prop · H1031d25 · 2013-09-18 00:00:00 — Det är viktigt att fortsatt driva positionen att modellen med flerpartsforum bevaras och att den statliga styrningen av internet inte ökar. Detta då det i allt kraftfullare termer framgår att det finns länder runt om i världen som vill se en statsledd förvaltning av internet, vilket står i kontrast till den svenska synen på flerpartssamverkan kring internets förvaltning. bör fortsätta engagera sig internationellt, samarbeta med branschen, civilsamhället och med andra länder och därigenom kunna påverka utvecklingen för att internet fortsatt ska vara en öppen decentraliserad plattform för kommunikation. kommer fortsatt vara aktivt inom relevanta internationella fora. bör arbeta för att fler länder ansluter sig till GAC och deltar i GAC:s arbete. I sammanhanget är det viktigt att deltar aktivt i FN-processen för utökat samarbete som startas i Commission on Science and Technology for Development (CSTD) arbetsgrupp för Enhanced Cooperation. (Se även avsnitt 4.4.1, Resultat.) Alla myndigheter bör använda sig av säkerhetsstandarden DNSSEC och vara nåbara med internetprotokollet IPv6. Arbetet med offentlig sektors utveckling av e-tjänster ska stödja övergången till IPv6. Arbetet med att öka användningen av DNSSEC bland offentliga användare bör också fortsätta. Den elektroniska kommunikationen ska vara uppbyggd på ett sådant sätt att allvarliga händelser, inklusive otillbörlig påverkan, inte leder till oacceptabla avbrott eller allvarliga störningar. I takt med samhällets ökade beroende av internet och telefoni så minskar acceptansen för avbrott. Avbrott i internet- och teletrafiken kan få allt allvarligare följder för samhället. Åtgärder för att skapa en robust elektronisk kommunikation kräver framförhållning, långsiktighet och kontinuitet. går det inte att på förhand förutse och förebygga alla händelser. Arbete med risk- och sårbarhetsanalyser är därför ett viktigt instrument liksom att bygga upp en krishanteringsförmåga. Övningsverksamhet understödjer detta arbete genom att lyfta fram risker och sårbarheter, som förmågan att hantera allvarliga händelser och kriser förbättras. Ett effektivt arbete med kontinuerligt robusthetshöjande åtgärder kräver fortsatt utveckling och samverkan med marknadens aktörer. Statliga och gemensamma insatser är viktiga där marknaden inte kan agera på egen hand. Denna privatoffentliga samverkan bidrar till framtida minskade kostnader för samhället till följd av färre avbrott och driftsäkrare nät för tele- och internettrafiken. Samarbete och samverkan inom och mellan sektorer, särskilt i detta sammanhang mellan sektorn för elektronisk kommunikation och elsektorn, får allt större betydelse i takt med att komplexiteten och beroendeförhållandena ökar. Samtliga aktörer i samhället ska kunna lita på att informationssystemen är robusta och tillförlitliga avseende tillgänglighet, konfidentialitet och riktighet. En viktig del av detta är fortsatt arbete med vardagssäkerhet. I detta bör ingå att förstärka säkerheten, tilliten och kunskaperna hos verksamheter och medborgare eftersom den enskildes agerande kan få effekter för säkerheten i samhället i stort. Ansvaret för nät- och informationssäkerhet delas av användare, marknadens aktörer och staten. Alla dessa parter bör därför bidra till att förbättra nät- och informationssäkerheten och för att öka tilliten till it-systemen. Denna tillit driver användning av tjänster som i sin tur driver utveckling av innovation, tillväxt, delaktighet m.m. framåt. Välinformerade och medvetna it-användare är avgörande för att öka säkerheten i och tilliten till elektronisk kommunikation. De olika typer av intrång i och obehörigt utnyttjande av vanliga användares datorer som finns måste motverkas. Därför krävs kontinuerliga insatser för att öka skyddet och kompetensen hos användare kring 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 rutinmässig och förebyggande säkerhet. Marknadsaktörer som besitter den bästa kunskapen om dessa frågor har ett stort ansvar att bidra till detta ökade skydd. Staten bör dock utifrån sitt ansvar, vid behov, bistå med kompletterande insatser. PTS bör t.ex. fortsätta sitt arbete med information och tjänster till konsumenter och småföretag för att de ska kunna använda internet på ett säkrare sätt. Det internationella arbetet kring nät- och informationssäkerhet är