prop · H1031 · 2013-09-18 00:00:00 — 1 Jfr Europeiska unionens råds direktiv /85/EU av om krav på medlemsstaternas budgetramverk, i den ursprungliga lydelsen. 3.25Förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) Härigenom föreskrivs att 10 kap. 4 §, 30 kap. 4 § och 66 kap. 27 § skatteförfarandelagen (2011:1244) ska ha följande lydelse. Skatteavdrag ska inte göras från ersättning för arbete om 2.det kan antas att den ersättning som utbetalaren sammanlagt kommer att betala ut till mottagaren under kalenderåret understiger , 3.det kan antas att den ersättning som utbetalaren sammanlagt kommer att betala ut till mottagaren under kalenderåret understiger och a)utbetalaren är en fysisk person eller ett dödsbo, b)ersättningen inte utgör utgift i en näringsverksamhet som utbetalaren bedriver, c)utbetalaren och mottagaren inte har träffat en sådan överenskommelse som avses i 25 kap. 13 § 4 socialförsäkringsbalken om att ersättningen ska anses som inkomst av anställning, samt d)det inte är fråga om sådan ersättning till en förmyndare, god man eller förvaltare som avses i 12 kap. 16 § , eller 4. ersättningen betalas ut till en idrottsutövare av en sådan ideell förening som avses i 7 kap. 7 § första stycket inkomstskattelagen (1999:1229) och som har till huvudsakligt syfte att främja idrottslig verksamhet och det kan antas att det som föreningen sammanlagt kommer att betala ut under kalenderåret understiger ett halvt prisbasbelopp. 4. ersättningen betalas ut till en idrottsutövare av en ideell förening som har till ändamål att främja idrott och som uppfyller kraven i 7 kap. 4–6 och 10 §§ inkomstskattelagen (1999:1229) och det kan antas att det som föreningen sammanlagt kommer att betala ut under kalenderåret understiger ett halvt prisbasbelopp. En inkomstdeklaration ska lämnas av 1. aktiebolag, ekonomiska föreningar och sådana stiftelser, andra liknande subjekt eller andra tillgångsmassor som enligt stiftelseförordnande eller motsvarande bestämmelse har till huvudsakligt ändamål att tillgodose viss släkts, vissa släkters eller bestämda fysiska personers ekonomiska intressen, 2. sådana ideella registrerade trossamfund som avses i registrerade trossamfund som avses i 7 kap. 7 och 14 §§ inkomstskatte- lagen (1999:1229), (1999:1229), 1 Senaste lydelse 2011:1289. under beskattningsåret har överstigit grundavdraget enligt 63 kap. 11 § den lagen, beskattningsåret har överstigit grundavdraget enligt 63 kap. 11 § den lagen, 3.andra juridiska personer än sådana som avses i 1 och 2, med undantag för dödsbon och svenska handelsbolag, om de skattepliktiga intäkterna under beskattningsåret har uppgått till sammanlagt , och 4.andra juridiska personer än dödsbon för vilka underlag för statlig fastighetsskatt, fastighetsavgift, avkastningsskatt på pensionsmedel eller särskild löneskatt på pensionskostnader ska fastställas. Ett beslut om omprövning till nackdel för den som beslutet gäller av ett beslut om skatt eller avgift som avses i 2 kap. 2 § får meddelas från utgången av det kalenderår då beskattningsåret har gått ut (efterbeskattning) om 1.ett beslut har blivit felaktigt eller inte fattats på grund av att den uppgiftsskyldige a)under förfarandet har lämnat oriktig uppgift till ledning för egen beskatt- b)har lämnat oriktig uppgift i ett mål om egen beskattning, c)inte har lämnat en deklaration eller låtit bli att lämna en begärd uppgift, d)inte har lämnat begärt varuprov, 2.en felräkning, felskrivning eller något annat uppenbart förbiseende ska rättas, 3.kontrolluppgift som ska lämnas utan föreläggande har saknats eller varit felaktig och den som uppgiften ska lämnas för inte har varit skyldig att lämna inkomstdeklaration, 4.det föranleds av ett beslut i ett ärende eller mål a)om en annan skatt eller avgift som avses i 2 kap. 2 §, eller samma skatt eller avgift som avses i 2 kap. 2 §, men för en annan redovisningsperiod, ett annat beskattningsår eller en annan person, b)om fastighetstaxering, c)om utländsk skatt eller om obligatoriska utländska socialförsäkringsavgifter som avses i 62 kap. 6 § inkomstskattelagen (1999:1229), d)enligt lagen (2005:807) om ersättning för viss mervärdesskatt för kommuner, landsting, kommunalförbund och samordningsförbund, e)om huruvida en inkomst ska beskattas enligt inkomstskattelagen eller enligt lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta eller lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl., eller f)om Skatteverkets prissättningsbesked enligt lagen (2009:1289) om prissättningsbesked vid internationella transaktioner eller beslut om ändring av sådant prissättningsbesked, 5. en förening eller ett registrerat trossamfund inte har genomfört en investering inom den tid som föreskrivs i ett sådant beslut som avses i 5. en förening eller ett registrerat trossamfund inte har genomfört en investering inom den tid som föreskrivs i ett sådant beslut som avses i 2 Senaste lydelse 2012:387. 7 kap. 12 § inkomstskattelagen eller inte har följt ett annat villkor i följt ett annat villkor i 6. det föranleds av en uppgift om skalbolag enligt 31 kap. 14 §. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången på beskattningsår som börjar efter . 3.26Förslag till lag om ändring i lagen (2011:1269) om godkännande av gåvomottagare vid skattereduktion för gåva Härigenom föreskrivs att 6–8 och 15 §§ lagen (2011:1269) om godkännande av gåvomottagare vid skattereduktion för gåva ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse En svensk stiftelse, en svensk ideell förening eller ett svenskt registrerat trossamfund ska efter ansökan godkännas som gåvomottagare under förut- 1. den sökande 1. den sökande vid beslutet om slutlig skatt året före det år då slutlig skatt året före det år då ansökan görs är inskränkt skatt- ansökan görs är inskränkt skatt- skyldig enligt bestämmelserna i 7 kap. skyldig enligt 7 kap. 3 § inkomst- 3, 7 eller 14 § inkomstskattelagen skattelagen (1999:1229), (1999:1229), 2. den sökande har som ändamål 2. den sökande har som ändamål att bedriva hjälpverksamhet bland behövande eller att främja vetenskap- eller vetenskaplig forskning eller helt lig forskning eller helt eller delvis eller delvis bedriver sådan verksam- bedriver sådan verksamhet, 3. det är sannolikt att den sökande a) även vid de två beslut om slutlig a) även vid de två beslut om slutlig skatt som fattas efter det beslut som skatt som fattas efter det beslut som avses i 1 kommer att bli inskränkt avses i 1 kommer att bli inskränkt skattskyldig enligt de bestämmelser som anges i samma punkt, och som anges i samma punkt, och b)kommer att använda gåvorna på det sätt givarna avsett, 4.det av den sökandes bokföring eller räkenskaper är möjligt att avgöra vilka gåvor som har tagits emot och hur de har använts, och 5.den sökande har minst en auktoriserad eller godkänd revisor. För en sökande vars skattskyldighet prövas enligt någon annan bestämmelse i 7 kap. inkomstskattelagen (1999:1229) än de som anges i 6 § 1, ska prövningen enligt 6 § 1 och 3 a gälla frågan om förhållandena är sådana att den sökande skulle ha blivit och skulle komma att bli inskränkt skattskyldig vid tillämpning av någon av de bestämmelser som anges i 6 § 1. För en sökande vars skattskyldighet prövas enligt någon annan bestämmelse i 7 kap. inkomstskattelagen (1999:1229) än 3 §, ska prövningen enligt 6 § 1 och 3 a denna lag gälla frågan om förhållandena är sådana att den sökande skulle ha blivit och skulle komma att bli inskränkt skattskyldig vid tillämpning av 7 kap. 3 § inkomstskattelagen. Som gåvomottagare ska efter ansökan godkännas även utländska sökande om förutsättningarna i 6 § är uppfyllda och den sökande hör hemma i en stat 1.inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, eller 2.med vilken har ingått ett skatteavtal som innehåller en artikel om informationsutbyte eller ett avtal om informationsutbyte i skatteärenden. Prövningen enligt 6 § 1 och 3 a Prövningen enligt 6 § 1 och 3 a ska då gälla