prop · H1031d8 · 2013-09-18 00:00:00 — Arbetet inom ramen för dessa bör utvecklas ytterligare. är en central resurs för samhällets krisberedskap till sjöss med ansvar såväl inom skydd mot olyckor som för att förebygga, motstå och hantera krissituationer. har aviserat om ekonomiska underskott . Regeringen ser allvarligt på avisering om kommande ekonomiska underskott och avser, i en samlad process i , inleda ett arbete i syfte att skapa balans mellan verksamhet och ekonomi. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Förstärkningsresurser finns på alla nivåer från lokalt till internationellt. Förmågan att ta emot internationellt stöd behöver utvecklas och bli en integrerad del i samhällets förmåga att hantera allvarliga olyckor och krissituationer. Regeringen vill betona det ansvar som finns på lokal och regional nivå för att tillräckliga resurser finns för att hantera olyckor och kriser samt vikten av samverkan i detta avseende på lokal och regional nivå, inklusive privat-offentlig samverkan. Krisberedskapsarbetet sträcker sig bortom nationsgränser och bedrivs i samverkan med andra. Såväl på nordisk, EU- som internationell nivå finns uttryck för solidaritet mellan olika länder vid kriser och katastrofer. Det är viktigt att detta omsätts i praktisk handling även i planeringsskedet med konkreta åtgärder för att ge och ta emot hjälp. På detta sätt omsätts EU:s solidaritetsklausul, den nordiska solidaritetsförklaringen och den svenska solidaritetsdeklarationen i praktiken (prop. 2008/09:140, bet 2008/09:FöU10, rskr 2008/09:292). Regeringen konstaterar att det stora antalet aktörer i samhällets säkerhetsarbete gör styrningen på området krävande. De kommunala handlingsprogrammen skapar dock förutsättningar för ett brett och målstyrt säkerhetsarbete. För att säkerställa att detta uppnås, behöver arbetet med handlingsplanerna utvecklas ytterligare med stöd av bl.a. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Det är vidare viktigt att samhällsviktig verksamhet kan upprätthålla en grundläggande funktionalitet vid en allvarlig händelse, kris eller krig. För att nå full effekt av de satsningar som görs inom samhällets krisberedskap behöver arbetet för ett mer sammanhållet krisberedskapsarbete fortsätta. För att möjliggöra styrning och uppföljning samt för aktörerna att ta sitt ansvar enligt ansvarsprincipen, bör det finnas tydliga mål och bedömningar av de risker som samhället står inför. Arbetet med resultatmål för samhällets krisberedskap och en nationell riskbedömning bör fortsätta och i högre grad bli styrande för de åtgärder, såväl gemensamma som hos varje aktör, som vidtas. Krav på förmåga, bl.a. genom normering, för samhällsviktig verksamhet bör formuleras. Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps arbete med nationella risk- och förmågebedömningar är viktiga instrument och bör fortsatt utvecklas. Insatsförsvaret är i hög grad beroende av att samhällsviktig verksamhet i övrigt fungerar för att lösa sina uppgifter. Kriser och incidenter som inbegriper militära maktmedel kan uppstå i närområde och påverka samhället i stort. kan militära angreppshot aldrig uteslutas. Regeringen vill därför betona vikten av att planeringen inom samhällets krisberedskap 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 omfattar hela hotskalan och samhällets samlade resurser. För att åstadkomma detta bör det i relevanta delar ske en samordning mellan planeringen av samhällets krisberedskap och försvarsplaneringen. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 har beslutat att målet för det militära försvaret ska vara att enskilt och tillsammans med andra, inom och utom landet, försvara och främja vår säkerhet (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292). Detta ska ske genom att: hävda suveränitet, värna suveräna rättigheter och nationella intressen, förebygga och hantera konflikter och krig samt skydda samhället och dess funktionalitet i form av stöd till civila myndigheter. Av detta följer att Försvarsmakten, enskilt och tillsammans med andra myndigheter, länder och organisationer, ska lösa följande uppgifter: försvara och främja vår säkerhet genom insatser på vårt eget territorium, i närområdet och utanför närområdet, upptäcka och avvisa kränkningar av det svenska territoriet och i enlighet med internationell rätt värna suveräna rättigheter och nationella intressen i områden utanför detta samt med befintlig förmåga och resurser bistå det övriga samhället och andra myndig- heter vid behov. ska utvecklas i enlighet med de krav på operativ förmåga som har beslutat och i den takt ekonomin medger (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292). 