prop · H10342d2 · 2013-11-19 00:00:00 — Betänkandet angav att de deltagande företagens åtaganden skulle leda till en eleffektivisering på slutlig energi då första femårsperioden av PFE avslutades. Utöver detta bedömde att PFE-företagen skulle effektivisera annan energianvändning än el med motsvarande 1–under den första perioden.105 Detta avsnitt handlar om rapporteringen till . Eftersom regeringens rapportering grundas på underlag, återkommer de brister som har beskrivits i avsnitt 3.2. 3.3.1Redovisningen av energieffektiviseringar till följd av PFE är oklar Regeringens rapportering till av energieffektiviseringar inom PFE till följd av PFE har inte heller varit enhetlig . Effekterna av PFE har omväxlande redovisats som årlig effektivisering eller som effektivisering för en hel programperiod. Se beskrivning nedan. Eftersom rapporteringen varierar är den svår att följa . 103SOU 2008:25, Ett energieffektivare , och SOU 2008:110, Vägen till ett energieffektivare . EG-direktivet är och rådets direktiv (2006/32/EG) av om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster och om upphävande av rådets direktiv /76/EEG, EUT L 114 27.4.2006. 104SOU 2008:25 s. 211. Utredningen hänvisade till bedömning av besparingspotentialen i PFE. Bedömningen grundades på data från av de deltagande PFE-företagens redovisningar . 105SOU 2008:110 s. 92 och s. 222 f. Utredningen betonade också att företagen också har administrationskostnader för att delta i programmet, såväl för arbete med ansökningar och redovisningar till som för genomförandet av PFE:s alla moment. Utöver detta tillkommer kostnader för införande av energiledningssystem och återkommande certifieringsrevisioner. ENERGIEFFEKTIVISERING INOM INDUSTRIN – EFFEKTER AV STATENS INSATSER Beskrivning av regeringens rapportering av effekterna av PFE redovisade regeringen eleffektiviseringar till följd av PFE främst utifrån årlig effektivisering. redovisade regeringen att resultatet från den första tvåårsrapporteringen indikerar en årlig effektivisering om . Tillsammans beräknades företagen spara el . Regeringen bedömde därmed att måluppfyllelsen var god.106 redovisade regeringen skattningar av effekterna av PFE.107 övergick regeringen till att redovisa i stort sett samma skattade måluppfyllelse för PFE som tidigare, men för hela eller slutet av programperioden. Enligt regeringen indikerade då resultatet från den första tvåårsrapporteringen att de deltagande företagen tillsammans skulle spara minst el –2009. Måluppfyllelsen bedömdes därmed som god.108 Regeringen redovisade året därefter att den första perioden av PFE hade lett till en total eleffektivisering på i de 97 deltagande företag som lämnat en slutredovisning.109 och 2012 rapporterade regeringen att den sammanlagda eleffektiviseringen i PFE ligger på (). Den största delen utgörs av de åtgärder som företagen åtagit sig i programmet tillsammans med frivilliga åtgärder som det systematiska arbetet resulterat i.110 När det gäller rapporteringen i övrigt av effekterna, hänvisade regeringen i budgetpropositionen till att lät genomföra en undersökning av hur branschorganisationerna och certifieringsorganens revisorer ser på PFE. Enligt regeringen pekar studien på att införandet av energiledningssystem på ett avgörande sätt har påverkat företagens energieffektiviseringsarbete i positiv riktning. PFE har lett till ökad legitimitet åt energifrågorna i de deltagande företagen.111 3.3.2Samlade analyser av energi- och klimatpolitiska styrmedel saknas Det saknas samlade analyser av olika energi- och klimatpolitiska styrmedels effekter och inbördes påverkan. Regeringen har exempelvis ännu inte tillgodosett tillkännagivande om att regeringen bör granska effekterna av de olika klimat- och energipolitiska styrmedlen för den internationellt konkurrensutsatta elintensiva industrin. Enligt bör en sådan granskning inte bara avse effekterna för industrin vad gäller elcertifikat och undantag från kvotplikt utan även omfatta andra styrmedel 2008/09:1 UO 21 s. 30. 