viktigt och bör fortsätta. En av de viktigare bevekelsegrunderna för det internationella arbetet är att funktionen i del av internet och de svenska it-systemen är beroende av att nätverk och kontaktpunkter även utanför och EU fungerar. Dessutom kommer många it-attacker från datorer utomlands. Motståndskraften i behöver således vidmakthållas. bör även arbeta för att andra länder ska bli bättre på att förebygga och hantera hot och risker avseende informationssäkerhet. Detta beskrivs mer omfattande under utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap. Användare efterfrågar i allt högre utsträckning bredbandstjänster med hög bandbredd för att kunna nyttja tjänster bl.a. via internet. Detta ställer krav på att operatörerna kan erbjuda bredbandstjänster med hög kapacitet. Dessutom efterfrågar användare uppkoppling från allt fler platser samt under förflyttning. Detta leder till stor geografisk spridning och en ökad efterfrågan på mobilitet. Utvecklingen karaktäriseras också av den s.k. ip-fieringen. Den innebär att användningen av internetprotokollet kommer att dominera som samma tekniker kan användas för att leverera olika specifika tjänster (s.k. konvergens), t.ex. telefoni, video eller tv. Denna utveckling sker gradvis. Utbudet av tjänster ökar kontinuerligt, även av tjänster och tillämpningar som erbjuds över internet. Tillsammans med den stora mångfalden av tjänster innebär utvecklingen att användare blir mindre låsta till utbudet hos operatören som tillhandahåller själva bredbandsanslutningen. Information om bl.a. tjänsternas kvalitet är av stor vikt för att konsumenter ska kunna fatta 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 välgrundade beslut om köp av bredbands- och internettjänster. Marknaden är dessutom under ständig utveckling. Det är därför viktigt att PTS utövar tillsyn både vad gäller hur avtalen på marknaden ser ut men också att inte användares valfrihet kringskärs. För att konsumenterna också ska få största möjliga nytta av utvecklingen ser regeringen att det måste bli lättare och kunna gå snabbare att välja och byta abonnemang för mobiltelefoni, bredband och tv. Europeiska kommissionen har aviserat att man kommer att presentera ett förslag till bestämmelser om nätneutralitet i tre delar. Den första delen handlar om hur konsumentavtal ska vara utformade för att leva upp till lagens numera strängare krav avseende att informationen ska vara tydlig, heltäckande och lättillgänglig. Den andra delen kommer innehålla hur regleringsmyndigheter kan hantera så kallade trafikhanteringsåtgärder som operatörerna vidtar i näten för att optimera sina tjänster och styra trafik. Den tredje delen handlar om hur kundrörligheten på marknaden kan främjas. Rekommendationen som helhet kommer att bli ett viktigt bidrag i arbetet med att skapa framför allt transparens för konsumenterna på marknaden vilket är en förutsättning för att i slutändan säkerställa valfriheten att kunna välja de tjänster och tillämpningar man önskar. God tillgång till mobila tjänster, både taltjänster och bredbandstjänster via mobilnät, är av stor individuell och samhällelig betydelse i områden där människor bor, ofta vistas eller passerar. En prioriterad fråga för regeringen är att information om täckning, t.ex. operatörernas täckningskartor, inte är vilseledande för konsumenter, så att konsumenterna får det de förväntar sig och får all väsentlig information de behöver. Operatörer som tillhandahåller information eller marknadsför sig har ett informationsövertag. För konsumenten är det inte alltid lätt att förstå vad t.ex. operatörernas täckningskartor exakt återspeglar, exempelvis om det rör sig om inomhus- eller utomhustäckning. Täckningsförhållanden kan även variera stort beroende på vilken terminal, dvs. telefoner eller annan liknande utrustning, som används eller hur den hålls. Därför bör operatörer bära ett stort ansvar för att konsumenterna får den information som behövs för att kunna använda tjänsterna och för att kunna fatta välinformerade beslut. God mobiltäckning är av stor vikt för att kunna bo och verka i alla delar av landet. Det gäller både taltjänster och datatjänster via mobilt bredband vilka också används alltmer från olika platser och under förflyttning. Regeringen har en viktig roll i att skapa goda förutsättningar och underlätta för marknaden att bygga infrastruktur. Den