prop · H1031 · 2013-09-18 00:00:00 — För att förbättra förutsättningarna för polisens effektivitet har regeringen vidtagit en rad åtgärder. En mycket betydelsefull åtgärd är att de 21 polismyndigheterna fr.o.m. kommer att övergå i en samlad organisation. 1.6.2Ett användbart och tillgängligt försvar I och med att fattade beslut om en ny inriktning för försvaret 2009 (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292) inleddes ett omfattande omställningsarbete. Genom riksdagsbeslutet gavs en ny försvarspolitisk inriktning mot ett användbart och tillgängligt insatsförsvar baserat på frivillighet. Regeringen angav som en utgångspunkt för personalförsörjningen att systemet bör vara utformat så att det på ett kostnadseffektivt sätt gagnar insatsorganisationens tillgänglighet, användbarhet och förmåga att möta nya uppgifter och förändringar i det säkerhetspolitiska läget. Det är en omfattande reform som genomförs. Viktiga steg har tagits, men ytterligare arbete återstår innan den nya insatsorganisationen kan sägas vara helt på plats. Reformen genomförs i syfte att stärka försvarsförmåga. Frivilligheten ställer krav på Försvarsmakten att kunna rekrytera och behålla personal. En förutsättning för ett kostnadseffektivt och flexibelt personalförsörjningssystem är en högre andel tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS/T). I propositionen Ett användbart försvar (prop. 2008/09:140) framhåller regeringen att en mindre del av soldaterna i arméstridskrafterna bör utgöras av kontinuerligt tjänstgörande. Regeringen anser att Försvarsmakten inte rekryterat och behållit GSS/T i tillräcklig utsträckning. Den nödvändiga lagstiftningen för att möjliggöra tidsbegränsade anställningar har dock endast varit på plats , varför reformen haft begränsad tid att få fullt genomslag. Regeringen föreslår att Försvarsmakten tillförs ytterligare resurser för att underlätta genomförandet av omställningen. Satsningen reserveras för förbandsverksamhet och inriktas mot att stärka genomförandet av insatsorganisationen och därmed öka försvarets förmåga. Framför allt ska åtgärder för att rekrytera, utbilda och behålla tjänstgörande personal prioriteras. 1.7Skydda miljö och klimat Regeringens vision är att har en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Genom att uppfylla högt ställda målsättningar visar vägen för andra länder och skapar ett bra utgångsläge för det fortsatta arbetet. Utgångspunkten i regeringens miljöarbete är det reviderade miljömålssystem som beslutade . Regeringens arbete syftar till att uppfylla dessa mål och det är mot dem som regeringen redovisar hur miljöarbetet framskridit. förstärkte och vidareutvecklade regeringen miljömålssystemet genom en första uppsättning etappmål och uppdaterade preciseringar till miljökvalitetsmålen. Etappmålen ersätter de tidigare delmålen. De ska i större utsträckning vara målövergripande och mer inriktade på den samhällsomställning som behövs. Regeringen kommer löpande att besluta om nya etappmål inom systemet för att på så sätt ge signaler till aktörerna om vilken inriktning som behövs för att nå miljökvalitetsmålen. Effektiva nationella ekonomiska styrmedel har en lång och god erfarenhet av att använda miljöskatter och andra ekonomiska styrmedel för att kostnadseffektivt bidra till att nå klimat-, energi- och miljöpolitiska mål. Det är angeläget att fortsätta arbetet med att göra dessa styrmedel mer träffsäkra och ändamålsenliga. Att redovisa erfarenheterna internationellt är en viktig del i regeringens arbete med att uppmuntra till kraftfulla insatser globalt. En framgångsrik klimatpolitik genom internationellt engagemang Regeringen bedömer att de bindande målsättningar som åtagit sig nationellt och gentemot EU till 2020, om minskade utsläpp av växthusgaser och ökad andel förnybar energi, kommer att uppnås med god marginal. Kommissionen har presenterat en grönbok om ett klimat- och energipolitiskt ramverk till 2030. utgör startskottet för en diskussion om EU:s långsiktiga strategier för klimat- och energipolitiken. Målet för regeringen är att bidra till att EU driver en ambitiös och tydlig linje i de internationella klimatförhandlingarna. Regeringen anser att EU ska agera kraftfullt och konstruktivt för att åstadkomma ett globalt klimatavtal. De globala utsläppen måste minska. Avgörande för detta är att de stora utsläppsländerna reducerar sina utsläpp. De internationella klimatförhandlingarna kommer att intensifieras . FN:s klimatpanel kommer att presentera sin nästa klimatrapport i . Rapporten kommer att utgöra ett viktigt underlag i diskussionerna inom Klimatkonventionen. Ökat fokus på kemikaliefrågor För att bidra till att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö, avsätter regeringen ytterligare resurser till satsningen på en Giftfri vardag. kommer regeringen dessutom att överlämna en proposition till som anger den fortsatta inriktningen på den svenska kemikaliepolitiken. Regeringen avser även tillsätta en särskild utredare för att analysera den roll som ekonomiska styrmedel kan spela för att minska förekomsten av eller risken för exponering och spridning av miljö- och hälsofarliga ämnen i t.ex. kläder eller hemelektronik. Tillgången till vatten av bra kvalitet är en nödvändig resurs för vår överlevnad. Regeringen avsätter för lokala vattenvårdsprojekt, LOVA. En ökad användning av kemikalier i samhället får till följd att vatten- miljön utsätts för ökade utsläpp av kemikalier. Dagens reningsverk är inte utformade för att ta hand om svårnedbrytbara kemikalier. Regeringen avser därför satsa på ett fyraårigt projekt för att prova mer avancerad reningsteknik för svårnedbrytbara kemikalier, exempelvis läkemedel. Säkra den biologiska mångfalden Regeringen prioriterar arbetet med att säkra biologisk mångfald och viktiga ekosystemtjänster. I samband med yrkesfiske kastas stora mängder oönskad fisk tillbaka i hav och sjöar. Ofta överlever inte fiskarna, vilket innebär ett resursslöseri som dessutom påverkar den biologiska mångfalden och ekosystemen i sjöar och hav. Som ett stöd för fiskenäringen föreslår regeringen en satsning på utveckling av selektiva fiskeredskap som minskar upptaget av oönskad fångst. inleds en ny sjuårig programperiod för Landsbygdsprogrammet. Utformningen av programmet är fortfarande under beredning inom , men det kommer även fortsättningsvis att vara ett viktigt instrument för att värna den biologiska mångfalden. kommer regeringen i en proposition redovisa sin politik för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Ett nytt EU-direktiv om ökad energieffektivitet ska genomföras i medlemsstaterna . Direktivet innehåller bestämmelser och krav som bidrar till uppfyllelse av EU:s mål om en effektivare energianvändning till 2020. Förslaget till lagstiftning som behövs för att uppfylla krav i direktivet har remitterats och de nya reglerna bedöms i huvudsak kunna träda i kraft . Regeringen avser att lämna en proposition till . Regeringen föreslår en förlängning av stödet till energi- och klimatrådgivning . Med stöd av kommer ett nationellt program för energieffektivisering att genomföras –2020. Regeringen föreslår att tillförs som nationell medfinansiering till detta program. Därutöver kommer även insatser inom området energieffektivisering, användning av förnybar energi och koldioxidsnål teknik att genomföras inom ramen för de åtta regionala strukturfondsprogrammen. Investeringar för att utveckla miljöteknikföretag är ofta långsiktiga och kapitalkrävande vilket medför svårigheter att attrahera tillräckligt med kapital i ett tidigt skede. Regeringen avser därför att –2020 med stöd av resurser från EU:s regionalfondsprogram, givet ett godkännande av kommissionen, och etablera en grön investeringsfond med inriktning på energi- och miljöteknik. Syftet är att stärka utbudet av riskkapital för finansiering av företag med affärsmodeller som bidrar till att minska utsläppen av koldioxid. Ett kvotpliktssystem införs för ökad användning av biodrivmedel I syfte att säkerställa låginblandade volymer biodrivmedel på marknaden föreslår regeringen att ett kvotpliktssystem för biodrivmedel införs fr.o.m. , med åtföljande justeringar av energiskatten. För att ge höginblandade och rena biodrivmedel goda konkurrensförutsättningar ges fortsatt skattebefrielse även efter 2013. Avsikten är att skillnaden i beskattningen mellan hållbara höginblandade biodrivmedel och drivmedel utan fossilt innehåll och deras fossila motsvarigheter framöver ska fortsätta att vara lika stor som . Beskattningen kan dock komma att förändras om s.k. överkompensation inträffar. Kvotpliktsystemets införande skapar budgetutrymme att vidta åtgärder som skyndar på den positiva utvecklingen inom energi- och klimatområdet. Med detta i beaktande avser regeringen att presentera ytterligare styrmedelsåtgärder som ger positiva incitament inom klimat- och energiskatteområdet utöver de som presenteras i denna proposition. I det arbetet kommer insatser för att reducera transportsektorns utsläpp och beroende av fossila bränslen att vara viktiga. Regeringen avser att lansera ett regionalt tioårigt projekt i i syfte att stimulera produktion av biogas genom rötning av stallgödsel. Projektet förväntas bidra dels till minskade utsläpp av växthusgaser, dels till minskad övergödning. Nedsatt förmånsvärde för vissa miljöbilar För att även fortsättningsvis stödja introduktionen av miljöanpassade bilar på marknaden föreslår regeringen att den tidsbegränsade ned- sättningen av förmånsvärdet för vissa miljöbilar förlängs med fr.o.m. . Småskalig, förnybar och egenproducerad el Som ett steg i regeringens politik för att öka andelen förnybar energi och stärka ställningen för de konsumenter som också producerar förnybar el aviserar regeringen i denna proposition ett förslag, som är mer generöst än nettodebiteringsutredningens. Det aviserade förslaget innebär att en skattereduktion införs för mikroproducenter av el från förnybara energikällor. Förslaget bedöms tidigast kunna träda i kraft . Sänkt energiskatt på blyfri flygbensin Flygbensinen står för av utsläpp av bly till luft. Utsläppen av bly leder till skador på människor och miljö. För att minska användningen av bly, och därigenom bidra till att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö, sänks energiskatten för flygbensin med mycket låga blyhalter, s.k. blyfri flygbensin. 1.8Finansiell stabilitet och stärkt konsumentskydd En stabil och väl fungerande finansiell sektor är en förutsättning för investeringar, produktion, sysselsättning och sparande. Finansiella kriser har visat sig vara mycket kostsamma och utgör därför ett allvarligt hot mot offentliga finanser och ett lands ekonomiska utveckling. Arbetet med att säkerställa ett stabilt finansiellt system i spåren av den finansiella krisen är därför fortsatt högt prioriterat. Stabiliteten på de finansiella marknaderna har successivt stärkts sedan finanskrisens mest intensiva period . Detta har till stor del uppnåtts genom en kombination av åtgärder som stärkt det finansiella systemets motståndskraft, t.ex. höjda kapitaltäckningskrav, och likviditetsfrämjande åtgärder från centralbanker. Även om situationen på den svenska marknaden är stabil är bilden en helt annan i framför allt södra . Finanskrisen präglar fortfarande den europeiska bankmarknaden och det finns en påtaglig oro över att det i de europeiska bankernas balansräkningar finns omfattande finansiella tillgångar med osäkert värde. har räntedifferensen mellan vad företag i olika europeiska länder betalar för att låna på marknaden successivt ökat. Vidare har utbudet av krediter minskat eftersom många banker konsoliderar sina balansräkningar. En fortsatt hög arbetslöshet i kombination med en svag, i flera EU-länder mycket svag, tillväxt förstärker osäkerheten ytterligare. Den kvarvarande osäkerheten innebär att det finns skäl att fortsätta arbetet med att stärka den finansiella stabiliteten på både europeisk och svensk nivå. Den stora svenska banksektorn utgör en potentiell risk för samhällsekonomin och de offentliga finanserna. Det medför att olika risker ständigt måste analyseras och möjliga åtgärder beaktas. är det viktigt att gå varsamt fram och säkerställa att åtgärderna har avsedd effekt och inte leder till makroekonomiska obalanser. Regeringen arbetar kontinuerligt med att stärka den finansiella stabiliteten och följer fortsatt noga utvecklingen av hushållens skuldsättning samt har beredskap att vidta ytterligare åtgärder om indikatorer visar att skuldsättningen ökar på ett sätt som förstärker riskerna för obalanser i ekonomin. Regeringen och berörda myndigheter har vidtagit eller aviserat flera åtgärder för att stärka den finansiella stabiliteten. Kapitalkraven för bankerna kommer att höjas för att öka bankernas motståndskraft mot framtida finansiella kriser och för större kreditinstitut har ett likviditetskrav införts. Dessutom har ett golv för riskvikter införts, vilket gör att bankerna med den befintliga utlåningen till bostadsändamål kan behöva finansiera sig med mer eget kapital (s.k. kärnprimärkapital). För att uppmuntra till en sund amorteringskultur har fått i uppdrag att pröva förutsättningarna för en lämplig reglering så att bolåneinstituten ger förslag till en individuellt anpassad amorteringsplan till nya bolånekunder och till befintliga bolånekunder som ökar sina lån. För att stärka förutsättningarna för att bidra till ett väl fungerande finansiellt system föreslog regeringen i samband med budgetpropositionen att ökade resurser motsvarande skulle tillföras –2014. Bakgrunden var att kraven ökat på . Regeringens bedömning kvarstår och satsningen bör därför utvidgas. Därför föreslår regeringen att ytterligare sammantaget tillförs –2016. Genom förstärkningen förbättras förutsättningar att ytterligare svara upp mot regeringens höga ambitioner. I syfte att skapa en tydligare ansvarsfördelning mellan olika statliga aktörer som arbetar med finansiell stabilitet avser regeringen att föreslå att ska få det huvudsakliga ansvaret för verktygen för finansiell stabilitet, t.ex. över den s.k. kontracykliska kapitalbufferten. I syfte att stärka både det förebyggande arbetet och samarbetet under en kris avser regeringen att inrätta ett finansiellt stabilitetsråd bestående av finansmarknadsministern och cheferna för , och . Rådet ska vara ett mötesforum och inte ett beslutsfattande organ. För att säkerställa insyn och möjlighet till ansvarsutkrävande bör diskussionerna i det nya rådet redogöras för i offentliga protokoll eller någon annan form av offentlig kommunikation som tydliggör deltagande myndigheters ställningstaganden i de frågor som behandlats i rådet och som avser stabilitetsåtgärder som gäller för hela den finansiella sektorn. Utökad finansiering av valutareserven För att ska vara bättre rustat för finansiella störningar eller kriser har kraftigt utökat valutareserven till ca . Denna ökning var delvis motiverad av det svenska banksystemets omfattande marknadsfinansiering i utländsk valuta. innebär en större valutareserv en kostnad för och minskade intäkter för statsbudgeten. Regeringen anser att den finansiella sektorn ska bidra till att täcka de kostnader som en extra stor valutareserv innebär, kostnader som annars belastar skattebetalarna. Regeringen avser att återkomma till med förslag i frågan. Tydligare och starkare stabilitetsfond införde tidigt under krisen en stabilitetsfond som finansieras genom avgifter från den finansiella sektorn. Fondens syfte är att värna finansiell stabilitet genom att säkerställa att medel finns tillgängliga för att kunna vidta åtgärder inom ramen för stödlagstiftningen. Genom att branschen finansierar fonden bär de finansiella företagen kostnaderna för eventuella räddningsinsatser i stället för skattebetalarna. Regeringen anser att stabilitetsfonden bör göras om till en fond med finansiella tillgångar, att målnivån för fonden tas bort och att stabilitetsavgiften ses över. Regeringen avser att återkomma till med förslag i dessa frågor. Inom EU pågår ett omfattande arbete med att skärpa regelverken för de finansiella marknaderna. Kommissionen har lagt fram flera förslag för att stärka den finansiella stabiliteten och förtydliga hur finansinstitut i kris ska hanteras. Förslagen kommer att få stor påverkan på den finansiella stabiliteten i , både direkt och indirekt. Särskilt stor betydelse har kommissionens förslag om en bankunion och ett ramverk för krishantering. Förslaget om en bankunion består av en gemensam tillsynsmekanism och, i ett andra steg, en gemensam avvecklingsmekanism. Den gemensamma avvecklingsmekanismen syftar till att hantera de banker som trots gemensam tillsyn riskerar att fallera. Bankunionen omfattar de medlemsstater som tillhör euroområdet och de övriga medlemsstater som frivilligt väljer att ansluta sig till den. Krishanteringsdirektivet kommer att gälla för alla EU:s medlemsstater och är därför formellt sett inte en del av bankunionen. Direktivet omfattar bl.a. bindande regler för hur finansinstitut ska hanteras i kris. Grundtanken är att finansinstitutens aktieägare i första hand ska bära förluster. Om det inte är tillräckligt ska övriga fordringshavares tillgångar skrivas ned eller omvandlas till aktier i en bestämd ordning. Syftet med direktivet är att minimera behovet av statligt finansiellt stöd till enskilda institut i en krissituation. Regeringen menar att detta är en riktig utgångspunkt, men anser att det är problematiskt om direktivet inte medger tillräcklig flexibilitet för att bedriva en kostnadseffektiv krishantering. Att bankernas långivare, efter att ägarna förlorat sitt aktiekapital, alltid ska stå för hela det kapital som saknas riskerar att leda till okontrollerade spridningseffekter vid en systemkris. En sådan s.k. bail-in-ansats kan t.o.m. utlösa en systemkris genom att andra banker får mycket svårt att finansiera verksamheten. I ett sådant läge kan stater tvingas att ge olika former av likviditetsstöd eller tvingas lämna garantier till nya långivare. linje i förhandlingarna har därför varit att det måste finnas viss flexibilitet vid användningen av skuldnedskrivningsinstrumentet och att stabilitetsfonden ska få användas för att rekapitalisera banker om situationen är så allvarlig att staten behöver ta över som tillfällig ägare av ett institut. Regeringen har också fått gehör för sitt krav på ökad flexibilitet. Denna flexibilitet förutsätter dock bl.a. att det finns en av sektorn förfinansierad fond om av de garanterade insättningarna. Inom EU pågår förhandlingar om ytterligare förbättringar av regelverket om insättningsgarantin. Inom ramen för dessa förhandlingar arbetar regeringen för att underlätta genomförandet av direktivet i medlemsstater som inte har euro som valuta och för att ersättningsbeloppet ska kunna anges i svenska kronor. Förhandlingarna är ännu inte avslutade. Under krisen höjdes insättningsgarantin till motsvarande per person och institut. Det är en kraftig höjning jämfört med den tidigare nivån på som gällde före krisen. Insättningsgarantin dämpar oron vid en finansiell kris genom att minska risken för s.k. uttagsanstormningar. Regeringen arbetar för att konsumenterna ska ha ett ändamålsenligt konsumentskydd. Ett antal generella åtgärder för att förbättra konsumentskyddet och konsumentinformationen vidtas. Det är särskilt viktigt att konsumenterna har en stark ställning och kan fatta väl grundade beslut när det gäller finansiella produkter. Att konsumenterna har förtroende för aktörerna på de finansiella marknaderna är en grundläggande förutsättning för ett väl fungerande finansiellt system. Det är därför problematiskt att konsumenten har ett informationsunderläge gentemot producenten, inte minst för att finansiella produkter och tjänster är svåra att utvärdera. Konsekvenserna för konsumenten vid ett felak- tigt beslut kan bli stora. Vidare är finansiella produkter och tjänster, såsom sparande, försäkringar, bostadslån och betalningar, en mycket viktig del av konsumenternas ekonomi. Regeringen vill att konsumenter, för att kunna