2008/09:163 s. 101 f. Regeringen hänvisade till att utredningen bedömt att PFE dittills hade lett till en effektivare elanvändning i de deltagande företagen på slutlig energianvändning. Till detta skulle enligt utredningen läggas effektivare användning av andra energislag i storleksordningen 1–slutlig energi . 2009/10:1 UO 21 s. 28. 2010/11:1 UO 21 s. 32. 2011/12:1 UO 21 s. 31, prop. 2012/13:1 UO 21 s. 33. Regeringen redovisade i budgetpropositionen också att företagen genererar – till följd av vidtagna åtgärder – av den förbrukade elenergin själva. 2009/10:1 UO 21 s. 28. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT såsom energibeskattning och utsläppsrätter. Ärendet bereds fortfarande inom . Däremot har regeringen, och myndigheterna analyserat eller planerar att analysera effekter av vissa enskilda styrmedel. I bilaga 3 redovisas några av dessa.112 Regeringen hade låga förväntningar på eleffektiviseringar för deltagande företag inför starten av PFE. Det är oklart på vilka grunder slutredovisningen för PFE-företag kan underkännas om de har uppnått en låg energieffektivisering men uppfyller de formella kraven i lagen om PFE. tillsyn av PFE är främst stödjande och främjande. Den syftar till att PFE-företagen ska klara kraven. I praktiken saknas kontroll av om den eleffektivisering som PFE-företagen själva har rapporterat verkligen har genomförts och om den i så fall är en följd av PFE. Det av redovisade resultatet för PFE kan ifrågasättas, eftersom myndigheten endast i mindre utsträckning har räknat bort eleffektiviserande åtgärder som företagen skulle ha genomfört även utan PFE från resultatet. och regeringens redovisningar av energieffektiviseringar till följd av PFE är svåra att följa . Detta leder till svårigheter att bedöma hur stora eleffektiviseringar som uppnåtts genom PFE. Varken Energimyndigheten eller regeringen har gjort analyser av hur insatser för industrins energieffektivisering och andra styrmedel samlat påverkar kostnader och effekter för energiintensiv industri. tillkännagivande och efterföljande erinrande skedde genom bet. 2008/09:NU8, rskr. 2008/09:42 och bet. 2010/11:NU3 s. 21, rskr. 2010/11:123. ENERGIEFFEKTIVISERING INOM INDUSTRIN – EFFEKTER AV STATENS INSATSER GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT 4Koppling mellan energieffektivisering, förnybar energi och klimatmålen Detta kapitel belyser den tredje revisionsfrågan: Bidrar energieffektivisering inom industrin till klimatmålen ? EU:s övergripande klimatmål till 2020 är styrande för EU:s integrerade klimat- och energipolitik.113 EU:s energipolitik vilar på grundpelarna ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. De olika syftena ligger också till grund för klimat- och energipolitik och de påverkar varandra. Till exempel anger regeringen att energieffektivisering i de flesta fall bidrar till minskad belastning på klimat och miljö och till en tryggare energiförsörjning. Ifråga om förnybar energi anger regeringen att en ökad andel är gynnsam för att uppnå de övergripande målen om ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet i hela landet. Förnybar energi är en viktig komponent i regeringens samlade satsning för en väg ut ur beroendet av fossil energi och därmed för minskad klimatpåverkan.114 Varken EU eller regeringen har tydliggjort vilka prioriteringar som ska gälla mellan de olika målen inom klimat- och energipolitiken. Regeringen har inte heller tydligt redovisat hur styrmedel som är riktade mot den handlande sektorn påverkar klimatmålen.115 Trots det framhålls att klimat- och energipolitiken är sammanhållen. redovisar huvudsakligen i detta kapitel olika klimat- och energimål samt en analys av hur styrmedel för energieffektivisering och förnybarhet (vid sidan av EU:s system för handel med utsläppsrätter) påverkar uppfyllelsen av klimatmål. Andra aspekter av ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet behandlas inte. 2008/09:163 s. 10. s. 38 och 55. 