prop · H1033 · 2013-09-26 00:00:00 — Regeringens proposition 2013/14:3 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås nationella mål för litteratur- och läsfrämjande som innebär att alla i , oavsett bakgrund och med utgångspunkt i vars och ens särskilda förutsättningar, ska ges möjlighet att utveckla en god läsförmåga och ha tillgång till litteratur av hög kvalitet. bör ges i uppdrag att ta initiativ till, samordna och följa upp läsfrämjande insatser av nationellt strategiskt intresse och tillförs för uppdraget. Litteratur- och läsfrämjande bör vara som ett av de områden som kan få statligt stöd inom ramen för kultursamverkansmodellen. Folkbildningen har en betydelsefull roll i det läsfrämjande arbetet, inte minst för vuxna som inte läser. Av det statliga stödet till folkbildningen bör destineras för planerad läsfrämjande verksamhet. Medlen fördelas av . Digitaliseringen av bokmarknaden och bibliotekens möjlighet att tillhandahålla e-böcker är en viktig framtidsfråga. bör ges i uppdrag att inleda en försöksverksamhet med att förmedla och tillgängliggöra e-böcker via den nationella katalogen Libris. De språkvårdande insatserna stärks för de nationella minoritetsspråken, för personer med annat modersmål än svenska samt för teckenspråkiga. Inriktningen för den framtida utformningen av biblioteksersättningen föreslås fortsätta att vara att de litterära upphovsmännen ska ersättas för att deras verk lånas ut vid folk- och skolbibliotek. Biblioteksersättningen ska bidra till att förbättra författarnas ekonomiska villkor. 2013/14:3 Grunderna för fördelning av stöd till litteratur och kulturtidskrifter bedöms ligga fast. Särskilda insatser görs 2014 för stöd till evenemang i bokhandeln och stöd till digitalisering av förlagens äldre titlar. Bedömningar lämnas också när det gäller insatser för att främja internationellt utbyte inom litteraturområdet. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................ Ärendet och dess beredning ............................................................. Litteraturen och läsandet – bakgrund och utgångspunkter............... Läsvanor, läsförmåga och läsfrämjande verksamhet ......... De litterära upphovsmännens villkor............................... Internationellt utbyte på litteraturområdet ....................... 3.6Förutsättningarna för litteratur på de nationella 3.7Teckenspråk och tillgången till teckenspråkig Nationella mål för litteratur- och läsfrämjande .............................. Insatser för att främja läsande ........................................................ Samordning av läsfrämjande insatser av nationellt 5.2Litteratur- och läsfrämjande stärks på regional och Folkbildningens roll i det läsfrämjande arbetet ............... Möjligheter för folkbiblioteken att arbeta aktivt med e-böcker ..... Stärkta insatser för nationella minoritetsspråk och teckenspråk .... Biblioteksersättningens framtida inriktning ................................... Stöd till litteratur och kulturtidskrifter ........................................... 9.1Oförändrade grunder för fördelning av Stöd till digitalisering av förlagens äldre titlar ................ Stöd till evenemang i bokhandeln ................................... 9.4Oförändrade grunder för fördelning av 10 Internationellt utbyte på litteraturområdet...................................... 10.1Statens kulturråds insatser för att främja svensk litteratur i utlandet stärks ................................................. 10.2Internationellt utbytesprogram för litterära upphovsmän utreds vidare............................................... 10.3Tydligare ansvarsfördelning för stöd till Insatser för att främja svenskundervisning i utlandet ...... 10.5Litteraturens roll inom internationella Konsekvenser för staten, kommuner och landsting ......... Konsekvenser för enskilda och företag............................ Konsekvenser för jämställdhetspolitiken och Sammanfattning av betänkandet Läsandets kultur slutbetänkande av (SOU Förteckning över remissinsatser för betänkandet Läsandets kultur slutbetänkande av (SOU 2012:65)................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Regeringen föreslår att godkänner vad regeringen föreslår om 1.nationella mål för politiken för litteratur- och läsfrämjande (avsnitt 4), 2.att tidigare ställningstagande i frågor om biblioteksersättningens utformning inte längre ska gälla samt ersättningens framtida inriktning (avsnitt 8). 2013/14:3 2 Ärendet och dess beredning Regeringen aviserade i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1 utg.omr. 17) att den avsåg att tillsätta en litteraturutredning bland annat för att kartlägga villkoren för kvalitetslitteraturen och hur den når ut till publiken samt för att se över hur de läsfrämjande insatserna kan utvecklas. Regeringen beslutade att ge en kommitté i uppdrag att analysera litteraturens ställning och identifiera utvecklingstendenser som förväntas kunna påverka litteraturområdet framöver (dir. 2011:24). Kommittén antog namnet (Ku 2011:04). presenterade forskningsantologin marknad, marknadens läsare (SOU 2012:10) med fokus på läsvanor och läskunnighet samt situationen på bokmarknaden. lämnande sitt slutbetänkande Läsandets kultur (SOU 2012:65). egen sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställning av remissinstansernas synpunkter finns tillgänglig i (Ku2012/1478). I denna proposition lämnar regeringen förslag och bedömningar som syftar till att främja ökat läsande och till att stärka litteraturen och de litterära upphovsmännens ställning. Regeringens samlade förslag till statens budget för presenteras i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1). Där behandlas samtliga anslag under område inom utgiftsområde 1 och 17. Litteraturen och läsandet – bakgrund och I den kulturpolitiska propositionen Tid för kultur (prop. 2009/10:3) slås fast att grunden för kulturpolitiken är kulturens egenvärde. kulturpolitiska mål som beslutat utgör fundamentet för en långsiktig kulturpolitik som stöder konstnärlig förnyelse och kulturell mångfald, främjar ett levande kulturarv, uppmärksammar barns och ungas rätt till kultur samt bidrar till allas möjlighet att bli delaktiga i kulturlivet (bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Målen lyder: Kulturpolitiken ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund. Alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. Kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. För att uppnå målen ska kulturpolitiken: - främja allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och till att ut- veckla sina skapande förmågor, - främja kvalitet och konstnärlig förnyelse, - främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas, främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan, - särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur. Betydelsen av läsförståelse kan knappast överskattas. Läsförståelse ingår som en viktig komponent i språklig förmåga generellt. Språklig förmåga är grundläggande för att både uttrycka sig själv och förstå andras tankar, att reflektera, förstå samband, dra slutsatser och argumentera. Språklig förmåga är också av stor betydelse för att kunna se olika perspektiv, leva sig in i olika människors situation och kunna uttrycka empati. För samhället är tillgången till information på ett språk som var och en förstår ytterst en demokratifråga. I det perspektivet får frågan om allas möjlighet att utveckla en god läsförmåga och tillgången till ett rikt utbud av kvalitetslitteratur en väsentlig tyngd. Att stärka barns och ungas läsförmåga och läslust är av särskild vikt. Genom att tidigt i livet ta del av litteratur och utveckla den egna kreativiteten stärks kunskaps- och bildningsnivån. Det är också en förutsättning för att människor ska växa och utvecklas även som vuxna. Litteratur och läsning har ett värde i sig genom att förmedla upplevelser och känslor. Litteraturen