prop · H10330 · 2013-10-15 00:00:00 — Godkännandet ska ges om detta införlivande är förenligt med hur institutet mäter och hanterar risk internt. Parametrar för den interna IRC modellen Krav för en intern modell för tillkommande fallissemangs- och migrationsrisk (IRC modell) Ett institut som använder en intern modell för att beräkna kapitalbaskrav för specifik risk för omsatta skuldinstrument Instituten ska använda den interna modellen för att be räkna ett värde som mäter förluster till följd av fallissemang och ändrad intern eller extern kreditvärdering inom ett konfidens intervall på under en kapitalhorisont . Instituten ska beräkna detta värde minst en gång . Europeiska unionens officiella tidning L 176/221 2.Korrelationsantagandena ska stödjas av en analys av ob jektiva data inom ett begreppsmässigt sunt ramverk. Den in terna modellen ska på ett tillfredsställande sätt beakta koncent rationer av utgivare. Även koncentrationer som i stressituationer kan uppkomma inom och tvärs över produktkategorier ska beaktas. 3.Den interna modellen för tillkommande fallissemangs- och migrationsrisk ska beakta effekter av korrelationer mellan fallissemangs- och migrationshändelser. Den ska inte avspegla effekter av diversifiering mellan å ena sidan fallissemangs- och migrationshändelser och å andra sidan andra riskfaktorer. 4.Den interna modellen ska bygga på ett antagande om risknivå med en tidshorisont , vilket innebär att givna enskilda positioner eller positionsmängder i handels lagret som har utsatts för fallissemang eller migration under sin likviditetshorisont återställs vid utgången av sina likviditetshori sonter, så att de återfår sin ursprungliga risknivå. Instituten får som alternativ välja att genomgående använda antagandet om konstanta ettåriga positioner. 5.Likviditetshorisonterna ska fastställas utifrån den tid som krävs för att sälja positionen eller för att säkra alla väsentliga relevanta prisrisker under stressade marknadsförhållanden med särskilt beaktande av positionens storlek. Likviditetshorisonterna ska ta hänsyn till faktisk praxis och erfarenheter av såväl systematisk som idiosynkratisk stress. Likviditetshori sonten ska mätas utifrån försiktiga antaganden och vara till räckligt lång för att försäljnings- eller säkringshandlingen i sig själv inte väsentligt ska påverka det pris som skulle gälla vid ett genomförande av försäljningen eller säkringen. 6.Vid fastställandet av lämplig likviditetshorisont för en po sition eller en grupp positioner ska en minimigräns på tre må nader gälla. 7.Vid fastställandet av den lämpliga likviditetshorisonten för en position eller en uppsättning positioner ska ett instituts in terna riktlinjer för prisvärdejusteringar och hantering av inaktu ella positioner beaktas. När ett institut fastställer likviditetshori sonter för positionsmängder och inte för enskilda positioner, ska kriterierna för definition av positionsmängder fastställas på ett sätt som tar adekvat hänsyn till skillnader i likviditet. Lik viditetshorisonterna ska vara längre för koncentrerade positioner med hänsyn till den som krävs för att likvidera sådana positioner. Likviditetshorisonten för en warehousing-facilitet för värdepapperiseringar ska avspegla den tid som krävs för att bygga upp, sälja och värdepapperisera tillgångarna eller för att säkra väsentliga riskfaktorer under stressade marknadsförhållan den. Erkännande av risksäkringar för den interna modellen för tillkommande fallissemangs- och migrationsrisk Risksäkringar kan införlivas med ett instituts interna mo dell för att fånga upp tillkommande fallissemangs- och Positioner kan nettas när köp- och säljpositio ner avser samma finansiella instrument. Säkrings- eller diversi fieringseffekter i samband med långa och korta positioner av seende olika instrument eller olika värdepapper med samma gäldenär samt långa och korta positioner med olika utgivare får endast bokföras med explicita modeller av långa och korta positioner redovisade brutto för de olika instrumenten. Institu ten ska beakta effekterna av väsentliga risker som kan förverkli gas mellan löptiden för risksäkringen och likviditetshorisonten samt potentialen för väsentliga basrisker inom säkringsstrategierna avseende produktslag, rangordning i kapitalstrukturen, intern eller extern kreditvärdering, löptid, emissionstidpunkt och andra skillnader mellan instrumenten. Instituten ska endast beakta risksäkringar i den utsträckning som de kan upprätthållas också när gäldenären närmar sig en kredithändelse eller annan händelse. För positioner som är risksäkrade genom dynamiska stra tegier får en omviktning av säkringen inom likviditetshorisonten för den säkrade positionen beaktas, förutsatt att institutet a)väljer att modellera omviktningen konsekvent för hela den relevanta mängden av positioner i handelslagret, b)kan visa att omviktningen leder till bättre riskmätning, c)kan visa att marknaderna för de instrument som fungerar som risksäkring är tillräckligt likvida för att möjliggöra en sådan omviktning även av stress. Alla kvars tående risker i samband med dynamiska risksäkringsstrate gier ska beaktas i kapitalbaskravet. Särskilda krav för den interna IRC modellen 1.Den interna modellen för att fånga upp tillkommande fallissemangs- och migrationsrisker ska vara anpassad till de icke-linjära effekterna av optioner, strukturerade kreditderivat och andra positioner med i väsentlig utsträckning icke-linjärt beteende vid prisändringar. Institutet ska också vederbörligen beakta omfattningen av de modellrisker som är förenade med värdering och skattning av prisrisker i samband med sådana produkter. 2.Den interna modellen ska vara baserad på data som är objektiv och aktuell. 3.Inom ramen för den oberoende översynen och valide ringen av sina interna modeller enligt detta kapitel, inbegripet avseende riskmätningssystemet, ska institutet framför allt utföra alla följande uppgifter: a)Validera att dess modelleringsansats för korrelationer och prisförändringar är lämpliga för deras portföljer, även i fråga om val och viktning av systematiska riskfaktorer. L 176/222 Europeiska unionens officiella tidning b)Genomföra ett urval stresstester, däribland känslighetsanalys och scenarieanalyser, för att bedöma den interna modellens kvalitativa och kvantitativa lämplighet, särskilt i fråga om behandlingen av koncentrationer. Dessa tester ska inte be gränsas till en uppsättning historiska händelsekedjor. c)Genomföra adekvat kvantitativ validering, även med utnytt jande av relevant intern benchmarking av modelleringen. 4.Den interna modellen ska vara förenlig med institutets interna riskhanteringsmetoder för identifiering, mätning och hantering av handelsrisker. 5.Instituten ska dokumentera sina interna modeller, så att de behöriga myndigheterna kan få en överblick över deras korre lationsantaganden och andra modelleringsantaganden. 6.Den interna modellen ska ge en försiktig bedömning av den risk som uppkommer till följd av mindre likvida positioner och positioner med begränsad pristransparens vid realistiska marknadsscenarier. Modellen ska dessutom uppfylla minimida takrav. Proxyvariabler ska vara tillräckligt försiktiga och får en dast användas, om tillgänglig data är otillräcklig eller inte ger uttryck för en positions eller portföljs verkliga volatilitet. A v s n i t t 5 I n t e r n m o d e l l f ö r k o r r e l a t i o n s h a n d e l Krav för en intern modell för korrelationshandel 1.De behöriga myndigheterna ska ge sådana institut som har tillstånd att använda en intern modell för specifik risk för skuld instrument och som uppfyller kraven i punkterna 2–6 i den här artikeln samt i artiklarna 367.1, 367.3, 368, 369.1 och 370 a, b, c, e, och f tillstånd att använd en intern modell för kapital baskravet för korrelationshandelsportföljen i stället för kapital baskravet i enlighet med artikel 338. 