2008/09:162 och 163. Observera att etappmålet till 2020 avser verksamheter utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter. ENERGIEFFEKTIVISERING INOM INDUSTRIN – EFFEKTER AV STATENS INSATSER Globalt, inom EU och nationellt framhålls energieffektivisering som centralt för att åstadkomma minskade utsläpp av växthusgaser. På global nivå har till exempel (), i ett scenario för att uppnå tvågradersmålet enligt , ansett att energieffektivisering ger ett viktigt bidrag till utsläppsminskningar.116 På EU-nivå betonas att unionen står inför helt nya utmaningar på grund av det ökade beroendet av importerad energi och knappa energiresurser, liksom behovet av att begränsa klimatförändringarna och övervinna den ekonomiska krisen. Energieffektivitet anges vara ett värdefullt sätt att hantera alla dessa utmaningar. Unionens försörjningstrygghet förbättras genom minskad primärenergianvändning och minskad import av energi. Det bidrar enligt och rådet till att minska utsläppen av växthusgaser på ett kostnadseffektivt sätt och därigenom till att mildra klimatförändringarna.117 På svensk nivå framhåller regeringen att den sammanhållna klimat- och energipolitiken innebär kraftfulla utsläppsminskningar av växthusgaser och en väg ut ur beroendet av fossila bränslen. Åtgärder för energieffektivisering är en viktig del i regeringens klimatpolitik. En effektivare användning av energi bidrar enligt regeringen till minskad belastning på klimatet och miljön och till en tryggare energiförsörjning.118 Parterna i har kommit överens om att den globala medeltemperaturen inte ska tillåtas öka med mer än jämfört med förindustriell nivå.119 För EU:s del har och rådet uttalat att de globala växthusgasutsläppen bör ha minskats med jämfört med nivåer, vilket för de industrialiserade länderna innebär utsläppsminskningar på 80–95 procent.120 De olika klimat- och energimålen på EU-nivå och svensk nivå påverkar varandra beträffande såväl måluppfyllelse som kostnadseffektivitet. I detta avsnitt beskrivs främst inbördes påverkan mellan energieffektivisering och klimatmål med olika tidshorisont. Avsnittet inleds med en beskrivning av de olika målen. 116International , World Energy Outlook , Presentation to Press. Se länk http://www. /pressmedia/recentpresentations/PresentationWEO2012launch.pdf. 117Europaparlamentets och rådets direktiv /27/EU av om energieffektivitet, om ändring av direktiven /125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven /8/EG och 2006/32/EG, preambel 1. 2011/12:1 volym 1 s. 72. 119Sverige antog klimatkonventionen 1993, se SÖ 1993:13. Erkännandet av tvågradersmålet gjordes i United Nations, Conference of the Parties Report of the Conference of the Parties on its sixteenth session, held in Cancùn from to Addendum Part Two: Action taken by the Conference of the Parties at its sixteenth session, 15 2011, FCCC/CP/2010/7/ Add.1. , 29/30 October 2009 Presidency Conclusions, , 15265/1/09, REV 1, punkt II 7. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT EU:s energieffektiviseringsmål och klimatmål EU:s övergripande klimatmål om att minska unionens utsläpp av växthusgaser till 2020 jämfört med är styrande för EU:s integrerade klimat- och energipolitik. EU har tre olika energieffektiviseringsmål. Se tabell nedan som schematiskt visar EU:s olika energieffektiviseringsmål, följt av en närmare beskrivning av de målen. Tabell 4.1 EU:s energieffektiviseringsmål 2001–2005. energi till 2020. procent av den inom perioden –2020. Källa: sammanställning av EU:s energieffektiviseringsmål, se fotnoter 121–124. I syfte att kunna leva upp till det övergripande klimatmålet antog 2007 en energihandlingsplan som bland annat innefattar mål om energieffektivisering till 2020 på EU-nivå.121 Målet avser tillförd energi. Till skillnad från målen om minskade växthusgasutsläpp och ökad tillförsel av förnybar energi är energieffektiviseringsmålet inte bindande.122 EU:s energitjänstedirektiv ställer krav på övergripande nationella vägledande energibesparingsmål på effektivare slutlig energianvändning till 2016. Målen ska uppfyllas med hjälp av energitjänster och andra åtgärder 121Ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte den 8–, 7224/1/07 REV 1: Målet bekräftades vid (17/6/2010 Nr: EUCO 13/10). 