frågan om förhållandena ska då gälla frågan om förhållandena är sådana att den sökande skulle ha är sådana att den sökande skulle ha blivit och skulle komma att bli blivit och skulle komma att bli inskränkt skattskyldig enligt någon inskränkt skattskyldig enligt 7 kap. av de bestämmelser som anges i 6 § 1 3 § inkomstskattelagen (1999:1229) om denne skulle beskattas i . om denne skulle beskattas i . För att den sökande ska kunna godkännas som gåvomottagare gäller dessutom att ett skriftligt åtagande enligt 23 kap. 7 § och 38 kap. 1 § skatteförfarandelagen (2011:1244) ska ha kommit in till . ska återkalla ett godkännande som gåvomottagare om 1.innehavaren begär det, 2.förutsättningarna för godkännande är uppfyllda, 3. innehavaren vid ett beslut om slutlig skatt som fattats som avses i 10 § inte är inskränkt skattskyldig enligt bestämmelserna i 7 kap. 3, 7 eller 14 § inkomstskattelagen (1999:1229) eller, när det gäller en svensk mottagare som är inskränkt skattskyldig enligt någon annan bestämmelse i 7 kap. inkomstskattelagen än 3, 7 eller 14 § eller en utländsk mottagare, inte skulle ha blivit inskränkt skattskyldig vid tillämpning av 7 kap. 3, 7 eller 14 § inkomstskattelagen, 3. innehavaren vid ett beslut om slutlig skatt som fattats som avses i 10 § inte är inskränkt skattskyldig enligt 7 kap. 3 § inkomstskattelagen (1999:1229) eller, när det gäller en svensk mottagare som är inskränkt skattskyldig enligt någon annan bestämmelse i 7 kap. inkomstskattelagen än 3 § eller en utländsk mottagare, inte skulle ha blivit inskränkt skattskyldig vid tillämpning av 7 kap. 3 § inkomstskattelagen, 4.innehavaren inte betalar en sådan avgift som avses i 12 § andra stycket, 5.innehavaren inte följer ett föreläggande enligt 14 §, eller 6.innehavaren inte lämnar kontrolluppgifter enligt 22 kap. 22 § skatteförfarandelagen (2011:1244). Om det finns synnerliga skäl, får avstå från återkallelse enligt första stycket 2, 3 eller 6. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Vid tillämpning av 6 § 1, 7 §, 8 § andra stycket och 15 § första stycket 3 ska frågan om inskränkt skattskyldighet för och prövas i förhållande till 7 kap. 3, 7 eller 14 § inkomstskattelagen (1999:1229) i dessa paragrafers lydelse före . 3.27Förslag till lag om ändring i lagen (2012:681) om ändring i lagen (2010:1823) om ändring i lagen (2009:1497) om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi Härigenom föreskrivs att 2 kap. 1 § lagen (1994:1776) om skatt på energi i stället för dess lydelse enligt lagen (2012:681) om ändring i lagen (2010:1823) om ändring i lagen (2009:1497) om ändring i nämnda lag ska ha följande lydelse. Lydelse enligt SFS 2012:681 Energiskatt och koldioxidskatt ska, om inte annat följer av andra stycket, betalas för följande bränslen med angivna belopp: 2710 11 31, 2710 11 41, a) miljöklass 1 b) miljöklass 2 2710 11 31, som avses under 1 2710 19 21, 2710 19 25, 2710 19 41– 2710 19 61– a) har försetts b) inte har 2711 12 11– a) drift av motor- drivet fordon, far- b) annat ändamål 2711 11 00, a) drift av motor- drivet fordon, far- b) annat ändamål I fall som avses i 4 kap. 1 § 7 och 8 och 12 § 4 tas skatt ut med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan de skattebelopp som gäller för bränslets olika användningssätt. Energiskatt och koldioxidskatt ska, om inte annat följer av andra stycket, betalas för följande bränslen med angivna belopp: 2710 11 41, a) miljöklass 1 b) miljöklass 2 2710 11 31, som avses under 1 2710 19 21, 2710 19 25, 2710 19 41– 2710 19 61– a) har försetts b) inte har 2711 12 11– a) drift av motor- drivet fordon, far- b) annat ändamål 2711 11 00, a) drift av motor- drivet fordon, far- b) annat ändamål I fall som avses i 4 kap. 1 § 7 och 8 och 12 § 4 tas skatt ut med ett belopp som motsvarar skillnaden mellan de skattebelopp som gäller för bränslets olika användningssätt. 