2.Instituten ska använda denna interna modell för att be räkna ett värde som på ett tillfredsställande sätt mäter alla pris risker inom ett konfidensintervall på med en tidshori sont , under antagandet att en risknivå före ligger och om lämpligt anpassa den för att återspegla inverkan av likviditet, koncentrationer, risksäkring och optionalitet. Insti tuten ska beräkna detta värde minst en gång . 3.Den modell som avses i punkt 1 ska fånga upp följande risker på ett tillfredsställande sätt: a)Den kumulativa risk som uppstår genom flera fallissemang, inbegripet olika rangordning av fallissemang, för produkter som delas upp i trancher. b)Kreditspreadrisken, även gamma- och "cross-gamma"-effek ter. c)Volatiliteten inom implicita korrelationer, även den korsvisa effekten mellan spreadar och korrelationer. d)Basisrisk, inbegripet både i)basisen mellan spreaden för ett index och spreadarna för de ingående enskilda namnen, och ii)basisen mellan den implicita korrelationen för ett index och korrelationen för särskilt anpassade portföljer (s.k. bespoke portfolios). e)Volatiliteten för återvinningsgraden, till den del som den hänför sig till benägenheten för återvinningsgrader att in verka tranchpriser. f)I den utsträckning det övergripande riskmåttet (CRM-måttet) innefattar vinsterna från dynamisk risksäkring, risken för nedsatt risksäkring och de potentiella kostnaderna för att vikta om sådana risksäkringar. g)Alla andra väsentliga prisrisker för positioner i korrelations handelsportföljen. 4.Ett institut ska använda tillräcklig marknadsdata i den modell som avses i punkt 1 för att garantera att det till fullo beaktar de mest framträdande riskerna för dessa exponeringar i sin interna metod i enlighet med de krav som anges i denna artikel. Det ska genom utfallstester eller på andra lämpliga sätt kunna visa de behöriga myndigheterna att dess modell i till räckligt hög grad kan förklara den historiska prisvariationen hos dessa produkter. Institutet ska ha tillfredsställande interna regler och processer för att separera de positioner vilka det har tillstånd att införliva i kapitalbaskravet i enlighet med denna artikel från andra posi tioner för vilka det inte har ett sådant tillstånd. När det gäller portföljen med samtliga de positioner som ingår i den modell som avses i punkt 1, ska institutet regelbun det tillämpa en rad särskilda i förväg fastställda stresscenarion. Genom dessa stresscenarion ska man undersöka effekten av stress på fallissemangsgrader, återvinningsgrader, kreditspreadar, basisrisk, korrelationer och andra relevanta riskfaktorer för kor relationshandelsportföljen. Institutet ska åtminstone tillämpa stresscenarion och åtminstone kvartalsvis rapportera resultaten till de behöriga myndigheterna, inbegripet jämförelser med institutets kapitalbaskrav enligt denna artikel. I fall då stres stester visar på ett väsentligt underskott i kapitalbaskravet för korrelationshandelsportföljen ska detta rapporteras till de behö riga myndigheterna inom rimlig tid. ska utarbeta riktlinjer om tillämpningen av stresscenarier för korrelationshandelsport följen. Europeiska unionens officiella tidning L 176/223 Den interna modellen ska ge en försiktig bedömning av den risk som uppkommer till följd av mindre likvida positioner och positioner med begränsad pristransparens vid realistiska marknadsscenarier. Modellen ska dessutom uppfylla minimida takrav. Proxyvariabler ska vara tillräckligt försiktiga och får en dast användas, om tillgänglig data är otillräcklig eller inte åters peglar en positions eller portföljs verkliga volatilitet. Vid transaktioner i vilka räntebärande instrument, aktier, ut ländsk valuta och råvaror, utom transaktioner i repor samt utlåning och lån av värdepapper eller råvaror, inte är avvecklade efter den överenskomna leveransdagen ska ett institut beräkna den prisskillnad det riskerar. Prisskillnaden beräknas som skillnaden mellan överenskommet pris för det räntebärande instrumentet, aktien, den utländska valutan eller råvaran i fråga och dess aktuella marknadsvärde, om skillnaden skulle kunna medföra