senaste tidens besked från flera mobiloperatörer om stora satsningar på 4G- och 3G- täckning är positivt. Förbättrad täckning kan komma att ta i anspråk ytterligare radiofrekvenser vilket är grundförutsättningen för att åstadkomma mobila tjänster. Mot denna bakgrund kommer regeringen att prioritera att identifiera ytterligare radiofrekvensutrymmen som skulle kunna användas för mobilt bredband. Rådet och har antagit ett beslut om ett program för radiospektrumpolitik. I programmet anges att tillräckliga mängder kapacitet och spektrum ska göras tillgängliga inom EU, så att unionen kan få den högsta bredbandshastigheten i världen. På grundval av en inventering av frekvensanvändningen mellan –6 GHz ska åtminstone radiospektrum identifieras för att möta efterfrågan på trådlös datatrafik. Europeiska kommissionen har inlett inventeringen. I finns det digitala marksändningar av tv i frekvensbanden 174–och 470–. Regeringen ska inför den nya tillståndsperioden –2020 för marksänd tv besluta om vilket utrymme som ska avsättas för sändningarna. Myndigheten för radio och tv (MRTV) har avlämnat en rapport, Sändningsutrymme för marksänd tv –2020, där två alternativ utreds. Det ena alternativet är att hela frekvensutrymmet 470–används för marksänd tv . Det andra alter-nativet är att det s.k. 700 MHz- bandet (ca 694–) tas i anspråk för annan användning, t.ex. mobilt bredband, efter . 700 MHz-bandet har utbredningsegenskaper som gör det mycket väl lämpat för tillhandahållande av trådlösa bredbandstjänster med god täckning. Uppdraget har genomförts i nära dialog med PTS och . MRTV:s rapport har remitterats. Regeringen planerar att besluta i frågan . Inför de fortsatta förändringarna i och med TeliaSonera AB:s teknikskifte är det angeläget att bolaget har en hög grad av service för berörda abonnenter och noggrant följer upp hur ersättningslösningen fungerar hos kunderna. Det är också viktigt att andra operatörer, vars abonnenter berörs, visar framförhållning och hög servicegrad inför förändringarna. PTS har en viktig roll för att bevaka att TeliaSonera AB:s teknikskifte genomförs på ett för kunderna tillfredsställande sätt. Regeringen fortsätter att noggrant följa denna utveckling. anslås fortsatt medel för att tillgodose hushållens behov av samhällsomfattande tjänster såsom telefoni och funktionell tillgång till internet för de stadigvarande bostäder eller fasta verksamhetsställen som tidigare haft tillgång men saknar det och om det begärs. Medlen används för drift och underhåll av befintliga telefonilösningar samt eventuella nya upphandlingar av telefoni respektive internetanslutning. Därutöver används medlen till informationsinsatser, utvärdering och kartläggning kring samhällsomfattande tjänster. Regeringen avser att återkomma med en bedömning av eventuellt fortsatt behov av nya upphandlingar inom området. Det är viktigt både för privatpersoner och för företag att det finns en väl fungerande postmarknad i hela landet. Postservicen ska i så stor utsträckning som möjligt tillgodose behoven hos alla hushåll och företag. Regeringen ställer, genom de tillståndsvillkor som PTS utfärdar med stöd av bestämmelserna i postlagen (2010:1045), långtgående krav på den utsedda tillhandahållaren av den samhällsomfattande posttjänsten . Digitaliseringen av samhället har i många fall fört med sig ändrade kommunikationsmönster vilket är en av orsakerna till utveckling med sjunkande brevvolymer på postmarknaden. Ex- pansionen av e-handel kan dock bidra till fler försändelser inom vissa segment. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 nadens framtida utveckling påverkas även av konkurrenssituationen på postmarknaden, konjunkturutvecklingen i stort, den samhällsomfattande posttjänstens utformning samt av andra faktorer i och i omvärlden. Regeringen fortsätter att följa denna utveckling för att säkerställa att det fortsatt kommer finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet. Inriktningen för det statliga åtagandet för grundläggande betaltjänster är att det endast omfattar de orter och landsbygder där behovet inte tillgodoses av marknaden. Statens arbete med att trygga tillgången till grundläggande betaltjänster måste utgå från regionala och lokala förutsättningar och lösningar eftersom behoven och förutsättningarna skiljer sig åt mellan olika delar av landet. PTS ska i samverkan med i , och Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser stödja länsstyrelsernas arbete med att utforma och genomföra regionala stöd- och utvecklingsinsatser för att trygga tillgången till grundläggande betaltjänster. Länsstyrelserna har även ett ansvar att göra en bedömning av hur de grundläggande betaltjänsterna motsvarar samhällets behov. Länsstyrelsernas arbete inom området är en förutsättning för att de regionala och lokala behoven ska kunna tillgodoses på ett så kostnadseffektivt sätt som möjligt. Genom regional anpassning bidrar åtgärderna till lokal och regional utveckling och tillväxt. Regeringen följer utvecklingen av området för grundläggande betaltjänster och ser att en fortsatt utbyggnad av it-infrastrukturen är en förutsättning för att kunna trygga tillgången till grundläggande betaltjänster. Utvecklingen med nya betaltjänster samt mer användarvänliga tjänster som är anpassade för specifika behov är ytterligare faktorer som påverkar det statliga åtagandet för grundläggande betaltjänster. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.4 Anslagsutveckling 2:1 : Förvaltningskostnader för vissa myndighetsuppgifter 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 27 300 tkr prisnivå. 3Motsvarar 27 300 tkr prisnivå. 4Motsvarar 27 299 tkr prisnivå. Anslaget får användas för PTS förvaltningsutgifter i den mån dessa inte finansieras med avgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.5 Offentligrättslig verksamhet (som inte får PTS disponerar vissa av de avgifter som myndigheten tar ut av operatörer inom verksamheterna för elektronisk kommunikation, post och kvalificerade elektroniska signaturer. Beräknade intäkter som myndigheten får disponera är . Avgift för skydd av elektroniska kommunikationer Regeringens förslag: Regeringen föreslår att avgiftsuttaget för att finansiera åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation fastställs till högst . Skälen för regeringens förslag: Finansieringen av åtgärder mot allvarliga fredstida hot och påfrestningar som gäller elektronisk kommunikation sker genom att den som bedriver verksamhet som är anmäld enligt lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation betalar en avgift. Åtgärder som finansieras från anslaget 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation, med ett belopp som motsvarar avgiftsuttaget, syftar till att säkra de elektroniska kommunikationernas driftsäkerhet och robusthet. Regeringen föreslår att anslag 2:1 : ökas med i syfte att stärka PTS verksamhet inom funktionshindradeområdet. Anslag 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade minskas därmed med (se även avsnitt 4.6.2). Tabell 4.6 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 2:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:1 . beräknas anslaget till , till och till . 4.6.22:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade Tabell 4.7 Anslagsutveckling 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Anslaget får användas för utgifter för ersättning för särskilda tjänster för personer med funktionsnedsättning i syfte att trygga behovet av effektiva elektroniska kommunikationer och posttjänster. Anslaget får användas för utgifter för utvecklingsprojekt med inriktning på elektronisk kommunikation och it-användning för personer med funktionsnedsättning, t.ex. tillgänglighet till kommunikation, utbildning och media. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015 och 2016. Skälen för regeringens förslag: Bemyndigandet behövs för att möjliggöra att det för verksamheten kan göras ekonomiska åtaganden, som främst avser flerårigt avtalstecknande vid upphandling. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015 och 2016. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.8 Beställningsbemyndigande för anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade Erhållet/föreslaget bemyndigande Regeringen föreslår att tillfälligt förs till anslag 2:6 Gemensamma e- förvaltningsprojekt av strategisk betydelse för fortsatt arbete med e-förvaltningsutveckling (se även avsnitt 4.6.6). Anslag 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade minskas därmed med 2014. Regeringen föreslår vidare att förs till anslag 2:1 för arbete inom funktionshindradeområdet (se även avsnitt 4.6.1). Överföringen innebär att medlen blir föremål för pris- och löneomräkning. Anslag 