hjälper oss att förstå världen och oss själva. För att tillförsäkra alla tillgång till ett rikt utbud av kvalitetslitteratur krävs en vital bokmarknad där det finns utrymme för författare, översättare och illustratörer att vara konstnärligt verksamma. Det krävs också förlag, distributionsmöjligheter och tillgängliga försäljningskanaler för att verken ska kunna möta sin publik och för att generera de intäkter som ska kunna bära upp produktionen. Statens roll är framför allt att stödja utgivning och spridning av litteratur av hög konstnärlig kvalitet och litteratur som bidrar till ökad bildning och fördjupad samhällsdebatt. Det finns också språkpolitiska perspektiv på litteraturen och bokmarknaden. Att det finns en mångfald i litteraturutgivningen på svenska är en förutsättning för det svenska språkets ställning och utveckling. För de nationella minoriteterna och för personer med annat modersmål än svenska samt teckenspråkiga är tillgången till litteratur på det egna språket en central rättighet. I det fortsatta avsnittet ges en sammanfattande redogörelse för slutsatser när det gäller läsförmåga, de litterära upphovsmännens villkor, bokmarknadens utveckling, kulturtidskrifternas roll, internationellt utbyte på litteraturområdet samt de nationella minoriteternas och teckenspråkigas litteratur och språk. Det ges också en beskrivning av de insatser som genomförts för att främja läsning. Utredningens slutsatser och de remissynpunkter som lämnats bildar un- derlag för de bedömningar och förslag som presenteras i avsnitt 410. 3.1Läsvanor, läsförmåga och läsfrämjande verksamhet I det följande beskrivs de olika studier och undersökningar som genomförs löpande för att beskriva förändringar när det gäller bland annat läsvanor och läsförmåga. Läsförmågan hos elever i mäts regelbundet. fattande internationella undersökningarna som deltar i är Pro- gress in International Reading Literacy (PIRLS) som undersöker 10-åringars läsförmåga och Programme for International Student () som mäter 15-åringars läsförmåga. har tagit fram rapporten och traditionell läsning – analys av olika elevgruppers läsning utifrån 2009. Nordicom har genomfört undersökningar för att beskriva tendenser och förändringar i människors nyttjande av massmedier. är en opartisk undersökningsorganisation vid som varje höst genomför en nationell frågeundersökning i syfte att kartlägga den svenska allmänhetens vanor och attityder på temat Samhälle, Opinion och Medier (SOM). () genomför flera undersökningar som har relevans för det läsfrämjande området, däribland undersökningar av levnadsförhållanden (kallade ). Av betänkande framgår att läsvanorna för den svenska befolkningen som helhet är stabila. Studier visar att det är en stor del av befolkningen som läser böcker regelbundet. uppmärksammar dock vissa oroande utvecklingstendenser när det gäller läsning. Dessa sammanfattas i det följande. Studier pekar sammantaget på att olika åldersgrupper läser olika mycket och att förhållandet mellan de skilda grupperna dessutom är relativt stabilt . Det finns vissa avvikelser från detta mönster som är viktiga att uppmärksamma, bland annat minskar läsningen bland ung- Barnen i åldersgruppen , det som brukar kallas bokslukaråldern, är fortfarande de som läser mest, men det har gått att skönja en nedgång . Det finns en successiv och tydlig minskning av andelen som läser minst en gång i gruppen unga 16–sett över de senaste tre decennierna. Denna trend märks både för unga män och unga kvinnor. Tendensen är tydlig om man ser till bokläsningens utveckling över ett längre tidsspann så som den mätts i SCB:s undersökningar av levnadsförhållanden. Här framgår också att kvinnor i läser i betydligt högre utsträckning än män. Skillnaden är särskilt tydlig om man ser till läsningen av skönlitteratur. var andelen regelbundna läsare bland kvinnor och bland män. Motsvarande resultat , med generellt fler regelbundna bokläsare i befolkningen, är för kvinnor respektive för män. Det