2008/09:163 s. 18. Målet på energieffektivisering gäller i relation till en prognostiserad primärenergianvändning . Den prognostiserade primärenergianvändningen till 2020 är framräknad med energisystemmodellen PRIMES. I absoluta termer motsvarar energieffektiviseringen på primärenergibesparingar relativt nivå. Se och , Politik för energieffektivisering, 2011, s. 8 f. 122Medlemsstaterna måste dock, inom ramen för det nationella reformprogrammet för 2020, rapportera sina energieffektiviseringsåtgärder och uppföljningen av dessa till kommissionen. Enligt kommissionen kan tvingande krav bli nödvändiga om medlemsstaterna och EU vid kommissionens översyn inte bedöms nå målet. Se Europeiska kommissionen, Handlingsplanen för energieffektivitet 2011, KOM(2011) 109 slutlig, s. 3. Enligt regeringen betonar samtliga medlemsstater betydelsen av energieffektivisering, men motsätter sig av olika skäl bindande energieffektiviseringsmål, se 2010/11:FPM92 s. 7. ENERGIEFFEKTIVISERING INOM INDUSTRIN – EFFEKTER AV STATENS INSATSER för förbättrad energieffektivitet. De nationella målen ska gälla för den icke handlande sektorn.123 Direktivet om energieffektivitet fastställer en gemensam ram för åtgärder för främjande av energieffektivitet inom unionen. Det ska säkerställa att unionens överordnade mål om energieffektivisering till 2020 uppnås och för att därefter bana väg för ytterligare förbättringar av energieffektiviteten. Direktivet innefattar bland annat ett kumulativt mål med krav på ny och verifierbar årlig energibesparing i förhållande till genomsnittlig försäljning av energi till slutkunder –2012.124 Svenska nationella energieffektiviseringsmål och klimatmål Styrande för den svenska klimat- och energipolitiken är det nationella miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan och två sektorsövergripande mål för energieffektivisering. Miljökvalitetsmålet har ett delmål och ett etappmål. Delmålet gäller för perioden –2012 och innebär att de svenska utsläppen av växthusgaser i genomsnitt –2012 ska vara lägre än utsläppen . Etappmålet innebär att utsläppen från den icke handlande sektorn ska vara lägre än utsläppen . Därigenom ska utsläppen av växthusgaser vara lägre i förhållande till nivå. Tabell 4.2. nedan beskriver schematiskt de svenska energieffektiviserings målen. Efter tabellen beskrivs de två sektorsövergripande målen. Ett av dessa överensstämmer helt med motsvarande EU-mål. 123De nationella energibesparingarna, uttryckta i förhållande till de nationella vägledande energibesparingsmålen, ska mätas . Se art 4.1. och rådets direktiv /32/EG av om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster och om upphävande av rådets direktiv /76/EEG. Direktivet föreslås av Europeiska kommissionen upphävas när det nya energieffektiviseringsdirektivet träder i kraft – med undantag av energibesparingsmålet. Kravet på effektivare energianvändning till 2016 gäller i förhållande till genomsnittsanvändningen 2001–2005, se prop. 2008/09:163 s. 24. 124Art 7 och Rådets direktiv /27/EU av om energieffektivitet, om ändring av direktiven /125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven /8/EG och 2006/32/EG. I artikel 3 i direktivet kvantifieras de minskningar som krävs för att uppnå det vägledande målet om till 2020; 1 474 Mtoe i primärenergi eller 1 078 Mtoe i slutlig energianvändning. När medlemsstaterna sätter nationella mål för energieffektivisering ska de ta hänsyn till detta. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT Tabell 4.2 Svenska energieffektiviseringsmål (33,) 2001–2005. nivå (kWh/ areaenhet) jämfört med areaenhet) jämfört med Källa: Regeringen, andra nationella handlingsplan för energieffektivisering, . beslutade energipolitiska mål innebär effektivare energianvändning . Målet utrycks som ett sektors övergripande mål för minskad energiintensitet om . Den tillförda energin per BNP-enhet i fasta priser ska minskas . Målet innebär en minskning av energiintensiteten med per år.125 har, i enlighet med EU:s energitjänstedirektiv, beslutat om ett vägledande energibesparingsmål om besparing till 2016.126 Målet gäller för den icke handlande sektorn.127 Vid sidan av dessa mål finns också sektorsspecifika mål avseende slutanvänd energi i byggnader och en fossiloberoende fordonsflotta. 2012/11:NU3 s. 16. 126Måttet beräknas av genom ett årligt förbrukningsgenomsnitt. Enligt myndigheten är målet att energibesparingen till 2016 är av den genomsnittliga årliga slutliga energianvändningen 2001–2005. De totala energibesparingar som föreskrivs i direktivet är en fast mängd och därigenom oberoende av framtida BNPtillväxt och av varje framtida ökning av energiförbrukningen. Den absoluta mängden av den genomsnittliga slutanvända energin 2001–2005 motsvaras av till 2016. har beräknat att besparingen kommer att bli till 2016 (), vilket innebär att kommer att nå målet om effektivare slutanvändning med råge. ER 2010:32, Underlag till den andra handlingsplanen, Uppföljning av energibesparingsmålen enligt Energitjänstedirektivet. 127Europaparlamentets och Rådets direktiv /32/EG av om effektiv slutanvändning av energi och om energitjänster och om upphävande av rådets direktiv /76/ EEG, EUT L 114, 27.4.2006, s. 64, art. 2b. 2008/09:163 s. 24. ENERGIEFFEKTIVISERING INOM INDUSTRIN – EFFEKTER AV STATENS INSATSER Detta avsnitt beskriver otydligheter i det svenska energieffektiviseringsmålet om effektivare energianvändning till 2020. Sist i avsnittet berörs måluppfyllelsen av det målet samt målet om energibesparing till 2016. 4.2.1Det svenska energieffektiviseringsmålet skiljer sig från EU:s mål och det är oklart hur målet ska mätas mål om effektivare energianvändning är mindre ambitiöst och annorlunda formulerat än EU:s mål. EU:s icke bindande mål om effektivare energianvändning till 2020 beräknas som energianvändningen i relation till den prognostiserade Basåret är 2005.128 Det svenska målet är uttryckt som ett intensitetsmål, där den tillförda energin i förhållande BNP i fasta priser ska minska . Konstruktionen av det svenska målet innebär att både utvecklingen av BNP och av energianvändningen påverkar måluppfyllelsen. Den faktiska energianvändningen kan i praktiken öka även om energiintensiteten minskar. Ett skäl till att regeringen föreslog en annan formulering än EU:s mål kan vara att en av regeringens målsättningar är att bryta sambandet mellan ekonomiskt tillväxt och ökad användning av energi och råvaror.129 Det svenska energieffektiviseringsmålet är mindre ambitiöst än EU:s mål. Regeringen anser att det svenska målet är uppfyllt om energiintensiteten minskar med till 2020.130 En forskningsstudie redovisar att mål för energieffektivisering är mindre ambitiöst än EU:s mål. För att uppfylla EU:s energieffektiviseringsmål till 2020 krävs en faktisk minskning av energiintensiteten i per år.131 Figur 4.1 Komponenterna i hur energieffektiviseringsmål till 2020 mäts 128Energimyndigheten och beräkningsmetoder för uppföljning av politik för energieffektivisering, s. 17. 2008/09:163 s. 39. Regeringen framhöll också att målet genom dess utformning stödjer ett förbättrat resursutnyttjande och premierar en fortsatt ekonomisk utveckling. 130Ibid s. 40. 131Thollander et al. EUs 2020-mål avseende primärenergi – En studie av effekterna för svensk industri, , Tekniska högskolan, . GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT Det är oklart hur det svenska energieffektiviseringsmålet ska mätas och målet har en annan definition av energitillförsel än EU:s energieffektiviseringsmål. Målet avser förhållandet mellan tillförd energi och BNP, räknat i fasta priser. Regeringen har inte preciserat vad som ska ingå i begreppet tillförd energi, se täljaren i figur 4.1.132 EU:s mål om minskad energitillförsel till 2020 fokuserar på energitillförsel i absoluta133 termer istället