prop · H1031d25 · 2013-09-18 00:00:00 — Då kostnadsutvecklingen för utförande av entreprenader för såväl byggande som drift och underhåll regelmässigt överstigit det nettoprisindex (NPI) med vilket anslagen för dessa åtgärder uppräknas, har detta fått till följd att genomförandet av fastställda planer i avsedd takt allvarligt försvårats. Regeringen har därför tagit ett antal initiativ, bland annat tillsatte regeringen en kommitté, , med uppdrag att följa upp och analysera de statliga beställarnas åtgärder för att förbättra produktiviteten och innovationsgraden i anläggningsbranschen (dir. 2009:92). har redovisat sina förslag i betänkandet Vägar till förbättrad produktivitet och innovationsgrad i anläggningsbranschen (SOU 2012:39). fattningsvis framhåller kommittén att det finns stor potential att öka produktiviteten och innovationsgraden i anläggningsbranschen genom att beställaren håller god framförhållning vad gäller planering och upphandling, ökar andelen totalentreprenader samt stimulerar till ett mer industriellt byggande av anläggningar. Förslagen i produktivitetskommitténs betänkande behandlades genom en hearing som anordnades av (). planeras ett seminarium där diskussionen inriktas på att klarlägga vilka insatser som ska sättas i fokus i det fortsatta arbetet och vad som förväntas av inblandade aktörer. I enlighet med tillkännagivande (bet. 2012/13:TU9, rskr. 2012/13:170) avser regeringen ge i uppdrag att bl.a. utveckla ett erfarenhetsåterföringssystem som gäller upphandlingen av vägar och järnvägar. Regeringen avser vidare att ge Trafikanalys uppdrag om att utvärdera styrmodell för stora investeringsprojekt. Även Transportstyrelsen arbetar kontinuerligt med att effektivisera verksamheten. Den finansieringsreform som genomfördes har gett särskilt incitament till prövning och effektivisering av den verksamhet som enligt de nya principerna ska finansieras med avgifter. Transportstyrelsen bedömer att det finns potential för betydande besparingar med i stort sett bibehållen service- och kvalitetsnivå, vilket kommer att avspegla sig i sänkta avgiftsnivåer på flera av myndighetens verksamhetsområden. arbetar vidare med det interna effektiviseringsarbetet där särskild fokus har legat på ledningsfunktionen. Totalt sett har olika effektiviseringsåtgärder inneburit en positiv effekt på resultatet på . fortsätter sitt omfattande effektiviseringsarbete. I enlighet med den redan fastställda prestationsplanen vad gäller kostnadsbasen för undervägsavgift pågår ett arbete med inriktningen att reducera kostnaderna med . arbetar fortsatt både med omstrukturering och effektivisering av den egna verksamheten och med mer långsikt arbete för att inom ramen för luftrumssamarbeten i effektivisera luftrummet och teknisk utveckling för verksamheten. Kostnadsnivån för den svenska undervägsavgiften och Eurocontrols ambitioner att minska 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 kostnaderna för den europeiska flygtrafiktjänsten generellt bedöms dock leda till fortsatt behov av effektiviseringar även i nästa prestationsplan. Det finns tre myndigheter vars verksamhet bedrivs i affärsverksform. De är , och . Affärsverksformen medför ett antal skillnader jämfört med förvaltningsmyndighetsformen, främst gällande de finansiella befogenheterna. En sådan skillnad avser finansieringen och tryggandet av de förmånsbestämda tjänstepensionerna. Medan övriga myndigheter betalar statliga pensionsavgifter i form av försäkringstekniskt beräknade , skuldför affärsverken sina pensionsutfästelser i den egna balansräkningen. Affärsverken betalar en särskild avgift till () för administrationen av pensionsförmånerna. Pensionsskuldernas storlek beräknas enligt skuldgrunder som fastställs av SPV. Dessa skuldgrunder har överensstämt med s.k. tryggandegrunder. Räntan i tryggandegrunderna har en stark koppling till räntan för den längsta realobligationen, och ändras en gång . De senaste årens kraftiga nedgång i räntenivån har medfört att affärsverkens pensionsskuld har