2010 beslutat om inriktningen för Försvarsmakten –2014. God försvarsförmåga ska genom planering även finnas i sådan verksamhet som är väsentlig för samhällets grundläggande behov vid ett eventuellt framtida väpnat angrepp samt vid eventuella kriser eller incidenter som inbegriper militära maktmedel i vårt närområde. Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att utnyttja en kredit i som uppgår till högst 40 i händelse av krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden. Skälen för regeringens förslag: Regeringen fick nyttja en kredit i på högst 40 . Regeringen anser att ett motsvarande bemyndigande bör lämnas . Beredskapskrediten ska säkerställa att en nödvändig beredskapshöjning inte förhindras eller fördröjs därför att regeringen inte disponerar nödvändiga betalningsmedel. Om beredskapskrediten utnyttjas, avser regeringen att återkomma till med redovisning av behovet av medel för den fortsatta verksamheten. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Regeringen bör mot denna bakgrund bemyndigas att utnyttja en kredit i som uppgår till högst 40 i händelse av krig, krigsfara eller andra utomordentliga förhållanden. I tabellen nedan redovisas Försvarsmaktens anslagsförbrukning uppdelat på prestationsgrupper enligt Försvarsmaktens redovisning. Prestationsgruppen övriga verksamheter omfattar bl.a. statsceremoniell verksamhet och exportstöd. Anslagsförbrukningen redovisas mot anslagen 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap, anslaget 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser, anslaget 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar, anslaget 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar samt anslaget 1:5 Forskning och teknikutveckling. Tabell 3.1 Försvarsmaktens anslagsförbrukning 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 3.2.3Försvarsmaktens operativa förmåga har Försvarsmakten konstaterat Utifrån inriktning för försvaret (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292) har regeringen beslutat om Försvarsmaktens uppgifter och krav på operativa förmågor för att stegvis få en ökad tillgänglighet och användbarhet. Försvarsmakten har haft förmåga att möta de krav som ställs på omvärldsbevakning, insatser för att hävda territoriella integritet, och insatser internationellt samt utveckling av insatsorganisationen. Regeringen bedömer dock att det fortfarande finns begränsningar i förutsättningarna för Försvarsmakten att kunna möta olika händelseutvecklingar och hot som kan uppstå vid ett försämrat omvärldsläge. Främst rör bristerna begränsad tillgänglighet av förband, liksom att förbanden med de nya personalkategorierna ännu inte är samövade. Det finns vidare brister avseende planläggning samt tillgänglighet och prestanda i vissa materielsystem. Likväl bedömer regeringen att Försvarsmakten kan möta de hot och utmaningar som finns i dagens omvärld. Regeringens övergripande bedömning är att den operativa förmågan successivt kommer att öka i takt med att omställningen mot insatsorganisation 2014 fortsätter. bedömer regeringen, mot bakgrund av ovanstående, att Försvarsmaktens haft förmåga att upprätthålla och utveckla ett militärt försvar med grund i förmågan till väpnad strid. 3.2.4Förbandsverksamhet, beredskap och fredsfrämjande insatser m.m. Nationell incidentberedskap och insatser nationellt har Försvarsmakten vidmakthållit förband för att upprätthålla nationell beredskap och förmåga att hävda den territoriella integriteten. Sjöterritoriet och luftrummet har kontinuerligt övervakats av olika typer av sensorer. I det enskilda fallet är det Försvarsmakten som inom ramen för sin uppgift och utifrån en kontinuerlig omvärldsanalys anpassar sin beredskap. ett fåtal kränkningar av svenskt territorium. Andra nationer fortsätter att öva längs gränser och antalet kränkningar i luften har ökat något, huvudsakligen till följd av förändrade rutiner för ansökan om diplomatiskt tillstånd. Regeringens bedömning är att Försvarsmakten har upprätthållit samtliga delar av incidentberedskapen i enlighet med beslutade krav. Försvarsmaktens stöd till övriga samhället Regeringen bedömer att Försvarsmakten uppfyllt ställda mål vad gäller stöd till samhället. Försvarsmaktens stöd till samhället har i stort genomförts i normal omfattning, i förhållande till . En större stödinsats har genomförts med anledning av det havererade norska Herculesplanet på . Utöver detta har Försvarsmakten bl.a. genomfört sökinsatser efter försvunna personer, sjöräddningsinsatser, ammunitionsröjningsinsatser samt lämnat stöd med bandvagnar vid snöoväder. 