finns därmed tecken som tyder på att andelen som läser skönlitteratur minst en gång ökat totalt sett. Ökningen är större bland kvinnor än bland män vilket innebär att också skillnaderna mellan könen ökat. För läsare i åldern 16–är skillnaderna mellan könen ännu större. Glappet har ökat då andelen av de yngre männen som läst skönlitteratur minskat något medan kvinnornas andel ökat. Andelen av de unga kvinnorna som läste skönlitteratur 2007 var större än för de unga männen (). Utbildningsnivån är en faktor med stor betydelse för hur benägen individen är att läsa. redovisar i sin rapport att högutbildade är dubbelt så benägna att läsa böcker minst en gång som Skillnaderna mellan högutbildade och lågutbildade vad gäller läsvanor förefaller inte heller ha förändrats i någon större utsträckning över den senaste tjugoårsperioden. De relativa förhållanden som kan konstateras i början av perioden, 1988, förefaller i stort hålla i sig . Det är således en bestående utmaning att minska skillnaderna när det gäller läsvanor för olika grupper i befolkningen. Socioekonomisk bakgrund är ytterligare en faktor med betydelse för individens läsvanor. Av SOM-institutets rapport framgår bland annat att andelen regelbundna läsare av de personer som själva beskriver sig som boende i högre tjänstemannahem är nästan den dubbla i jämförelse med dem boende i arbetarhem (54 jämfört ). Vid en beskrivning av läsvanor finns det anledning att skilja på läsandet av skönrespektive facklitteratur. Det regelbundna läsandet av skönlitterära böcker har mer än dubbelt så stor utbredning i befolkningen som läsandet av fackböcker. uppgav att de läser en skönlitterär bok minst och att de läser en fackbok (i båda fallen inkluderas ljudböcker i frågan). Nordicom belyser att andelen av befolkningen som läser facklitteratur har mer än halverats . drar slutsatsen att det troligen delvis har sin grund i att behovet av t.ex. uppslagsverk har minskat då allt fler hittar information med hjälp av olika sökmotorer på internet eller med hjälp av internetbaserade uppslagsverk som . I detta sammanhang är det också relevant att uppmärksamma den digitala litteraturen. I undersökningen 2009 framgår att de vanligaste datoraktiviteterna bland 15-åringar är att surfa på internet, att skriva och skicka e-post samt att chatta. Detta är aktiviteter som alla innefattar läsning. En större andel av 15-åringarna anger att de utför sådana aktiviteter mer regelbundet än läsning av traditionella typer av skrifter. Resultaten tyder på att en 15-åring i genomsnitt ägnar mer tid åt det som kan kallas för digital läsning än åt det som kan kallas för traditionell läsning. har belyst att det är nödvändigt att definiera begreppen digital och traditionell läsning och att också reflektera över hur de förhåller sig till varandra. Trots ny informationsteknologi och nya medieformer tycks texten som bärare av information stå sig stark i många avseenden (se t.ex. uppsats inledande ord i spåren av tidigare utredningar, i Läsarnas marknad, marknadens läsare en forskningsantologi [SOU 2012:10]). Det visar sig både i att etablerade format som boken lever kvar, sida vid sida med nya, men också i att mycket av aktiviteten på nätet är textbaserad. Det finns dock mycket som tyder på att de texter som internetanvändarna kommer i kontakt med oftast är korta och inte kräver så mycket av läsarna. Att läsa skönlitteratur eller längre sammanhängande resonerande texter via internet är relativt sett ovanligt, enligt Nordicoms undersökningar. uppmärksammar i sin rapport att det är angeläget att få mer kunskaper om hur traditionell läsning och digital läsning förhåller sig till varandra. Eftersom digital läsning växer i betydelse, inte minst bland barn och ungdomar, är det av särskilt intresse att utforska hur de stöder varandra. Försämrad läsförmåga bland barn och unga I betänkande dras slutsatsen att det i allt väsentligt saknas undersökningar om vuxna svenskars läsförmåga. Det är dock, enligt