyllda när det gäller rättslig förutsebarhet: a)En panträtt eller säkerhetsupplåtelse ska vara bindande i alla jurisdiktioner som är relevanta då låneavta let ingås och panträtten eller säkerhetsupplåtelsen ska regi streras på föreskrivet sätt . b)Alla rättsliga krav för att fullborda panten ska vara uppfyllda. c)Skyddsöverenskommelsen och det bakomliggande rättsliga förfarandet ska göra det möjligt för institutet att realisera skyddets värde inom en rimlig tidsram. När det gäller kontroll av fastighetens värde och fastighe tens värdering ska följande krav vara uppfyllda: a)Instituten ska kontrollera fastighetens värde minst en gång för kommersiella fastigheter och en gång för bostadsfastigheter. Instituten ska genomföra kontrollerna oftare, om marknadsvillkoren förändras avsevärt. b)Om instituten har tillgång till uppgifter som visar att fas tighetens värde kan ha sjunkit avsevärt i förhållande till de allmänna marknadspriserna, ska fastighetens värdering ses över av en värderingsman som har nödvändiga kvalifikatio ner, kunskaper och erfarenheter för att utföra en värdering och som är oberoende i förhållande till kreditbeslutsproces sen. För lån som överstiger eller av institutets kapitalbas ska fastighetens värdering ses över av en sådan värderingsman minst . Instituten får använda statistiska metoder för att kontrollera fastighetens värde och identifiera fastigheter som behöver om värderas. 4.Instituten ska klart och tydligt dokumentera vilka slags bostadsfastigheter och kommersiella fastigheter de godtar och vilken utlåningspolicy de har i detta avseende. 5.Instituten ska ha inrättat processer för att övervaka att den fastighet som har tagits som säkerhet har lämplig skadeförsäk ring. 1.Fordringar ska betecknas som godtagbar säkerhet om samtliga krav som fastställs i punkterna 2 och 3 är uppfyllda. 2.Följande krav ska vara uppfyllda när det gäller rättslig förutsebarhet: a)Den rättsliga mekanism genom vilken säkerheten ställs till ett utlånande institut ska vara stabil och effektiv och säkerställa att detta institut har obestridlig rätt till säkerheten, inklusive rätten till intäkterna från en försäljning av säkerhe ten. b)Instituten ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att uppfylla alla lokala krav för att en panthavare ska ha möjlighet att tillgodogöra sig värdet av panten. De utlånande institutens fordran på den ställda säkerheten ska prioriteras, med för behåll för att sådana fordringar fortfarande kan omfattas av de bestämmelser för prioriterade fordringsägares krav som föreskrivs i lagstiftning. c)Instituten ska ha genomfört tillräckliga rättsliga utredningar för att bekräfta att säkerhetsordningarna är verkställbara i alla relevanta jurisdiktioner. d)Instituten ska dokumentera sina säkerhetsordningar väl och ha tydliga och stabila processer för indrivning av säkerheten . e)Instituten ska ha processer som säkerställer uppfyllandet av alla rättsliga villkor som krävs för att förklara att ett fallis semang har inträffat och driva in säkerheten vid läglig tid punkt. f)Om en låntagare skulle befinna sig i betalningssvårigheter eller fallera, ska instituten ha laglig rätt att sälja eller överlåta fordringarna till andra parter utan samtycke från fordring arnas gäldenärer. Följande krav ska vara uppfyllda när det gäller riskhante ring: a)Ett institut ska ha en sund process för att fastställa kredit risken i samband med fordringar. En sådan process ska in nefatta analyser av en låntagares verksamhet och bransch samt av de olika slags kunder med vilka denna låntagare gör affärer. Om institutet förlitar sig på sina låntagare för att fastställa kundernas kreditrisk, ska institutet se över lån tagarnas kreditförfaranden för att förvissa sig om att de är sunda och trovärdiga. b)Skillnaden mellan exponeringsbeloppet och fordringarnas värde ska avspegla alla lämpliga faktorer, däribland indriv ningskostnaden, koncentrationen inom den fordringsgrupp som har