2012 har präglats av ökad samverkan, planläggning och övning, vilket har ökat Försvarsmaktens förmåga att lämna stöd till civil verksamhet. Försvarsmaktens regionala staber, som inrättades , utgör en viktig del av detta. För att tillgodose samhällets behov av en effektiv helikopterkapacitet vid allvarliga händelser tillsatte Försvarsdepartementet en utredare med uppgift att överväga Försvarsmaktens möjligheter att stödja polisens nationella insatsstyrka med medeltung helikopterkapacitet (Fö2013:A). I uppdraget ingick att lämna ett samlat förslag på hur Försvarsmakten kan stödja polisen vid allvarliga händelser, föreslå nödvändiga förordningsändringar samt redovisa totalkostnaden för att inrätta funktionen och utföra uppgiften. Utredaren bedömer att en gemensam förmåga för enkla och avancerade transporter samt insatser enligt lagen (2006:343) om Försvarsmaktens stöd till polisen vid terrorismbekämpning bör byggas upp . Tillgänglig infrastruktur bör användas för att kunna påbörja arbetet omgående. Utredaren föreslår en stegvis uppbyggnad av stödet som En beredskap för tillgänglighet dygnet runt, är enligt utredaren möjligt . Att lämna det stöd utredaren föreslår kommer att påverka Försvarsmaktens dimensionering. Den nya uppgiften kommer att påverka helikopterbataljonens utrymme att genomföra andra insatser. Om medel ställs till förfogande är bedömningen att sådant stöd bör vara en del av målet för det militära försvaret. Förslaget föreslås att finansieras genom att anslag 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap tillförs medel. Utredaren bedömer att beredskapens slutliga utformning måste belysas ytterligare och avgöras i samband med övergången till stöd dygnet runt, året om och att ytterligare underlag från myndigheterna därför kommer att behövas. Vidare föreslås att Försvarsmakten och polisen gemensamt analyserar de norska erfarenheterna av terrorattentatet när det gäller behovet av ett helikopterstöd och hur det bör dimensioneras. har till FN, EU och Nato anmält förband till internationella styrkeregister. Dessa register sammanställer de resurser som kan komma att ställa till FN, EU och Nato:s förfogande när det gäller internationella fredsfrämjande insatser. Samarbetet inom Partnerskap för fred (PFF), med Nato samt inom EU och FN är betydelsefullt för utvecklingen av Försvarsmaktens förmåga. Inom ramen för samarbetet genomför Försvarsmakten bl.a. övningsverksamhet, erfarenhetsutbyte och deltagande i internationella insatser. Samarbetet har bl.a. medfört ökad färdighet för Försvarsmaktens personal, förbättrad interoperabilitet och ökad operativ förmåga och har även ökat civila myndigheters förmåga att bidra till internationella och nationella insatser. Regeringen bedömer att samarbetet inom ramen för FN, EU och Nato har bidragit till Försvarsmaktens förmåga att genomföra fredsfrämjande insatser och hävda territoriell integritet. Det har vidare ökat Försvarsmaktens förmåga att ge och ta emot militärt stöd. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 har totalt 1 566 personer, varav 123 kvinnor och 1 442 män, tjänstgjort i internationella militära insatser. Svenska förband har deltagit i insatser i och Kosovo. Personal i internationella insatser Försvarsmakten redovisar resultaten från sitt deltagande i internationella insatser till regeringen. Årsredovisningen visar att den internationella insatsverksamheten genomförts i enlighet med verksamhetens krav. av Försvarsmaktens personal har genomfört internationella insatser vilket bidragit till ökad förmåga att planera, leda och genomföra insatser. Genom att bidra till internationella insatser har också haft insyn och även möjlighet att påverka