ökat i värde, vilket i sin tur påverkat resultatet negativt. På motsvarande sätt skulle en högre räntenivå medföra positiva resultat för affärsverken. De svängningar i affärsverkens resultat som ränteändringar i beräkningsgrunderna ger upphov till är en för myndigheterna opåverkbar post och komplicerar styrningen av affärsverken, vars verksamheter finansieras genom avgifter. Mot denna bakgrund har SPV på regeringens uppdrag tagit fram underlag om vad affärsverkens pensionskostnader skulle uppgå till om systemet ändras och affärsverken övergår från skuldföring till premiebetalning för sina anställdas tjänstepensioner, och löser in upparbetade pensionsskulder genom att betala en engångspremie. Frågan kommer beredas vidare inom . Regeringen har också för avsikt att utreda hur styrning och organisation kan utformas mer effektivt och ändamålsenligt, bl.a. mot bakgrund av ekonomiska problem. Ett arbete pågår inom med att stärka och vidareutveckla regeringens styrning på transportområdet. Detta mot bakgrund av de betydande samhällsvärden och betydande 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 årliga anslag som regering och berörda myndigheter såsom bl.a. förvaltar och styr. Regeringen förslår därför att resurser omfördelas för att öka resurser med syfte att förbättra styrningen på transportområdet. Utveckling av analysverktyg och modeller Samhällsekonomiska analyser är ett viktigt beslutsunderlag inte minst i samband med beslut om investeringar och infrastruktur. De syftar kortfattat till att väga åtgärders kostnader mot deras nyttor för samtliga medborgare i samhället och används för att systematiskt kunna prognostisera och jämföra tänkbara konsekvenser av olika åtgärdsalternativ. Kostnadsansvaret i svensk transportpolitik innebär att de transportpolitiskt motiverade skatterna och avgifterna bör utformas så att de främjar en samhällsekonomiskt effektiv resursanvändning inom transportsektorn. Regeringen har uppdragit åt Trafikanalys att kontinuerligt följa arbete med att utveckla modeller för samhällsekonomiska analyser och följa den internationella modellutvecklingen på området. Regeringen har vidare gett Trafikanalys i uppdrag att redovisa analyser av transportsektorns samhällsekonomiska kostnader i relation till skatte- och avgiftsuttag inom olika delar av den svenska och den europeiska transportsektorn. Regeringen uppdrog åt () att ta fram och uppdatera kunskapsunderlag om trafikens samhällsekonomiska kostnader. Uppdraget omfattar alla trafikslag och såväl godssom persontransporter. VTI ska redovisa uppdraget till () . Regeringen bedriver en aktiv bolagsförvaltning och arbetar löpande med frågor som rör verksamheterna och hur de bäst organiseras. , och är infrastrukturförvaltande till sin karaktär och är därför några av de bolag som förvaltas inom utgiftsområde 22. En ökad samordning av och Infrastructure AB:s verksamheter har bl.a. lett till ökad effektivitet och lägre kostnader för de båda bolagen. Verka för ett modernt, miljöanpassat och säkert transportsystem Forskning, innovation och teknikutveckling Ett effektivt, robust och hållbart transportsystem är en förutsättning för hållbar tillväxt och samhällsutveckling. Tillväxt, globalisering av handeln och urbanisering skapar en kraftig ökning av efterfrågan på person- och godstransporter. Den tilltagande internationella konkurrensen kräver dessutom mer effektivitet och kvalitet i våra transportsystem. Transportsektorns samlade utmaning är att tillgodose en ökad efterfrågan på effektiva transporter av god kvalitet och utveckla ett långsiktigt hållbart transportsystem där stor hänsyn tas till medborgare, näringsliv, miljö och klimat. Ovanstående utmaningar förutsätter en förnyelse av transportsystemets alla delar i en högre takt än tidigare, vilket i sin tur leder till att behoven av forskning, innovation och teknikutveckling ökar. Den internationella dimensionen inom transportforskningen blir allt tydligare och värdet av internationellt forskningssamarbete, särskilt inom EU:s forskningsprogram är stor. Det är viktigt att deltar i samarbetet för att stärka svensk transportforskning och framför allt för att inhämta kunskap för ökad inhemsk kompetens för utveckling av den svenska transportsektorn. Myndigheterna har en viktig roll att spela när det gäller forskning, innovation och teknikutveckling inom transportområdet. Regeringen har därför ändrat instruktionerna för transportmyndigheternas arbete med forskning och innovation fr.o.m. . har fått ett samlat trafikslagsövergripande ansvar för att följa och dokumentera transportområdet. har det samlade ansvaret för att följa och dokumentera sjöfartsområdet. instruktion har förenklats och blivit likalydande med övriga myndigheters instruktioner i nu aktuellt avseende. Förutom att ökad internationalisering kräver en anpassning av regelverken inom transportsektorn, så bör regelverken även utvecklas i takt med tekniken. Transportstyrelsen har som ett led i detta arbete i sin instruktion fått ett ansvar för forskning och innovation (FoI) som motiveras av myndighetens uppgifter. Urbaniseringen och specialisering av arbetskraften ger stora trafikökningar i storstadsregionerna som tillsammans med ökad trängsel ger miljöproblem och effektivitetsförluster. Det behövs förbättringar av befintliga transportsystem, men även utveckling av nya mer yt- och kostnadseffektiva samt miljömässigt hållbara transportsystem för att möta ökande krav från resenärer och godskunder. Det kräver utveckling av mer effektiva, miljövänliga och klimateffektiva lösningar för såväl godssom persontransporter, som även kan bidra till utveckling av attraktiva livsmiljöer med goda möjligheter att förflytta sig till fots, med cykel eller med kollektivtrafik. Utöver teknikutveckling behövs även bättre samordning mellan trafik- och samhällsplanering och verksamheter inom andra samhällsområden i såväl städer som landsbygd. Transportmyndigheterna bör, i för dem relevanta delar, i samverkan med andra aktörer verka för detta. Arbetet med att åstadkomma Intelligenta transportsystem (ITS) är fortsatt viktigt. ITS- lösningar ses som ett av flera instrument för att lösa transportsystemets problem och utnyttjas för att öka effektiviteten och kvaliteten i transportsystemet. EU antog 2010 ett ramdirektiv för införande av intelligenta transportsystem på vägtransportområdet och för gränssnitt mot andra transportslag. Direktivet har genomförts genom lagen (2013:315) om intelligenta transportsystem vid vägtransporter. Kommissionen arbetar nu fram de specifikationer och standarder som behövs för att direktivet ska kunna genomföras. Regeringen arbetar aktivt för att påverka EU-arbetet, bl.a. via en organisation där , myndigheter, näringsliv och akademi medverkar. antogs EU-förordningen om nödlarmssystemet eCall, vilket innebär att det nu finns en harmoniserad standard för system för nödlarm i fordon inom EU. Kommissionen har även antagit specifikationer för information om trafiksäkerhet och informationstjänster för säkra parkeringsplatser för tunga fordon på TEN-nätet. Inom ramen för regeringens innovationsstrategi har fått i uppdrag (dnr N2012/1991/TE) att arbeta med innovationsupphandling för att förbättra innovationsklimatet och innovationsförmågan i transportsektorn. Det är viktigt att utvecklar sin förmåga att använda sina upphandlingar till att också stimulera utvecklingen på sina ansvarsområden. redovisade en delrapport i 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 och uppdraget kommer att slutredovisas . uppdrog regeringen åt , , och att med utgångspunkt i en samlad beskrivning av respektive myndighets forsknings- och innovationsverksamhet gemensamt redovisa hur myndigheterna på ett effektivare sätt ska bidra till förnyelse av transportsystemet. I den rapport (TRV rapport 2013:101: Utredning och samlad redovisning av transportmyndigheternas forsknings- och innovationsverksamhet) som myndigheterna redovisade har de redogjort för sin egen FoI-verksamhet samt identifierat ett antal områden inom vilka det finns gemensamma behov och möjligheter till FoI-samarbete. Deras avsikt är att samordna sina FoI-planer och program m.m. Rapporten är på remiss till . Av rapporten framgår att det finns stora behov av forsknings, utvecklings- och innovationsinsatser inom samtliga trafikslag. Den väg- och vägtrafikorienterade FoI-verk- samheten har länge varit dominerande i . Enligt rapporten finns det behov av att öka denna verksamhet, på de övriga trafikslagens områden. Exempel på angelägna FoI-områden är förbättring av järnvägens kapacitet, underhållsstandard och hantering av vinterorienterade problem, men även mer resenärs- och kundnära problem med trafikinformation, biljettfrågor samt stationsutveckling kräver FoI-insatser. Re- geringen finner det angeläget att man i den fortsatta FoI-verksamheten på järnvägsområdet även anlägger ett medborgar-, resenärs- och kundperspektiv. För att klara de utmaningar, som sjöfarten står inför, som krav på ökad effektivitet, kapacitet och trafiksäkerhet samt minskad miljöpåverkan, krävs en förnyelse. Ökat samarbete mellan sjöfartssektorns aktörer, både nationellt och internationellt, vad gäller forsknings-, utvecklings-, innovations- och demonstrationsverksamhet krävs för att uppnå denna förnyelse. Utvecklingen av samarbetsplattformar som Lighthouse spelar här en viktig roll. har en stark internationell position inom sjöfartsteknisk utveckling, där svenska företag konkurrerar med miljötekniska lösningar av högsta klass. Forskning, utveckling och innovation har även en avgörande betydelse för arbetet med att 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 förbättra flygets miljöegenskaper och dess förmåga att hantera ökade trafikvolymer. En omfattande satsning sker på teknisk utveckling av de europeiska systemen för flygtrafikledning och är starkt engagerad i EU:s program SESAR. Utvecklingen inom SESAR ska bidra till en utveckling av flyget i linje med transport- och näringspolitiska mål. bör ha en helhetssyn på luftfartsområdet och bör vara central samverkanspartner för övriga aktörer inom luftfarten. Bland konkreta exempel på teknikutveckling är fjärrstyrda torn för lokal flygtrafiktjänst (RTC). En central har färdigställts i som har möjlighet att med avancerad kamerateknik betjäna ett antal flygplatser. Certifiering och validering av tekniken beräknas bli färdig . Den effektivisering som RTC kan innebära är intressant för inte bara ett antal flygplatser i utan även i andra länder. När certifiering och validering färdigställts finns goda möjligheter till export av produkter och kunskap om tekniken. avser regeringen att på samma sätt som avsätta särskilda medel i regleringsbrev för sjöfartsrespektive för luftfartsforskning. Den långsiktiga hanteringen för trafikslagsövergripande forskning och innovation återkommer regeringen till inom ramen för beslutet om den nationella åtgärdsplanen. Fortsatt framåt för fossiloberoende fordonsflotta Regeringens insatser för en fossiloberoende fordonsflotta fortsätter. tillkallade regeringen en särskild utredare för att kartlägga möjliga handlingsalternativ samt identifiera åtgärder för att reducera transportsektorns utsläpp och beroende av fossila bränslen (dir. 2012:78). Åt- gärderna kan avse alla de relevanta aspekter som kan ha betydelse för att uppnå den långsiktiga prioriteringen om en fossiloberoende fordonsflotta 2030 samt, med avseende på transportsektorn, visionen om att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser 2050. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . Generellt verkande styrmedel som sätter pris på utsläppen utgör grunden för omställningen. Sådana styrmedel behöver kompletteras med mer riktade styrmedel. Nedsättningen av förmånsvärdet för elbilar, laddhybrider och gasbilar har stor betydelse för att styra nybilsförsäljningen mot mer miljöanpassade alternativ. Regeringen föreslår därför att den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöanpassade förmånsbilar förlängs med , dvs. Ett kvotpliktssystem föreslås komma att införas för att säkerställa fortsatt låginblandning av biodrivmedel på marknaden. Satsningarna för att stödja utvecklingen av ny teknik fortsätter, bl.a. genom programmet för demonstration och marknadsintroduktion av elbilar och laddhybrider samt demonstrationsanläggningar för andra generationens biodrivmedel. Elektrifierade vägar kan bidra till effektivare transporter med mindre miljöpåverkan. har av regeringen fått i uppdrag att föreslå hur en demonstrationsanläggning för elektrifierade vägar skulle kunna byggas upp och finansieras som ett samarbetsprojekt mellan berörda parter inom näringsliv, akademi och myndigheter. Andra insatser för ett miljöanpassat transportsystem och ökad hälsa fortsätter att sträva efter en global överenskommelse genom för att begränsa den internationella luftfartens klimatpåverkan. arbetar aktivt för att ett beslut om marknadsbaserade styrmedel ska kunna fattas vid . Nationellt fortsätter arbetet med att optimera flygvägar och utveckla operativa metoder och system som säkerställer att flygning i svenskt luftrum kan ske med så liten miljöpåverkan som möjligt. För att detta arbete ska bli framgångsrikt är det viktigt med ett fortsatt samarbete mellan , Transportstyrelsen, flygplatshållare och flygbolag. Överenskommelsen vid (MEPC 65) om en resolution kring tekniksamarbete och tekniköverföring möjliggör att förhandlingarna kring sjöfartens växthusgasutsläpp kan gå in i ett nytt skede. Transportpolitiken kan bidra till en minskad ohälsa t.ex. genom insatser för en ökad trafiksäkerhet, minskade utsläpp av luftföroreningar eller buller. Bidrag till ökad hälsa kan ske genom insatser som underlättar fysisk aktivitet t.ex. genom att gå och cykla. Regeringen avser att vidareutveckla arbetet med uppföljning av de transportpolitiska målen. För svensk del innebär det att förutsättningarna för att nå miljökvalitetsmålen luft och Bara naturlig försurning förbättras kraftigt. innebär även positiva hälsoeffekter för och övriga . För att minska de höga halterna av PM10, dvs. partiklar mindre än behöver dubbdäcksanvändningen minska. Regeringen har gett i uppdrag att skapa förutsättningar för ändamålsenliga, trafiksäkra och miljömässigt hållbara däckval. Lägesrapporter ska redovisas 2014 och 2015. En slutrapport ska lämnas 2015. De skärpta reglerna rörande svavelhalter i marint bränsle kommer att innebära ökade kostnader för sjöfartsnäringen och transportköparna. Bränslekostnaden kan innebära att transporter i viss mån flyttas från sjöfarten till väg och järnväg. De ökade transportkostnaderna kan komma att påverka den svenska basindustrin som konkurrerar på en global marknad. Eftersom beräkningarna om framtida bränslepriser är osäkra är det svårt att förutspå hur stora kostnadsökningar förväntas bli. Därför uppdrog regeringen åt Trafikanalys, i nära dialog med , och , att utföra en ny konsekvensbeskrivning av det reviderade svaveldirektivet. Regeringen avser att noga följa genomförandet av svaveldirektivet och eventuella konsekvenser för berörda näringar. De möjligheter sjöfartsnäringen har att påverka sina ökade kostnader är huvudsakligen att gå över till alternativa bränslen såsom LNG eller metanol. Förutom detta stödjer regeringen i enlighet med Handlingsplanen för svensk sjöfartsnäring, angelägna ansökningar om EU-bidrag till pilotprojekt med miljöanknytning från redan fastställd budgetram för TEN-T. För att underlätta införandet av de skärpta kraven på svavelhalt i bränslen vill regeringen därmed öka och stimulera användningen av alternativa miljövänliga bränslen och andra tekniska lösningar inom sjöfarten, vilket är i linje med tillkännagivande beträffande regler om svavelhalterna (bet. 2012/13:TU12, rskr. 2012/13:205). har varit drivande för att barlastvattenkonventionen ska kunna träda i kraft, bl.a. rörande tekniska lösningar för barlastvattenreningsinstrument. kommer även fortsättningsvis prioritera denna fråga i syfte att konventionen kan träda i kraft . För att minska användningen av blyad flygbensin och därigenom bidra till att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö föreslås energiskatten 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 fr.o.m. sänkas till en nivå som motsvarar den som gäller för bensin som uppfyller krav för miljöklass 2, dvs. och per liter (se prop. 2013/14:1, volym 1, avsnitt 6.21 Sänkt energiskatt för blyfri flygbensin). Den föreslagna förändringen avser flygbensin med mycket låga blyhalter, så kallad blyfri flygbensin som används för privat ändamål och som har en blyhalt om högst . Utsläppen från flygbensin motsvarar av utsläpp av bly till luft. Trafikslagsövergripande perspektiv i trafiksäkerhetsarbetet Trafikolyckor förorsakar både lidande och kostnader i samhället. De inträffar inom samtliga trafikslag, varför regeringen vill arbeta för ett trafikslagsövergripande perspektiv inom trafiksäkerhetsområdet. Den största delen av olyckorna inom transportsektorn svarar vägtrafikolyckor för. Det är även där de största minskningarna av antal döda och allvarligt skadade ägt rum. Regeringen fortsätter satsningarna för ökad säkerhet och trygghet på vägarna. Det finns en rad områden där har varit framgångsrikt, exempelvis genom mittseparering av vägsträckor, användning av trafiksäkerhetskameror och justerade hastighetsgränser. Detta arbete kommer att fortsätta. har ett etappmål om högst 220 döda i vägtrafiken och en minskning av antalet allvarligt skadade med en fjärdedel . Ambitiösa mål har stor betydelse för att stimulera utvecklingen mot nya sätt att minska antalet dödade och allvarligt skadade i vägtrafiken. Analyser av trafiksäkerhetsutvecklingen visar att etappmålen kan vara inom räckhåll. En annan viktig fråga är att ytterligare reducera antalet dödade och allvarligt skadade bland oskyddade vägtrafikanter. Påfallande många av olyckorna rörande oskyddade trafikanter är singelolyckor. Här återstår mycket att göra, både när det gäller faktauppbyggnad kring var och hur olyckorna sker samt vilka åtgärder som kan ge effekt. En stor del av gång och cykling sker inom tätorter, varför flera aktörer och väghållare som både stat och kommun har ett ansvar. Staten bidrar med medfinansiering till kommunala trafiksäkerhetshöjande åtgärder och regeringen har tillsatt en cykelutredning som sett över de regler som påverkar förutsättningarna att cykla. betänkande Ökad och säkrare cykling – en översyn av regler ur ett 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 cyklingsperspektiv (SOU 2012:70) bereds inom . Det är viktigt att ha ett trafikslagsövergripande perspektiv i trafiksäkerhetsarbetet och vidta åtgärder där de gör störst nytta. De åtgärder som vidtas bör vara väl underbyggda och avvägda mot andra målsättningar, så att synergieffekter vad gäller exempelvis trafiksäkerhet, god tillgänglighet och miljö kan uppnås. För att åstadkomma detta krävs insamling av fakta kring olyckor och analyser av dessa återkopplas och kan leda till adekvata åtgärder, som i sin tur utvärderas. I syfte att få till stånd ett underlag vad gäller var och varför olyckor sker har regeringen tillsatt en utredning om myndigheternas undersökningar av olyckor (dir. 2013:65). Av de omkomna inom vägtrafiken har cirka en fjärdedel varit påverkade av alkohol. Genomförda undersökningar visar att andra droger än alkohol är ett mindre, men inte mindre viktigt, trafiksäkerhetsproblem jämfört med alkohol. Regeringen anser därför att det även fortsättningsvis är viktigt att arbetet bedrivs brett för att minska antalet förare som är påverkade av alkohol eller andra droger på vägarna. Det är viktigt att ha en helhetssyn vad gäller påverkade förare, oberoende av orsakerna till detta, så att stödjande teknik och även metoderna för information, kontroll, påföljder och behandling utvecklas och samordnas. Ett exempel på detta är det samarbete som utvecklats mellan myndigheterna för att den som stoppas för rattfylleri snabbt ska kunna få en kontakt med beroendevården. För att optimera detta arbete har regeringen gett ett tidsbegränsat uppdrag att samordna arbetet.