pantsatts av en enskild låntagare och eventuella koncentrationsrisker inom institutets totala exponeringar, ut över dem som kontrolleras genom institutets allmänna me toder. Instituten måste upprätthålla en fortlöpande övervak ningsprocess som är anpassad till fordringarna. Dessutom ska de regelbundet se över överensstämmelsen med lånevill kor, miljöbegränsningar och övriga rättsliga krav. L 176/132 Europeiska unionens officiella tidning c)De fordringar som pantsatts av en låntagare ska vara diver sifierade och inte vara otillbörligt korrelerade med låntaga ren. Om det föreligger en väsentlig positiv korrelation, ska instituten beakta riskerna i samband med fastställandet av marginaler för säkerhetsgruppen som helhet. d)Instituten får inte använda fordringar från företag närstående låntagaren, däribland dotterföretag och anställda, som god tagbart kreditriskskydd. e)Instituten ska ha en dokumenterad process för indrivning av fordringar i kritiska situationer. Instituten ska ha erforderliga instrument för indrivning, även om de normalt sett förlitar sig på låntagaren när det gäller indrivningar. Krav för övriga fysiska säkerheter Fysiska säkerheter som inte utgörs av fastigheter ska betecknas som godtagbara säkerheter i enlighet med internmetoden om samtliga följande villkor är uppfyllda: a)De säkerhetsordningar enligt vilka den fysiska säkerheten tillhandahålls ett institut ska ha rättsverkan och vara verk ställbara i alla relevanta jurisdiktioner och ska göra det möj ligt för institutet att realisera säkerhetens värde inom en rimlig tidsram. b)Med undantag endast för sådana prioriterade fordringar med bättre rätt som avses i artikel 209.2 b får endast panter med förmånsrätt eller säkerhetsupplåtelse betecknas som godtag bara säkerheter och ett institut ska ha förmånsrätt framför alla övriga långivare till den realiserade avkastningen från säkerheten. c)Instituten ska kontrollera säkerhetens värde minst en gång . Instituten ska genomföra kontrollerna oftare om marknadsvillkoren förändras avsevärt. d)ska innehålla detaljerade beskrivningar av säker heten samt detaljerade specifikationer av hur förnyad vär dering ska gå till och hur ofta den ska genomföras. e)Instituten ska i interna riktlinjer och processer som ska fin nas tillgängliga för granskning tydligt dokumentera vilka slag av fysisk säkerhet de accepterar och vilka riktlinjer och pro cesser de tillämpar i fråga om lämpligt belopp för varje slags säkerhet i förhållande till exponeringsbeloppet. f)Institutets kreditriktlinjer för transaktionsstrukturen ska ta upp i)lämpliga krav på säkerheten i förhållande till expone ringsbeloppet, ii)förutsättningarna för snabb avveckling av säkerheten, iii)förutsättningarna för att objektivt fastställa ett pris eller marknadsvärde, iv)hur ofta detta värde snabbt kan erhållas, inbegripet en fackmässig bedömning eller värdering, v)volatiliteten eller en proxyvariabel för volatiliteten när det gäller värdet på säkerheten. g)Vid den inledande och den förnyade värderingen ska insti tuten fullt ut beakta all försämring eller föråldring av säker heten och särskilt beakta tidsaspekten i fråga om säkerheter som är utsatta för modeväxlingar eller som lätt föråldras. h)Instituten ska ha rätt att fysiskt inspektera den erhållna sä kerheten. Instituten ska dessutom ha riktlinjer och processer som beskriver hur de ska utöva sin rätt till fysisk inspektion. i)Den säkerhet som tas som skydd ska ha lämplig skadeför säkring och instituten ska ha processer för att övervaka det ta. Krav för att behandla exponeringar genom leasing som utlåning mot pantsäkerhet Instituten ska behandla exponeringar till följd av leasingtrans aktioner som utlåning mot säkerhet i form av den uthyrda egendomen, när följande villkor är uppfyllda: a)Den aktuella egendomen uppfyller de villkor som anges i artikel 208 eller 210, beroende på vad som är tillämpligt, för att detta slags egendom ska betecknas som godtagbar säkerhet.