göra välavvägda val, ska få bättre och mer lättillgänglig information om finansiella produkter samt tjänster. Regeringen bedömer att det krävs åtgärder som underlättar för konsumenter att göra väl avvägda val. Regeringen föreslår att en för samtliga konsumentfrågor gemensam konsumentupplysningstjänst inrättas genom en telefontjänst och en webbaserad informationstjänst. Konsumenter ska kunna få svar på såväl frågor som rör rättigheter och skyldigheter som på frågor av betydelse i olika valsituationer, bl.a. hur de kan bidra till en mer hållbar konsumtion. föreslås få i uppdrag att samordna stödet i samarbete med övriga berörda myndigheter. Samverkan ska eftersträvas med den frivilliga konsumentverksamheten i kommunerna och med de konsumentbyråer som finns för finans-, försäk- rings-, energirespektive telekommarknaden. Reglering av finansiella aktörer Regeringen arbetar vidare med att förtydliga kraven på de aktörer som erbjuder finansiella tjänster och produkter, både de som producerar dem och de aktörer som enbart förmedlar dem. Studier visar att många konsumenter har svårt att göra enkla beräkningar och har bristande kunskaper om grundläggande finansiella begrepp.10 Dessutom är ofta de finansiella produkterna komplexa, vilket möjliggör höga avgifter och ersättningar till producenter och distributörer. Komplexiteten påverkar även möjligheten att göra ett välgrundat val mellan olika produkter varför den enskilde får ett allt större ansvar för att göra olika privatekonomiska val. Det finns därför ett behov av en väl fungerande reglering av finansiell rådgivning, förmedling och förvaltning. Regeringen avser att skapa likvärdiga förutsättningar genom ett bättre fungerande regelverk och krav på kunskap vad gäller finansiella aktörer. 10 Se rapporten och finansiell förmåga (2011). parallellt med att stärka regelverken för rådgivare och förvaltare (dir. 2012:98 och dir. 2013:55). Högre krav på transparens i bolånemarknaden Ungefär två tredjedelar av befolkning hushåll är bostadsrelaterade. Det är därför viktigt att bolånemarknaden präglas av transparens, god konkurrens och sunda villkor. utvärdering av bolånetaket tyder på att taket har medfört en lägre skuldökningstakt, även om hushållens skuldsättning är fortsatt hög. Genomförandet av EU:s bolånedirektiv väntas bidra till en ökad konkurrens på bolånemarknaden genom att genomlysningen av villkor och förutsättningar för lån förbättras. Vidare har fått i uppdrag av regeringen att utreda och redovisa möjliga åtgärder för hur kreditinstituten (banker, m.fl.) ska kunna öka hushållens insyn i hur utlåningsräntorna för bolån bestäms. Uppdraget ska redovisas . Dessutom har regeringen låtit analysera en mer rättvis modell för beräkning av kostnader vid förtidsinlösen av bundna bolån, s.k. ränteskillnadsersättning (Ds 2013:38). Remitteringen av förslaget har avslutats och regeringen avser återkomma till med en proposition . En särskild typ av hushållskrediter, s.k. snabblån, fortsätter att vara föremål för reformer. Statistik från tyder på att utvecklingen av antalet ärenden om betalningsanmärkning inte minskar i den takt som är önskvärd. Regeringen avser lämna förslag till om att förstärka sanktionsmöjligheter vid bristande kreditprövning och om krav på tillstånd från för all slags kreditverksamhet (dir. 2012:30 och dir. 2012:31). Stärkt konsumentskydd vid telefonförsäljning Telefonförsäljning är ett område där konsumenternas skydd behöver utvecklas. Ett gott konsumentskydd på det finansiella området är av stor vikt, inte minst som allt fler finansiella beslut har flyttats över till individerna själva. Ett problemområde som har lyfts fram särskilt är telefonförsäljning av premiepensionstjänster. har presenterat ett förslag om att vissa tjänster på premiepensionsområdet som säljs via telefon ska bli bindande för en konsument först när konsumenten, inom , skriftligen har bekräftat avtalet (Ds 2013:25). Förslaget har varit ute på remiss och regeringen avser återkomma med ett förslag till .