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade minskas därför med . Tabell 4.9 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade Förändring till följd av: till/från andra Tabell 4.10 Anslagsutveckling 2:3 Grundläggande betaltjänster 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för tillhandahållandet av grundläggande betaltjänster på de orter och den landsbygd där behovet av tjänsterna inte tillgodoses av marknaden. Anslaget får användas för utgifter för tillhandahållande av grundläggande betaltjänster för äldre personer och personer med funktionsnedsättning boende i landsbygd. Detta inbegriper upphandling av dessa tjänster. Anslaget får användas för utgifter för regionala stöd- och utvecklingsinsatser. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade . beräknas anslaget till . beräknas anslaget till . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015 och 2016. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Skälen för regeringens förslag: Bemyndigandet behövs för att möjliggöra att det för verksamheten kan göras ekonomiska åtaganden, som främst avser flerårigt avtalstecknande vid upphandling. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015 och 2016. Tabell 4.11 Beställningsbemyndigande för 2:3 Grundläggande betaltjänster Erhållet/föreslaget bemyndigande Tabell 4.12 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 2:3 Grundläggande betaltjänster Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 4.6.42:4 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. Tabell 4.13 Anslagsutveckling 2:4 Informationsteknik: Te- lekommunikation m.m. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:3 Grundläggande betaltjänster . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till . Anslaget får användas för utgifter för insatser som bidrar till att förverkliga målet för politiken för informationssamhället, liksom uppföljningar och utvärderingar av politiken. Regeringen bedömer att de insatser som genomförts har bidragit till att förverkliga regeringens politik för informations-samhället. har anslaget bl.a. använts till uppdrag till PTS inom bredband, internetprotokollet IPv6 och mobiltäckning, till i län och Lantmäteriet samt konsultstudier inom bredband, till Linnéuniversitetet och DigiDel inom digitalt innanförskap, till Statens 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 kulturråd inom digitalisering av scenkonst, till verksamhet samt till samverkansavtal mellan regeringen och kommuner och landsting för regionala digitala agendor. Regeringen föreslår att 4 förs till anslag 2:6 Gemensamma e-förvaltnings- projekt av strategisk betydelse inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, för fortsatt arbete med e- förvaltningsutveckling (se även avsnitt 4.6.6). Regeringen föreslår vidare att förs till anslag 2:6 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskapför SOS Alarm AB:s verksamhet kring det EU-gemensamma journumret för försvunna barn, 116 000, se även propositionen Vårändringsbudget (prop. 2012/13:99). Anslag 2:4 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. minskas därför permanent med . Anslaget minskas även med 2014, 2015 och 2016 för delfinansiering av deltagande i Open Procurement (OpenPEPPOL) och för uppdraget som (dnr S2012/4580/RU [delvis]). Tabell 4.14 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 2:4 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:4 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. . beräknas anslaget till . beräknas anslaget till . beräknas anslaget till . 4.6.52:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Tabell 4.15 Anslagsutveckling 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för åtgärder för driftsäkra och tillgängliga elektroniska kommunikationer. Detta inbegriper stöd till bredbandsprojekt i områden där utbyggnad inte genomförs på marknadsmässig grund. Anslaget får användas för utgifter för åtgärder för driftsäkra och robusta elektroniska kommunikationer för att skydda kommunikationerna mot allvarliga hot och påfrestningar i fredstid samt för samhällsomfattande tjänster inom området elektronisk kommunikation. Anslaget får användas för utgifter för administration av åtgärderna. Närmare villkor för vissa stöd till itinfrastrukturprojekt enligt ovan ges i förordning. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden