prop · H1031d13 · 2013-09-18 00:00:00 — Ekonomisk trygghet 11 vid ålderdom 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Förslag till statens budget Ekonomisk trygghet vid ålderdom Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken............................ Ekonomisk trygghet vid ålderdom...................................................................... Mål för utgiftsområdet ......................................................................... Resultat – ersättning vid ålderdom ...................................................... Analys och slutsatser ............................................................................ Resultat – ersättning vid dödsfall......................................................... Analys och slutsatser ............................................................................ Analys och slutsatser ............................................................................ 3.6Fribelopp för arbetsinkomst vid beräkning av bostadstillägg till 1:1 Garantipension till ålderspension .................................................. 1:2 Efterlevandepension till vuxna....................................................... 1:3 Bostadstillägg till pensionärer ........................................................ 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 3.1Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid 3.2Härledning av ramnivån 2014–2017. trygghet vid ålderdom........................................................................................... 3.3Ramnivå 2014 realekonomiskt fördelad. trygghet vid ålderdom........................................................................................... Andel nybeviljad garantipension av samtliga 65-åringar 2003-2012.................. Utvecklingen av andel och antal pensionärer med BTP samt medelbelopp...... 3.6Andelen personer med låg ekonomisk standard i olika grupper, prognos Andel av befolkningen i olika åldrar med ekonomiskt bistånd, 2012................ Anslagsutveckling 1:1 Garantipension till ålderspension................................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:1 Garantipension till Anslagsutveckling 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna .................................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:2 Efterlevandepensioner till Anslagsutveckling 1:3 Bostadstillägg till pensionärer......................................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:3 Bostadstillägg till Anslagsutveckling 1:4 Äldreförsörjningsstöd..................................................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:4 Äldreförsörjningsstöd............ Finansiering av administration...................................... Uppdragsverksamhet där intäkterna disponeras................................................. Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 2:1 ............ 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 3.1Utvecklingen av allmän ålderspension efter skatt 2003–2013, 2012 års 3.2Antal och andel personer med inkomstgrundad pension och garantipension (siffrorna i staplarna avser procent) .......................................... 3.3Andelen personer med BTP som kommer över gränsen för låg ekonomisk standard med hjälp av BTP................................................... Utvecklingen av antalet personer med ÄFS samt medelbelopp........................ Disponibel inkomst exklusive kapitalinkomster. 3.6Andelen personer med låg ekonomisk standard bland dem , relativt och absolut i procent. Prognos 2012 och 2013. 3.7Fördelning i ekonomisk standard bland ålderspensionärerna i förhållande till av medianinkomsten 2013......................................... Andel som saknar kontantmarginal, , 2010-2011.......................... Andel som haft ekonomiska problem, 2010-2011.............................................. Andel med enbart inkomstrelaterad omställningspension (inkl. förlängd omställningspension), 2003-juli 2013 ................................................................. Ekonomisk standard för kvinnor med efterlevandepension jämfört med övriga ensamstående kvinnor 2011...................................................................... 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken (avsnitt 2.1 och 3.6), 2.bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 8 för att tillgodose behov av likviditet i handeln med fondandelar (avsnitt 3.7.5), 3.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom enligt följande uppställning: 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs att 102 kap. 16 § socialförsäkringsbalken ska ha följande lydelse. Reduceringsinkomsten är summan av 1.sjukersättning, aktivitetsersättning, allmän ålderspension och änkepension, 2.pension och invaliditetsförmån som lämnas enligt utländsk lagstiftning, 3.inkomst av kapital enligt 7 § 3, 4.del av förmögenhet enligt 7 § 4, av de delar av den bidragsgrundande inkomsten som består av arbetsinkomst enligt 67 kap. 6 § första stycket inkomstskattelagen (1999:1229), av de delar av inkomsten enligt 15 § som, bortsett från att skatteplikt inte föreligger, är av motsvarande slag som arbetsinkomst enligt 67 kap. 6 § första stycket inkomstskattelagen, och av övriga delar av den bidragsgrundande inkomsten, minskad med ett fribelopp enligt 17–19 §§. Från och med den månad en försäkrad, som har hel allmän ålderspension, fyller ska inkomst enligt första stycket 5 och 6 endast beaktas till den del den överstiger . Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser tillämpas fortfarande för bostadstillägg som avser tid före ikraftträdandet. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 3 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom omfattar Ersättning vid ålderdom där garantipension, bostadstillägg till pensionärer och äldreförsörjningsstöd ingår, samt Ersättning vid dödsfall där efterlevandepensioner till vuxna dvs. omställningspension, änkepension, särskild efterlevandepension och garantipension till dessa förmåner ingår. Utgiftsområdet omfattar även . Inkomstrelaterad ålderspension (inkomstpension, tilläggspension och premiepension) redovisas under avsnittet Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. För att ge en mer samlad bild av pensionärernas situation finns i viss utsträckning även inkomstrelaterad pension med i resultatredovisningen under utgiftsområde 11. Den samlade bilden presenteras mer utförligt i avsnittet Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom 1:1 Garantipension till ålderspension 1:2 Efterlevandepensioner till vuxna 1:3 Bostadstillägg till pensionärer Summa Ersättning vid ålderdom Totalt för utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 2014–2017. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Vissa anslag minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Tabell 3.3 Ramnivå 2014 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1 Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2 Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3 Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Målet för utgiftsområdet lyder Personer med låg eller ingen inkomstrelaterad pension ska garanteras ett värdesäkrat grundskydd. Efterlevande make ska ges ett rimligt ekonomiskt stöd för att klara omställningen efter ett dödsfall. Administration och förvaltning av ålderspensionssystemet ska bedrivas med låga kostnader och till nytta för pensionärer och pensionssparare. Informationsgivningen ska ge pensions- spararna goda möjligheter att bedöma sin framtida pension och vad som påverkar den. 3.4.1Resultat – ersättning vid ålderdom 2 000 000 och ökar påtagligt till följd av årskullar som lämnar förvärvslivet som medellivslängden stiger. Den allt större gruppen pensionärer är i högsta grad en heterogen grupp och den ekonomiska standarden inom gruppen pensionärer varierar därför stort. Allt fler pensionärer har en tillräcklig intjänad inkomstrelaterad pension och är därmed inte beroende av grundskyddet i form av garantipension, bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd, dvs. de förmåner som finns inom utgiftsområde 11. Det är nu endast av den allmänna ålderspensionen som betalas ut i form av grundskydd från detta utgiftsområde. Resterande är inkomstgrundad ålderspension i form av tilläggspension, inkomstpension och premiepension som inte finansieras genom statens budget. Redovisning av den inkomstgrundade delen av den allmänna pensionen finns i avsnittet Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. Resultatredovisningen under utgiftsområdet avser alltså grundskyddet. De flesta pensionärer som har garantipension eller bostadstillägg har dock även inkomstrelaterad pension. I viss utsträckning finns därför redovisning som avser denna även under detta avsnitt. Grundskyddet fyller en viktig funktion när det gäller att upprätthålla den ekonomiska standarden för dem med små ekonomiska marginaler Utgifterna för grundskydden i form av garantipension, bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd uppgick till , vilket är en liten minskning . Utbetalningarna från grundskyddet har minskat i takt med att den inkomstgrundade pensionen har ökat. Undantaget är 2011 då utbetalningarna, till följd av minskade inkomstrelaterade pensioner både 2010 och 2011, ökade. Det visar att minskningar av den inkomstrelaterade pensionen inte i någon större utsträckning påverkar dem som har sin dominerande inkomst i form av grundskydd. Men även för dem som endast har en del av pensionen i form av grundskydd har de minskade pensionerna till stor del kompenserats med ökad garantipension och högre bostadstillägg, eftersom de förmånerna stiger när den inkomstrelaterade pensionen minskar. Pensionärerna med de lägsta inkomsterna har haft den bästa utvecklingen Pensionärerna är som grupp inte homogen. In- komsterna kan komma från många håll och variera betydligt i storlek, precis som för befolkningen i övrigt. I allmänhet har dock inkomster från den allmänna ålderspensionen – garantipension, inkomstpension, tilläggspension och premiepension – en mycket stor betydelse. Ut- vecklingen av den allmänna pensionen ger därför en god bild av den ekonomiska utvecklingen för en stor del av pensionärsgruppen och särskilt för pensionärer med låga eller medelhöga pensioner, eftersom de är mest beroende av den allmänna pensionen. Diagram 3.1 visar hur värdet av den allmänna ålderspensionen förändrats för en ogift pensionär i två olika typfall . Diagram 3.1 Utvecklingen av allmän ålderspension efter skatt 2003–2013, priser 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Pensionärer med de lägsta pensionerna har procentuellt sett fått störst inkomstförbättring, . Det beror främst på de skattesänkningar för pensionärer som genomfördes , 2010, 2011 och 2013. För den som enbart har garantipension är månadsbeloppet efter skatt eller högre 2013 jämfört med , dvs. vid föregående mandatperiods början. Det inkomstprövade bostadstillägget har en stor betydelse för många med små inkomster och förhållandevis hög bostadskostnad. Bo- stadstillägget är beroende av bostadskostnadens storlek och ingår därför inte i redovisningen av inkomstutvecklingen i diagram 3.1. Det bör dock noteras att de med bostadstillägg har fått en förbättring i och med det extra tillägget på som infördes i två steg 2012 och 2013. Tilläggsbeloppet är lika stort till hushåll med en ogift pensionär som till hushåll med två gifta pensionärer. Pensionärer med lite högre pensioner fick en successiv förbättring av pensionerna till följd av följsamhetsindexeringen. Den finansiella krisen ledde dock till mycket sämre tillväxt och den automatiska balanseringen i ålderspensionssystemet aktiverades med en sämre indexering och sänkta inkomst- och tilläggspensioner som följd. Skattesänkningarna 2009, 2010, 2011 och 2013 har motverkat minskningen i nettoinkomst även för dem med högre pensioner. 2012 och 2013 har de inkomstrelaterade pensionerna åter ökat, . En stor andel har, utöver allmän pension, kompletterande inkomst främst från tjänstepension. Den kompletterande inkomsten utgör dock som regel en mindre del av hela pensionen och utvecklas ofta i takt med inflationen. Den påverkar därför inte bilden i diagram 3.1 i någon större utsträckning. kommer inkomst- och tilläggspensionerna att sänkas och sjunker även de förmåner som är knutna till prisbasbeloppet . För en ålderspensionär med i inkomstpension betyder det en sänkning med . Den som enbart har garantipension och inte har bostadstillägg får en sänkning med . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Allt fler pensionärer men allt färre är beroende av garantipension Antalet ålderspensionärer ökar kontinuerligt och har ökat med drygt 379 000 personer . Det är antalet pensionärer med inkomstgrundad pension som ökar medan antalet med garantipension minskar något. Garantipensionen betalas ut som ett komplement till den inkomstrelaterade pensionen och i takt med att de som beviljas ålderspension får allt högre inkomstrelaterad pension kommer garantipensionens roll att minska i betydelse. Den är dock och kommer fortsätta vara en viktig förmån för dem som har låg eller ingen inkomstrelaterad pension. Andelen ålderspensionärer som är beroende av hel eller reducerad garantipension minskar – från 2012 (se diagram 3.2). Andelen som helt saknar inkomstrelaterad pension och därför enbart har allmän pension i form av garantipension har mer än halverats – från 2012. Denna andel har minskat för både kvinnor och män. 2003 var det av kvinnorna och av männen som enbart hade garantipension. 2012 var motsvarande andel 4 respektive . var sedan införandet som andelen garantipensionärer ökade. Det berodde på att de inkomstrelaterade pensionerna minskade . ökade åter den inkomstrelaterade pensionen med följden att andelen garantipensionärer åter minskade. Utfallen 2013 visar att andelen garantipensionärer fortsätter att minska. Diagram 3.2 Antal och andel personer med inkomstgrundad pension och garantipension (siffrorna i staplarna avser procent) 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 Källa: , . Garantipension kan man tidigast få från och med 65-årsdagen. Av tabell 3.4 framgår att av 65-åringarna fick garantipension 2012, hel eller till viss del, vilket är samma andel som vid garantipensionens införande 2003. Den minskning som pågått sen införandet bröts i och med sänkningarna av den inkomstrelaterade pensionen 2010 och 2011. Ökningen har avstannat 2012, vilket beror på att de inkomstrelaterade pensionerna höjdes. I förhållande till 2003 är andelen 65-åriga kvinnor med garantipension lägre 2012 medan andelen män är högre. Att andelen kvinnor med garantipension sjunker är en följd av att kvinnors arbetskraftsdeltagande har ökat under de senare decennierna. De kvinnor som fyller Tabell 3.4 Andel nybeviljad garantipension av samtliga 65-åringar 2003-20121 1 Garantipension kan betalas ut fr.o.m. . Därmed visas i tabellen andelen i en kohort som nybeviljats garantipension . Källa: , STORE har därför tydligt högre inkomstrelaterad ålderspension (tilläggspension, inkomstpension och premiepension) än de äldre kvinnor som redan uppbär pension. Trots att andelen kvinnor som beviljas garantipension har minskat var det mer än fler kvinnor än män som beviljades garantipension 2012. Det beror på att kvinnors inkomstrelaterade pension ofta är lägre än mäns. Medelbeloppet för garantipensionen1 är något lägre för kvinnor än för män, jämfört med (2012). Skillnaden förklaras av att kvinnornas garantipension ofta betalas ut som ett komplement till den inkomstrelaterade ålderspensionen, vilket beror på att många kvinnor har arbetat deltid och tjänat in en relativt låg inkomstrelaterad ålderspension. De män som beviljas garantipension, av dem som fyllde 2012, har av olika anledningar i större utsträckning endast haft en sporadisk kontakt med arbetsmarknaden. Detta resulterar i att deras inkomstrelaterade ålderspension blir mycket låg, vilket medför att garantipensionen i genomsnitt blir högre. Bostadstillägg betalas till allt färre men har en avgörande betydelse för pensionärer med små marginaler Bostadstillägg till pensionärer () är en inkomstprövad förmån och är därför specifikt riktat till pensionärer med låga inkomster som har små marginaler när hyran är betald. I takt med att gruppen pensionärer får allt högre inkomster minskar därför långsiktigt andelen pensionärer som får bostadstillägg. Eftersom kvinnor i genomsnitt har lägre inkomster än män är det också fler kvinnor än män som har bostadstillägg. Det var av kvinnorna som hade bostadstillägg 2012 medan motsvarande siffra för männen var (se tabell 3.5). Minskningstakten är snabbare för kvinnorna eftersom genomsnittsinkomsten ökar snabbare för dem än för männen. Det är i sin tur en effekt av att kvinnor som blir pensionärer i större utsträckning har haft förvärvsin- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 komst än de äldre kvinnorna som lämnar systemet. Medelbeloppet för BTP är således högre för kvinnor än för män på grund av kvinnornas lägre inkomster. Medelbeloppet för båda könen ökar successivt, vilket främst kan hänföras till bostadskostnadsutvecklingen. Den snabbare ökningstakten av kvinnornas medelinkomst har medfört att ökningstakten av medelbeloppet är något lägre för dem än för männen. Av alla ålderspensionärer med BTP utgör de ensamstående kvinnorna . Tabell 3.5 Utvecklingen av andel och antal pensionärer med BTP samt medelbelopp Källa: , STORE Bostadstillägget har en avgörande betydelse för att lyfta ekonomiskt svaga pensionärer över gränsen för låg ekonomisk standard2. Av diagram 3.3 framgår att andelen kvinnor med låg ekonomisk standard nästan halveras till följd av BTP. Effekten har också förstärkts av införandet av tilläggsbeloppet på totalt , vilket ökar bostadstillägget till individen. av kvinnorna som har BTP har lyfts över gränsen för låg ekonomisk standard på grund av tilläggsbeloppet. När enskilda grupper studeras ses att fler bland ensamstående kvinnor skulle haft en låg ekonomisk standard utan tilläggsbeloppet. 