för energitillförsel i relativa termer. Dessutom definieras energitillförsel på ett annorlunda sätt i mål jämfört med nationella mål. Enligt stod det klart att EU:s mål inte omfattar exempelvis bunkerbränslen134 först genom ikraftträdandet av EU:s nya direktiv om energieffektivitet 2012/27/EU. Departementet menar att det finns skäl att se över definitionen av det svenska energiintensitetsmålet och att formellt fatta beslut om hur det ska definieras. Det ligger då nära till hands att använda primärenergianvändning, det vill säga energitillförsel exklusive bunkerbränslen och bränslen för icke energiändamål, som täljare. Hur nämnaren ska definieras återstår enligt departementet att utreda.135 4.2.2Målet för minskad slutlig energianvändning till 2016 ser ut att nås Regeringen bedömer att målet om minskad slutlig energianvändning till 2016 uppnås med god marginal. I andra handlingsplan för energieffektivisering 2011 bedömer regeringen att energibesparingen kommer att uppgå till till 2016, vilket motsvarar en besparing på 15 procent.136 132Finansdepartementet, Budgetavdelningen, intern bakgrundspromemoria , Klimat- och energipolitiska målen. 133Det vill säga minskad energitillförsel mätt som miljoner ton oljeekvivalenter. 134Med bunkerbränslen avses bränslen för utrikes luft- och sjöfart. 135Enligt avser EU:s mål så kallad primärenergianvändning, med vilket menas den inhemska bruttoenergianvändningen, exklusive annan användning än energi. Detta innebär att bunkerbränslen och bränslen för icke energiändamål inte räknas med i målet. Att EU:s mål definieras på detta sätt har enligt departementet inte fastslagits fullt ut förrän genom ikraftträdandet av och rådets direktiv /27/EU av om energieffektivitet, om ändring av direktiven /125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven /8/EG och 2006/32/EG. I budgetpropositionerna (UO21) redovisades enligt resultat för den svenska energiintensiteten för år I de beräkningar som ligger till grund för redovisningen motsvarar täljaren (tillförd energi) den totala mängden tillförd energi inklusive i energibalans, inklusive bränslen för utrikes luft- och sjöfart (så kallade bunkerbränslen) samt bränslen för icke energiändamål. Nämnaren har utgjorts av BNP räknat i fasta priser. Beräkningarna har gjorts vid , baserat på offentlig statistik. Motivet till att räkna med den totala mängden tillförd energi i energibalansen har varit att få en enkel beräkning där varken täljare eller nämnare korrigeras. Om täljaren skulle ha korrigerats för bunkerbränslen och bränslen för icke energiändamål borde även nämnaren ha korrigerats för dessa bränslens bidrag till BNP. En sådan korrigering är mindre enkel att genomföra. 2012/13:1 UO 21 s. 31 f. ENERGIEFFEKTIVISERING INOM INDUSTRIN – EFFEKTER AV STATENS INSATSER 4.2.3Svårt att nå det nationella energieffektiviseringsmålet till 2020 finns det inte någon uppdaterad prognos för minskad energiintensitet, som är indikatorn för det nationella Enligt Energimyndighetens långsiktsprognos 2010 förväntas energiintensiteten minska med till 2020, vilket innebär att det blir svårt att nå målet om minskad energianvändning.137 En möjlig orsak till att det blir svårt att nå målet är att så kallade överföringsförluster138 bokförs i för all energi som produceras i , även om energin exporteras och därmed används i ett annat land. I avsnitt 4.4.4 belyser att andelen kärnkraft också påverkar uppfyllelsen av energieffektiviseringsmålet. 4.3Interaktionen mellan statens insatser och EU:s handelssystem Detta avsnitt beskriver att styrmedel för energieffektivisering, exempelvis PFE, som riktas till företag som omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter inte bidrar till utsläppsminskningar på kort sikt. Däremot kan sådana styrmedel bidra till utsläppsminskningar på lång sikt. Effekterna av statens insatser för energieffektivisering skiljer sig åt beroende på vilket tidsperspektiv som avses och om insatserna riktas mot den handlande eller den icke handlande sektorn.