en förlust för kreditinsti tutet. Institutet ska multiplicera denna prisskillnad med tillämplig fak tor i den högra kolumnen i tabell 1 nedan för att beräkna institutets kapitalbaskrav för avvecklingsrisk. Antal arbetsdagar efter avtalad avvecklingsdag Transaktioner utan samtidig prestation Ett institut ska uppfylla ett kapitalbaskrav i enlighet med tabell 2 när a)institutet har erlagt betalning för värdepapper, utländsk va luta eller råvaror innan det har erhållit dem eller har levererat värdepapper, utländsk valuta eller råvaror innan det har er hållit betalning för dem, b)vid gränsöverskridande handel eller fler har förflutit efter det att betalningen eller leveransen ägde rum. Kapitalbehandling vid transaktioner utan samtidig prestation Fram till första avtalade be Från första avtalade betal nings-/leveransben fram till lingsdatum fram till det att efter det andra avta Institut som använder den metod som beskrivs i del tre avdelning II kapitel 3 får, när de fastställer riskvikter för transaktioner utan samtidig prestation som behandlas enligt kolumn 3 i tabell 2, tilldela motparter, mot vilka de inte har någon ytterligare exponering utanför handelslagret, PD-värden utifrån motpartens externa kreditvärdering. Institut som använder egna LGD-skattningar får tillämpa LGD-värdet i artikel 161.1 på riskvikter för sådana exponeringar från transaktioner utan samtidig prestation som behandlas enligt kolumn 3 i tabell 2, förutsatt att institutet tillämpar det på alla sådana exponeringar. Alternativt får institut som använder den metod för intern kreditklassificering som anges i del tre avdelning II kapitel 3 tillämpa antingen de riskvikter som återfinns i schablonmetoden i enlighet med del tre avdelning II kapitel 2, förutsatt att de tillämpar dem på alla sådana exponeringar, eller en riskvikt på på alla sådana exponeringar. Om beloppet för den positiva exponering som härrör från transaktioner utan samtidig prestation inte är väsentligt, får instituten tillämpa riskvikten på dessa exponeringar, utom när det krävs en riskvikt på 1 i enlighet med kolumn 4 i tabell 2 i punkt 1. L 176/224 Europeiska unionens officiella tidning Som ett alternativ till att tillämpa en riskvikt på 1 på exponeringar från transaktioner utan samtidig prestation i enlighet med kolumn 4 i tabell 2 i punkt 1, får institut dra av det överförda värdet plus den löpande positiva exponeringen som dessa exponeringar ger upphov till från poster i kärnpri märkapitalet i enlighet med artikel 36.1 k. Om ett avvecklingssystem, ett clearingsystem eller en central motpart drabbas av en störning som omfattar hela systemet, får de behöriga myndigheterna åsidosätta de kapitalbaskrav som beräknats enligt bestämmelserna i artiklarna 378 och 379 fram till dess att situationen har rättats till. En motparts oförmåga att avveckla en transaktion ska i detta fall inte be traktas som fallissemang i kreditriskavseende. Vid tillämpningen av denna avdelning och av avdelning II ka pitel 6 avses med kreditvärdighetsjustering en justering från marknadens mittvärde på portföljen av transaktioner med en motpart. Denna justering tar hänsyn till det aktuella marknads värdet på motpartens kreditrisk för institutet men inte till det aktuella marknadsvärdet på institutets kreditrisk för motparten. 1.Ett institut ska beräkna sitt kapitalbaskrav för kreditvär dighetsjusteringsrisk i enlighet med denna avdelning för samt liga OTC-derivatinstrument i samband med all affärsverksamhet iinstitutet, utom för kreditderivat som erkänns minska de risk viktade exponeringsbeloppen för kreditrisk. 2.Ett institut ska ta med transaktioner för värdepappers finansiering i den beräkning av kapitalbaskrav som krävs enligt punkt 1 om den behöriga myndigheten fastställer att institutets exponeringar för kreditvärdighetsjusteringsrisk från dessa trans aktioner är väsentliga. 