1 Medelbeloppet avser personer med garantipension födda eller 2 Låg ekonomisk standard definieras här som en disponibel inkomst senare som är bosatta i . Medelbeloppet för personer födda eller tidigare är högre till följd av reglernas utformning. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Diagram 3.3 Andelen personer med BTP som kommer över gränsen för låg ekonomisk standard med hjälp av BTP Svag ekonomi med BTP Svag ekonomi utan BTP Källa: , beräkningar i HEK 2011. Allt fler får äldreförsörjningsstöd Äldreförsörjningsstöd (ÄFS) är det yttersta grundskyddet för personer som har fyllt . Stödet är helt inkomstprövat och garanterar alla som har fyllt och bor i en skälig levnadsnivå. ÄFS är skattefritt och består dels av ersättning upp till en viss skälig levnadsnivå och dels av ersättning för en skälig bostadskostnad. är den skäliga levnadsnivån för en ogift när en skälig hyra är betald. Hel garantipension plus BTP överstiger beloppet för äldreförsörjningsstödet. Det är därför relativt få som får äldreförsörjningsstöd – drygt 15 700 personer, motsvarande av ålderspensionärerna. De som får ÄFS är främst personer som inte bott de i som krävs för hel garantipension och som inte har tillräcklig annan inkomst. av dem som fick ÄFS är födda i . efter införandet 2003 minskade både medelbeloppen och antalet med ÄFS. har antalet ökat något och 2012 var det knappt 8 600 kvinnor och drygt 7 100 män som fick ÄFS. Att antalet ökar beror främst på att en större andel av dem som är födda och senare är berättigade till ÄFS jämfört med dem som är födda . För de som är födda tidigare kan hel garantipension ersätta ÄFS bosättningstid, vilket medför att det är färre i den gruppen som är berättigade Medelbeloppet har även det ökat , till för kvinnor och för män. Diagram 3.4 Utvecklingen av antalet personer med ÄFS samt medelbelopp Källa: , . mellan bra grundskydd och låga marginaleffekter Resultatredovisningen visar betydelsen av ett bra grundskydd för pensionärerna med de lägsta inkomsterna – många äldre slipper vara ekonomiskt utsatta tack vare grundskyddet. Förekomsten av ett inkomstprövat grundskydd innebär dock att en person som tjänat in pension inte alltid har märkbart högre inkomst än en person med garantipension och bostadstillägg. Framförallt bostadstillägget bidrar mycket till denna effekt, eftersom bostadstillägg kan utbetalas som andra inkomster uppgår till ca . Diagram 3.5 visar hur den disponibla inkomsten utvecklas med stigande inkomstgrundad pension (linje). Här bör noteras att disponibel inkomst även innehåller andra inkomster, bl.a. har ofta de med de högsta pensionerna även höga tjänstepensioner. För inkomstgrundad pension upp till är linjen mycket flack, vilket innebär att sambandet mellan inkomstgrundad pension och högre inkomst är svagt vid låga nivåer på den inkomstgrundade pensionen. Det vill säga storleken på den inkomstgrundade pen- sionen ger ingen större skillnad i disponibel inkomst. När den inkomstgrundade pensionen överstiger börjar sambandet bli tydligare – ju högre intjänad pension desto högre disponibel inkomst. till hur fördelningen mellan män och kvinnor ser ut kan det konstateras att detta samband främst berör männen. Män utgör en klar majoritet i de högre intervallen – av männen har en inkomstgrundad pension . Bland kvinnorna är motsvarande andel . I de lägsta inkomstklasserna återfinns främst kvinnor. Av dem som har en inkomstgrundad pension på är kvinnor. Diagram 3.5 Disponibel inkomst exklusive kapitalinkomster. Disponibel inkomst, kr/år Inkomstgrundad allmän pension, tkr/år Källa: , beräkningar i 2011. Andelen med låg ekonomisk standard minskar något Låg ekonomisk standard beskrivs ofta i relativa termer, dvs. i förhållande till den övriga befolkningens ekonomiska standard. Internationellt sätts gränsen för låg ekonomisk standard oftast till av medianinkomsten, dvs. man anses vara ekonomiskt utsatt om inkomsten är lägre än så. Relativa mått visar alltså hur den aktuella gruppen förhåller sig till övriga. Det kan t.ex. medföra att en förändring i den disponibla inkomsten för dem som är förvärvsaktiva (t.ex. höjd eller sänkt skatt) gör att andelen pensionärer enligt måttet låg ekonomisk standard påverkas, trots att deras ekonomiska situation inte har 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 11 Relativa mått måste alltid tolkas med detta i åtanke. Av diagram 3.6 framgår att andelen med låg ekonomisk standard bland äldre har ökat relativt sett medan andelen med låg ekonomisk standard mätt i absoluta termer har minskat.