3.28Förslag till lag om ändring i lagen (2012:797) om ändring i lagen (2009:1497) om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi Härigenom föreskrivs att 6 a kap. 1 och 2 §§ lagen (1994:1776) om skatt på energi i stället för dess lydelse enligt lagen (2012:797) om ändring i lagen (2009:1497) om ändring i nämnda lag ska ha följande lydelse. Lydelse enligt SFS 2012:797 Bränsle som används för nedan angivna ändamål, i förekommande fall med undantag för vissa bränsleslag, ska helt eller delvis befrias från skatt enligt följande, om inte annat anges. Bränsle som inte ger – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – Om skattebefrielse inte följer av tidigare punkter, förbrukning för framställning av värme i en anläggning för vilken utsläppsrätter ska överlämnas enligt 6 kap. 1 § lagen om handel med utsläppsrätter Råtallolja och bränsle som avses i 2 kap. 1 § första stycket 3 b a) i kraftvärmeproduktion b) i annan värmeproduktion Bränsle som används för nedan angivna ändamål, i förekommande fall med undantag för vissa bränsleslag, ska helt eller delvis befrias från skatt enligt följande, om inte annat anges. Bränsle som inte ger – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – – Om skattebefrielse inte följer av tidigare punkter, förbrukning för framställning av värme i en anläggning för vilken utsläppsrätter ska överlämnas enligt 6 kap. 1 § lagen om handel med utsläppsrätter Råtallolja och bränsle som avses i 2 kap. 1 § första stycket 3 b a) i kraftvärmeproduktion b) i annan värmeproduktion Lydelse enligt SFS 2012:797 Om råtallolja förbrukas för ändamål som anges i 1 § 9 b–11 medges befrielse från energiskatten med ett belopp som motsvarar av den energiskatt och av den koldioxidskatt som tas ut på bränsle enligt 2 kap. 1 § första stycket 3 a. Om råtallolja förbrukas för ändamål som anges i 1 § 9 a eller 17 a, medges befrielse från energiskatten med ett belopp som motsvarar av den energiskatt och av den koldioxidskatt som tas ut på bränsle enligt 2 kap. 1 § första stycket 3 a. ändamål som anges i 1 § 17 b, ändamål som anges i 1 § 17 b, av den koldioxidskatt som tas ut på bränsle enligt 2 kap. 1 § som tas ut på bränsle enligt 2 kap. 1 § första stycket 3 a. första stycket 3 a. 4 Den makroekonomiska utvecklingen –Svensk ekonomi har tydligt påverkats av det senaste årets internationella konjunkturnedgång. Tillväxten i svensk BNP mattades av 2012 och har varit låg under inledningen av 2013. –Även om en något starkare utveckling kan anas förväntas tillväxten i svensk ekonomi för bli låg, med fallande export och investeringar. –BNP-tillväxten bedöms öka 2014 jämfört med , till följd av en starkare internationell utveckling och en ökad tillförsikt hos svenska företag och hushåll. Bidraget från hushållens konsumtion väntas bli högt relativt tidigare återhämtningar. –Sysselsättningen och arbetskraften väntas fortsätta öka i god takt 2014. Ökningen i sysselsättningen blir dock inte tillräckligt hög för att arbetslösheten ska minska påtagligt. –Löneökningarna bedöms bli återhållna 2014 och inflationen låg. Penningpolitiken förväntas vara fortsatt expansiv. –Det låga resursutnyttjandet och en god utveckling av de disponibla inkomsterna skapar tillsammans med en internationell återhämtning förutsättningar för en förhållandevis hög BNP-tillväxt 2015–2017. –Det råder en stor osäkerhet om den framtida konjunkturutvecklingen. Riskerna för en svagare utveckling bedöms överväga. I detta avsnitt redovisas prognosen för den ekonomiska utvecklingen i och omvärlden fram t.o.m. 2017.76 För att belysa den osäkerhet som omgärdar prognosen redovisas två alternativa scenarier för den ekonomiska utvecklingen. Osäkerheten ökar dessutom med prognoshorisonten. Till följd av detta har tyngdpunkten i framställningen lagts på prognosen för innevarande och . Utvecklingen 2015– 2017 redovisas i ett separat delavsnitt. Avsnittet avslutas med en beskrivning av hur prognosen har reviderats jämfört med den bedömning som gjordes ekonomiska vårproposition. I avsnittet återfinns jämförelser med andra bedömares prognoser av variablerna BNP, arbetslöshet, inflation och BNP-gap. Genom att redovisa jämförelser med andra bedömare, och motivera större avvikelser, avser regeringen tydliggöra de prognoser och bedömningar som görs. 76 I arbetet med denna prognos har information som fanns tillgänglig fram t.o.m. beaktats. Prognosen är baserad på nu gällande regler och av regeringen föreslagna och aviserade åtgärder i denna proposition. I bilaga 2 redovisas prognosens siffermässiga innehåll i detalj. 