utredningen, rimligt att anta att nästan alla vuxna svenskar har grundläggande läsförmåga. Detta innebär dock inte att alla har en läsförmåga som möjliggör att de kan ta till sig avancerade texter på ett fullgott sätt. I det följande redogörs för slutsatser om läsförmåga. Av undersökningarna och PIRLS framgår att läsförmågan har minskat påtagligt hos unga, särskilt . Av PISA-under- sökningarna framgår att de svenska 15-åringarna gått från att vara goda läsare i jämförelse med andra till att vara genomsnittliga läsare 2009. Av de 24 länder som deltagit i undersökningarna 2000 och 2009 har en minskning kunnat uppmätas i fyra länder och är ett av dessa. Det är endast i som resultaten sjunkit mer än i . Detta resultat är troligtvis nära kopplat till att läsningen minskar i ungdomsgruppen. Försämrad läsförmåga innebär att för en allt större andel av dagens elever är möjligheten att förstå och tillgodogöra sig texter begränsad och därmed även möjligheten till egna läsupplevelser. Mätningar av elevprestationer har under en lång följd av år visat att läsförmåga mätt i läshastighet och läsförståelse har avtagit. Ungefär en fjärdedel av de 15-åriga pojkarna i saknade funktionell läsförmåga i den senaste PISA- undersökningen. En svag läsförmåga påverkar abstrakt tänkande och därmed blir en rad skolämnen lidande. Det gäller även ämnen som matematik och naturvetenskap. Det innebär också att tiotusentals barn, trots i , saknar den grundläggande färdighet som är nödvändig för att läsning ska bli lustfyllt och en väg till självständig förståelse av världen och ett aktivt deltagande i samhällslivet. I undersökningen av digital läsförmåga presterade svenska 15-åringar bättre än de gjorde vad gäller traditionell läsförståelse. I undersökning av digital läsning var de svenska elevernas medelvärde signifikant högre än OECD-medelvärdet. Detta är, enligt , ett intressant resultat mot bakgrund av att det tydliggörs att läsandet av digital litteratur också ökat bland unga. Insatser som genomförts för att främja läsning Regeringen har genomfört flera läsfrämjande insatser inom kulturområdet. fördubblades Statens kulturråds bidrag till läsfrämjande insatser. uppgår stödet till ca , se vidare avsnitt 5.1. har bl.a. utsett en läsambassadör. Läsambassadören verkar för att öka ungas läslust och inspirera vuxna att främja ungas läsning genom att driva debatt och delta i det offentliga samtalet. ansvarar även för Litteraturpriset till minne, som är världens största barn- och ungdomslitteraturpris. Prissumman är på . Syftet med priset är att stärka och öka intresset för barn- och ungdomslitteratur. fick i uppdrag av regeringen att genomföra en läsfrämjandesatsning där idrottsföreningar ska samverka med bibliotek för att göra litteratur mer tillgänglig för idrottande pojkar och flickor. ska i dialog med biblioteken ta initiativ till och finansiera olika aktiviteter. Uppdraget ska ske i samråd med . I regeringens förslag till ny bibliotekslag (prop. 2012/13:147) tydliggörs folkbibliotekens uppgift att ägna särskild uppmärksamhet åt barn och ungdomar för att främja deras språkutveckling och stimulera till läsning. I propositionen Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmänhetens tjänst 2014–2019 (prop. 2012/13:164) föreslår regeringen att medelstilldelningen till () ska höjas med för att stärka företagets utbildningsuppdrag. I propositionen framhåller regeringen att UR kan göra viktiga insatser för att öka läsförmågan och intresset för läsning hos svenska barn och ungdomar. framhåller också Skapande skola som en viktig insats för att stärka litteraturen i skolan. Satsningen inleddes och omfattar förskoleklass och hela . Totalt avsätts ca . Syftet med satsningen är att stärka samverkan mellan skolan och det professionella kulturlivet. Målet är att eleverna ska få tillgång till kulturens alla uttrycksformer och att öka deras möjligheter till eget skapande. De skolor som har beviljats Skapande skola-bidrag av