3.Transaktioner med en kvalificerad central motpart och en kunds transaktioner och en clearingmedlem ska uteslutas ur kapitalbaskravet för kreditvärdighetsjusteringsrisk, när clearing medlemmen agerar som mellanhand mellan kunden och en kvalificerad central motpart och transaktionerna ger upphov till handelsexponering för clearingmedlemmen, mot den kvalifi cerade centrala motparten. 4.Följande transaktioner ska uteslutas ur kapitalbaskravet för kreditvärdighetsjusteringsrisk: a)Transaktioner med icke-finansiella motparter enligt artikel 2.9 i förordning (EU) nr 648/2012 eller med icke-finansiella motparter etablerade i ett tredjeland, om dessa transaktioner inte överskrider tröskelvärdet i artikel 10.3 och 10.4 i den förordningen. b)Transaktioner inom grupper i enlighet med artikel 3 i för ordning (EU) nr 648/2012om inte medlemsstaterna antar nationell lagstiftning som kräver en strukturell uppdelning inom en bankgrupp; om så är fallet får de behöriga myn digheterna kräva att sådana transaktioner inom grupper mel lan strukturellt uppdelade institut tas med i kapitalbaskraven. c)Transaktioner med motparter enligt vad som avses i arti kel 2.10 i förordning (EU) nr 648/2012 och som omfattas av övergångsbestämmelserna i artikel 89.1 i den förordning en, till dess att dessa övergångsbestämmelser upphör att gälla. d)Transaktioner med motparter enligt vad som avses i arti kel 1.4 a och 1.4 b, och artikel 1.5 a, b och c i förordning (EU) nr 648/2012 och transaktioner med motparter för vilka artikel 115 i den här förordningen anger en riskvikt på för exponeringar mot dessa motparter i fråga. Undantaget från kreditvärdighetsjusteringskostnader för de transaktioner som avses i led c i denna punkt vilka ingås under den övergångsperiod som fastställs i artikel 89.1 i förordning (EU) nr 648/2012 skall tillämpas under hela transaktionsavtalets löptid. ska genomföra en översyn och därefter mot bakgrund av utvecklingen inom internationell lagstiftning, inklusive av potentiella metoder för kalibrering och trösklar för tillämpning av kreditvärdighetsjuste ringskostnader för icke-finansiella motparter som är etablerade i tredjeland. ska i samarbete med utarbeta förslag till tekniska standarder för tillsyn och där specificera förfarandena för ute slutning av icke-finansiella motparter som är etablerade i ett tredjeland från kapitalbaskravet för kreditvärdighetsjusterings risk. ska överlämna dessa förslag till tekniska standarder för tillsyn för den översyn som avses i första stycket. Kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska stan darder för tillsyn som avses i andra stycket i enlighet med artikel 10-14 i förordning (EU) nr 1093/2010.] Europeiska unionens officiella tidning L 176/225 Ett institut som har tillstånd att använda en intern modell för specifik risk i skuldinstrument i enlighet med artikel 363.1 d ska för alla transaktioner för vilka det har tillstånd att använda metoden med interna modeller för att fastställa exponeringsvärdet för en motpartsrisk i enlighet med artikel 283 fastställa ka pitalbaskraven för kreditvärdighetsjusteringsrisk genom att modellera effekterna av förändringar i motpar tens kreditspreadar på kreditvärdighetsjusteringarna för samtliga motparter för dessa transaktioner, med beaktande av tillåtna risksäkringar för kreditvärdighetsjustering i enlighet med artikel 386. Ett institut ska använda sin interna modell för att fastställa kapitalbaskrav för den specifika risken i samband med positioner för omsättningsbar skuld och ska tillämpa ett 99-procentigt konfidensintervall och en innehavsperiod motsvarande . Den interna modellen ska användas på ett sådant sätt att den simulerar förändringar i motparternas kreditspreadar, men inte modellerar kreditvärdighetsjusteringens käns lighet för förändringar i andra marknadsfaktorer, däribland förändringar i värdet på referenstillgången, råvaran, valutan eller räntan i ett derivat. Kapitalbaskravet för kreditvärdighetsjusteringsrisk för varje motpart ska beräknas enligt följande formel: (0,exp8– s – 1 · ti – 1 EEi – 1 · CVA ¼ LGDMKT · tidpunkten för omvärdering