4.1Utvecklingen 2013 och 2014 Låg tillväxt i världsekonomin 2012 och 2013 Det internationella konjunkturläget försämrades 2012 och under inledningen av 2013. I euroområdet föll BNP och den ekonomiska utvecklingen i bromsade in. Även i många tillväxtekonomier föll tillväxten tillbaka.77 Världshandeln och industriproduktionen har som en följd av detta mattats av (se diagram 4.1). Diagram 4.1 Världshandel och industriproduktion 2006– Källa: CPB - . En något starkare utveckling kan anas . Aktörer på den finansiella marknaden visar viss tillförsikt och förtroendeindikatorer har stigit bland hushåll och företag i många (se diagram 4.2). Konjunkturnedgången i euroområdet tycks ha nått sin botten. Recessionen ser dock ut att fortsätta i stora ekonomier som och , vilket dämpar den ekonomiska utvecklingen i euroområdet under den resterande delen av 2013. Till detta bidrar ett ansträngt banksystem som begränsar utlåningen, inte minst till små- och medelstora företag. 77 Tillväxtekonomier definieras som länder som inte är medlemmar i . Diagram 4.2 Förtroendeindikatorer i valda länder 2006– Anm.: Serierna är säsongrensade och normaliserade så att medelvärdet är 0 och standardavvikelsen är 1. Data för euroområdet avser tjänste- och tillverknings– industrin. Data för avser tillverkningsindustrin. Källor: Markit, och Sentix. I har förtroendet för den ekonomiska utvecklingen stärkts bland konsumenter och företag . har de längre marknadsräntorna stigit påtagligt . Räntorna steg i anslutning till att den amerikanska började förbereda marknaden på att den senare avser trappa ned de kvantitativa lättnaderna. Det relativt höga ränteläget verkar dämpande på tillväxten i , men penningpolitiken är ändå att betrakta som expansiv och tillväxten förväntas stiga något jämfört med det första. Den svaga utvecklingen medför dock att tillväxten för blir dämpad (se tabell 4.1). Tabell 4.1 Internationell och finansiell ekonomi Procentuell förändring om annat ej anges -0,6 -0,7 Fed funds1,3 1Värde vid respektive års slut. 2Europeiska styrränta i procent. 3Amerikansk styrränta i procent. 4US Dollar per fat. Källor: , , , Reuters EcoWin och egna beräkningar. I bedöms tillväxten stiga ytterligare något 2013, jämfört med . Detta drivs framför allt av en mer expansiv penningpolitik, men även av finanspolitiska stimulanser. De stigande räntorna i stora delar av världen och den ökade oron på finansiella marknader med anledning av konflikterna i har bidragit till en accelererande kapitalflykt från flera tillväxtekonomier. Detta har försvagat valutorna i många länder och centralbankerna i bl.a. och har höjt sina styrräntor i ett försök att motverka försvagningen. För de stora tillväxtekonomierna, , , och , har även präglats av en allmänt ökad osäkerhet inför hållbarheten i den ekonomiska tillväxten. För tillväxtekonomierna sammantaget ser 2013 ut att bli med dämpad tillväxt jämfört med de senaste årens höga tillväxttal. Regeringen bedömer att världsekonomin växer 2013, i linje med den förhållandevis låga tillväxt som även präglade 2012 (se tabell 4.1). Olikartad utveckling i euroområdet BNP förväntas öka i euroområdet 2014 (se tabell 4.1). Bedömningen är dock att tillväxten blir låg och att det tar ytterligare innan arbetslösheten faller tillbaka. De finanspolitiska åtstramningarna bedöms minska i omfattning och därtill förväntas den () behålla styrräntan på en låg nivå. Det alltjämt ansträngda banksystemet i delar av euroområdet förväntas även 2014 bidra till en svag