framhåller att de har fått en ökad kunskap om hur estetiska lärprocesser och litteratur kan användas i skolan för att berika verksamheten och öka måluppfyllelsen inom skolans ämnen. Utfallet av återrapporteringarna visar sammantaget att en betydande del av de insatser som genomförs inom rör litteratur, berättande och skrivande. Av de 295 skolhuvudmän som /2011 har inkommit med redovisning till , angav 149 att de arbetat med litteratur, 178 med skrivande och 173 med berättande. Skapande skola har även inneburit större möjligheter för litterära upphovsmän att verka inom skolan, vilket ger eleverna nya möjligheter att närma sig litteratur och skrivande. Utanför skolan är folkbiblioteken de enskilt viktigaste aktörerna i det läsfrämjande arbetet. Folkbiblioteken har, genom ett mer utåtriktat arbete, tagit och tar ett allt större ansvar för att främja läsningen bland barn, unga och vuxna. Men både utlåningen och antalet biblioteksenheter har minskat . Även utlåning av böcker på folkbiblioteken har minskat . ökade bokutlåningen från 17 miljoner lån till 78 miljoner lån . Därefter har upp- och nedgångar följt på varandra. har utlåningen haft en nedåtgående trend. rapporterades totalt 67,9 miljoner lån vid folkbiblioteken, enligt Kungl. Biblioteken är dock fortfarande välbesökta och uppskattade av medborgarna, enligt . Biblioteken har olika förutsättningar att arbeta utåtriktat beroende på att kommunernas anslag till biblioteksverksamhet varierar stort. Det saknas , enligt , en nationell samordning av det läsfrämjande arbetet på biblioteken vilket har inneburit att erfarenheter av de satsningar som görs inte sprids till en vidare krets. Flera insatser har gjorts inom skolans område som syftar till att stärka elevernas läsförmåga och läslust. 2013/14:3 (2010:800) framgår att alla elever ska ha tillgång till skolbibliotek. Den nya kursplanen för ämnet svenska i har förtydligats på så sätt att den tydligare än tidigare omfattar områden som syftar till att utveckla elevernas språk-, läs- och skrivutveckling. Dessutom har det genomförts en reformering av lärarutbildningen där tydliga krav ställs på kunskaper i läsinlärning och läsutveckling. har i uppdrag att bedriva ett nationellt centrum för språk-, läs- och skrivutveckling. Genom centrumet ska stimulera skolhuvudmän och skolor att arbeta aktivt med språk-, läs- och skrivutveckling. Till exempel stöder Nationellt centrum för språk-, läs- och skrivutveckling (NCS) utvecklingen av de regionala nätverk för språk-, läs- och skrivutvecklare som initierades 2010. Folkbildningen har varit och är fortfarande en viktig aktör i det läsfrämjande arbetet. Inom folkbildningen sker en stor del av den läsfrämjande verksamhet som är riktad till vuxna. Ett framgångsrikt läsfrämjandearbete i kräver, enligt bedömning, att folkbildningens aktörer i allmänhet, och studieförbunden i synnerhet, ges goda förutsättningar att nå medborgarna och är aktiva i det läsfrämjande arbetet. På europeisk nivå kan nämnas att ett av EU:s mål inom ramen för programmet Education and Training 2020 (ET2020) är att andelen elever som inte uppnår grundläggande färdighet (basic skills) i bland annat läsförmåga ska vara högst 2020. Detta tydliggör att det inte enbart är eleverna i som uppvisar sjunkande eller låga resultat i läsförståelse i internationella undersökningar. De flesta andra länder inom EU har liknande problem. Mot denna bakgrund tillsatte EU-kom- missionen en högnivågrupp med uppgift att ta fram de mest effektiva sätten att stödja läs- och skrivförmåga (literacy). Utifrån gruppens rapport har sedan utarbetat förslag till rådsslutssatser inom området där en rad rekommendationer anges som syftar till att utveckla elevers läs- och skrivförmåga. Rekommendationerna lyfter bland annat fram tillgången till olika typer av texter i både skolor och bibliotek, lärarnas pedagogiska kompetens och att tidig inlärning är viktigt såväl i förskolan som i hemmet. 3.2De litterära upphovsmännens villkor