nr i, med början från t0 = 0, = den längsta avtalade löptiden i de nettningsmängder som bestämts med motparten, motpartens kreditspread ti, vilken används för att beräkna motpartens kreditvärdig hetsjustering; i de fall motpartens kreditswappsspread finns denna spread; i de fall det inte finns någon kreditswappsspread tillgänglig, ska institutet använda en lämplig skattning av spreaden med hänsyn till motpartens kreditvärdering, bransch och region, = effektiv förlust (LGD) vid motpartens fallissemang, vilket ska baseras på spreaden för ett av motpartens marknadsinstrument, om ett motpartsinstrument finns tillgängligt; om det inte finns något motpartsinstrument tillgängligt, ska institutet använda en lämplig skattning av spreaden med hänsyn till motpartens kreditvärdering, bransch och region.Den första faktorn i summan motsvarar en approximering av den marknadsimplicita marginella sannolikheten för ett fallissemang mellan tidpunkterna ti–1 och ti, den förväntade exponeringen mot motparten vid omvärderingstidpunkten ti där exponeringar i olika nettningsmängder för denna motpart läggs till och där den längsta löptiden för varje nettningsmängd anges med den längsta avtalade löptiden i nettningsmängden; ett institut ska tillämpa den behandling som avses i punkt 3 när det är fråga om handel med marginalsäkerhet, om institutet använder det EPE-mått som avses i artikel 285.1 a eller b för handel med den riskfria diskonteringsfaktorn vid tiden ti, där D0 =1. Vid beräkningen av kapitalbaskravet för kreditvärdighetsjusteringsrisk för en motpart ska ett institut basera alla indata i sin interna modell för specifik risk för skuldinstrument på följande formler (beroende på vilken som är tillämplig): a)Om modellen är baserad på fullständig räntejustering, ska formeln i punkt 1 användas direkt. b)Om modellen är baserad på kreditspreadskänslighet för specifika löptider ska ett institut basera varje kreditspreadskänslighet ("Reglering CS01") på följande formel: EEi – 1 · Di – 1 – EEi 1 · Di 1 Regulatory CS01i ¼ 0:0001 · ti · exp8– L 176/226 Europeiska unionens officiella tidning För den sista perioden i=T är motsvarande formel följande: EET – 1 · DT – 1 Reglering CS01T ¼ 0:0001 · tT · exp8– c)Om modellen använder kreditspreadskänslighet för parallella förändringar i kreditspreadar, ska institutet använda följande formel: Reglering CS01 ¼ 0:0001 · 8ti · exp8– – ti – 1 s – 1 · ti – 1 EEi – 1 · Di – 1 d)Om modellen använder andra gradens känslighet för förändringar i kreditspreadar (spread gamma), ska gammavärdena beräknas på grundval av formeln i punkt 1. Ett institut som använder EPE-måttet för de säkrade OTC- derivat som avses i artikel 285.1 a eller b ska vidta båda föl jande åtgärder, när det fastställer kapitalbaskrav för kreditvär dighetsjusteringsrisk i enlighet med punkt 1: a)Förutsätta en . b)Ange EE till samma värde som den effektiva förväntade exponeringen, beräknad enligt artikel 285.1 b för en löptid som är lika med det största av följande båda värden: i)Hälften av den längsta löptiden i nettningsmängden. ii)Den teoretiska viktade genomsnittliga löptiden för samt liga transaktioner inom nettningsmängden. Ett institut som har tillstånd av de behöriga myndighe terna i enlighet med artikel 283 att använda metoden med interna modeller för att beräkna exponeringsvärden för merpar ten av sin verksamhet, men som använder den metod som anges i avdelning II kapitel 6 avsnitt 3, 4 eller 5 för mindre portföljer, och som har tillstånd att använda metoden med interna modeller för marknadsrisk i enlighet med artikel 363.1 d får, förutsatt att de behöriga myndigheterna ger sitt tillstånd, beräkna kapitalbaskrav för kreditvärdighetsjusteringsrisk enligt punkt 1 för de nettningsmängder som inte ingår i metoden med interna modeller. De behöriga myndigheterna ska endast ge ett sådant tillstånd om institutet använder den metod som anges i avdelning II kapitel 6 avsnitt 3, 4 eller 5 för ett be gränsat antal mindre portföljer.