kredittillväxt och till en dämpad investeringsutveckling. En fortsatt hög arbetslöshet medverkar till att tillväxten i konsumtionen blir låg, trots den expansiva penningpolitiken. Utvecklingen för de enskilda länderna inom valutaunionen är olikartad. Den tyska ekonomin förväntas fortsätta att utvecklas förhållandevis starkt även . En uppgång i världshandeln stärker exporten och den expansiva penningpolitiken stimulerar investeringar och konsumtion. Arbetslösheten i förväntas falla ytterligare något. För de ekonomier som dras med svaga offentliga finanser ser utvecklingen däremot ut att bli fortsatt dyster. Tillväxten blir låg 2014 och leder inte till någon nedgång i arbetslösheten. I den amerikanska ekonomin innebär mildare finanspolitiska åtstramningar förbättrade utsikter för en återhämtning 2014. Styrräntan bedöms fortsatt ligga kvar på en nivå strax över noll procent, även om en fortsatt nedtrappning av de kvantitativa lättnaderna väntas. Penningpolitiken är därmed mycket expansiv även 2014. Detta bidrar tillsammans med en minskad skuldsättning hos de amerikanska hushållen och en allt starkare utveckling på både arbets- och bostadsmarknaden till att konsumtionen förväntas ta fart ytterligare. En allt högre aktivitet på bostadsmarknaden skapar också förutsättningar för en högre tillväxt i bostadsinvesteringarna. BNP-tillväxten i 2014 bedöms sammantaget bli högre än 2013 (se tabell 4.1). Om hänsyn tas till det låga resursutnyttjandet är tillväxttakten 2014 ändå att betrakta som återhållsam. Arbetslösheten förväntas minska något, men inte falla tillbaka till nivåer som föranleder den amerikanska att börja höja räntan. Högre global tillväxt 2014 Den återhämtning som inleds i den japanska ekonomin 2013 förväntas fortsätta även 2014, med stöd av en expansiv penningpolitik. Inflationen ser ut att bli positiv, efter ett drygt decennium av deflation. I tillväxtekonomierna fortsätter tillväxten att vara lägre än vad som var fallet under inledningen av , bl.a. som en effekt av de högre styrräntor som följt i spåren av den senaste tidens oro på valutamarknaderna. Världsekonomin bedöms växa i en något högre takt 2014 jämfört med (se tabell 4.1). I de stora ekonomier sker en viss återhämtning, men resursutnyttjandet är fortsatt lågt. Stabil ekonomisk-politisk utveckling är en förutsättning för en återhämtning Prognosen för den internationella ekonomins utveckling förutsätter att de relativt stabila ekonomisk-politiska förhållanden som präglat stora delar av världen fortsätter att råda. Finansmarknaderna har visat en stor motståndskraft mot negativa nyheter. Denna utveckling beror till stor del på ECB:s utfästelser om stödköp av statsobligationer på andrahandsmarknaden, via det s.k. OMT- programmet.78 Programmet har ännu inte testats i praktiken. Den internationella prognosen förutsätter emellertid att ECB och euroområdets medlemsländer infriar sina löften om detta skulle visa sig vara nödvändigt. Vidare förutsätts att de länder som omfattas av låneprogram från ECB, EU och fortsätter att uppfylla långivarnas krav och att de blir redo att erhålla sin finansiering direkt på kreditmarknaden. Utöver detta är den internationella prognosen även baserad på ett scenario där fortsatta åtgärder vidtas för att förstärka det europeiska banksystemet. I förutsätts att finansieringen av den federala staten inte äventyras. Det s.k. skuldtaket har varit föremål för omfattande inrikespolitisk turbulens. har emellertid politiska uppgörelser nåtts som medfört att skuldtaket har kunnat höjas. Prognosen förutsätter att så även sker i samband med förhandlingarna . Den internationella prognosen baseras på att marknadsräntor i och euroområdet fortsätter att stiga, men i en mer gradvis takt, och att ränteutvecklingen är förenlig med en återhämtning. Vidare förutsätts den valutaoro som präglat många tillväxtekonomier dämpa den ekonomiska utvecklingen något i vissa länder, men att betydande realekonomiska effekter på världsekonomin uteblir.