beslut i de olika organisationer som leder insatserna. har Försvarsmakten fortsatt implementeringen av resolution och 1820 omfattande bl.a. integrering av genderperspektiv i de internationella insatserna. Försvarsmakten har fortsatt utvecklat den missionsförberedande utbildningen. Regeringens samlade bedömning är att de förband, som deltagit i internationella insatser, har uppfyllt de krav som ställts i respektive insatsområde vad gäller förbandens organisation, utrustning och bemanning. De svenska förbanden har vidare i allt väsentligt fullgjort förelagda uppgifter på ett förtjänstfullt sätt och genomfört verksamhet med hög kvalitet. Assistance Force (ISAF), I har det svenska förbandet fortsatt arbetat med att stödja de afghanska säkerhetsstyrkorna, huvudsakligen genom rådgivning och utbildning. Särkostnaden för insatsen uppgick till . har överfört ansvaret för säkerheten från ISAF till de afghanska säkerhetsstyrkorna, i de fyra provinser i norra där har haft ledningsansvar. avvecklades den regionala enheten för säkerhet och återuppbyggnad i Mazar-e (Provincial Reconstruction Team), för vilken haft ledningsansvar. Enheten ersattes av en ny struktur, benämnd Transition Support Team (TST MeS), vilken består av en militär del och en civil del, med syftet att stödja de afghanska samhälls- och säkerhetsstrukturerna i norra . De samlade svenska insatserna i norra placerades därmed under civil ledning. Det svenska militära förbandet är dock fortsatt inordnat i den internationella säkerhetsstyrkans ledningsstruktur. Det militära bidraget till ISAF har anpassats och omstrukturerats i enlighet med den övergripande planeringen för ISAF och dess kommande utfasning samt i enlighet med inriktning om en övergång från stridande till stödjande insatser och en successiv reducering av det militära engagemanget. Detta har bl.a. inneburit att det svenska förbandet på plats i minskades med 100 personer för att totalt uppgå till cirka 400 personer på plats. Avveckling av infrastruktur och materiel har inletts. Avvecklingen av infrastruktur kräver samordning, både i insatsområdet, i samt i relation till andra länder. Ett närmare samarbete med , och initierades och infördes i syfte att gemensamt upprätthålla fortsatt god effekt av verksamheten som successiva militära neddragningar genomförs. Samarbetet som benämns Nordic Baltic Transition Support Unit är inriktat på militära och polisiära rådgivningsinsatser i två provinser i norra . Den helikopterenhet för medicinsk evakuering som tillfördes , och som ersattes med fyra helikoptrar ur 16-systemet, har bidragit med sjuktransportförmåga enligt plan. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 skiftet till 16-systemet förstärktes det svenska helikopterbidraget till ISAF. bestod styrkebidraget även av ett flygplan av typen som använts för materiel- och persontransporter. Förstärkning med strategisk reserv har genomförts . Detta har möjliggjort för förbandet att lösa ytterligare tillförda uppgifter, bl.a. avvecklingen av infrastruktur, utan att påverka övrig verksamhet. Insättande av strategisk reserv i pågående insats är också värdefullt för att kunna pröva och utveckla Försvarsmaktens beredskapssystem. Regeringens bedömning är att det svenska förbandets verksamhet inom ramen för ISAF har haft god effekt i insatsområdet. Det stöd som det svenska förbandet har tillhandhållit har bidragit till en ökad förmåga hos de afghanska säkerhetsstyrkorna att hantera säkerhetsläget i insatsområdet och det vidare ansvarsområdet i norra . Kosovo Force (KFOR), Kosovo Det svenska styrkebidraget till KFOR har uppgått till 55 befattningar. Särkostnaden uppgick till vilket är under tilldelad ram. Underutnyttjandet beror på lägre logistik- och personalkostnader än beräknat. har förbandets verksamhet främst varit inriktat på s.k. samverkans- och observationsgrupper (Liaison Monitoring Teams, LMT) samt stöd till uppbyggnad av lokala säkerhetsstrukturer genom militära rådgivare, stabsofficerare och stödresurser. Svenska LMT-grupper verkar i och Gracanica. Sedan fjärde kvartalet 2011 har ledningsansvar för ett antal övriga LMT-grupper. Svenska militära rådgivare ingår i Nato:s rådgivningsgrupp (Nato Advisory Team), som har till uppgift att verka som rådgivare på ministerienivå i försvarsrelaterade frågor. Då i enlighet med behandling av regeringens proposition (2011/12:33, bet. 2011/12:UFöU3, rskr. 2011/12:82) ska lämna KFOR innan utgången av 2013 har planering av tillbakadragandet genomförts och förberedelser vidtagits. Regeringens bedömning är att det svenska förbandets verksamhet inom ramen för KFOR har haft god effekt i insatsområdet. Det stöd som det svenska förbandet har tillhandhållit har bidragit till att skapa ett tryggare och säkrare samhälle för invånarna i . Vidare är bedömningen att genom informationsinhämtning samt uppbyggnad av Kosovos säkerhetsstrukturer, genom rådgivning och samverkan med såväl civila som militära aktörer, har bidragit till en god uppfattning om läget och händelseutvecklingen i Kosovo. Anslag 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser uppgick till inklusive ett anslagssparande på . Anslaget finansierar särutgifterna för de internationella förbandsinsatser som Försvarsmakten genomför. Tabellen nedan visar tilldelade medel och utfall för de av regeringen beslutade insatserna. Tabell 3.2 Utfallet för anslaget 1:2 Fredsfrämjande förbandsinsatser 2012 United Protector /02 Försvarsmaktens underskridande av tilldelade medel beror bl.a. på att campkostnader för ISAF samt logistikkostnader för avveckling av OUP har blivit lägre än prognostiserat. Det totala anslagssparandet uppgår till . har omfattningen verksamhet avseende säkerhetssektorreform (SSR) stadigt ökat. Försvarsmakten har genomfört och fortsatt utveckla stöd till SSR och kapacitetsuppbyggande verksamhet. Stödet har bestått av erfarenhetsutbyten, kunskapsöverföring såsom utbildnings- och mentorstöd, sekonderad personal till SSR- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 insatser och stöd till militär kapacitetsuppbyggnad. Verksamhet har genomförts i , , , och på västra . Huvuddelen av aktiviteterna har genomförts i nära samarbete med de nordiska och baltiska länderna. Försvarsmakten har även lämnat stöd till uppbyggnaden av den somaliska regeringens säkerhetsstyrkor i den av EU-ledda insatsen European Union Training Mission in (EUTM ). Verksamheten har genomförts i två rotationer med svensk personal i stabsbefattningar samt instruktörer. ledde det gemensamma arbetet med SSR-stöd inom det så kallade nordiskbaltiska initiativet. Det organisationsöverskridande samarbetet i SSR-frågor inom och mellan berörda myndigheter avses fortsätta. Regeringens samlade bedömning är att det svenska SSR-stödet har bidragit positivt till utvecklingen inom respektive verksamhetsområde. Förbandsverksamhet och beredskap belastats med för genomförd SSR- verksamhet. Verksamheten finansieras av anslagen 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap, 1:3 Anskaffning av materiel och anläggningar, 1:4 Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar, 1:6 Totalförsvarets rekryteringsmyndighet samt 1:7 Officersutbildning m.m. Genomförandet av försvarsreformen och införandet av insatsorganisation 2014 fortsätter i enlighet med beslut (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2009/10:269) och regeringens inriktningsbeslut för perioden –2014. Regeringen bedömer att den operativa förmågan successivt ökar i takt med att omställningen mot insatsorganisation 2014 fortsätter. Parallellt med detta omfattande arbete har förband ur insatsorganisationen för pågående och planerade insatser, incidentberedskap och styrkeregister. Den successiva uppbyggnaden av insatsorganisationen och dess beredskap har i stort sett följt målen för verksamheten med undantag för rekrytering av tjänstgörande soldater. Samtliga krigsförband har krigsplacerad personal och arbete pågår med krigsplacering av materiel. införde Försvarsmakten ett nytt mobiliseringskoncept och mobiliseringsplanering är genomförd vid samtliga förband. Likaså har Försvarsmakten infört ett koncept för hur krigsförbandsövningar ska genomföras. Förbanden har även påbörjat krigsförbandsövningar. Förbandsproduktionen har påverkats av framförallt störningar i reservdelsförsörjningen, som uppstod vid införande av funktionen inom det integrerade resurs- och ekonomiledningssystemet, PRIO. Även personalvakanser inom vissa funktioner har påverkat måluppfyllelsen negativt. trädde lagen (2012:332) om vissa försvarsmaktsanställningar i kraft. Det innebar att Försvarsmakten fick de författningsmässiga grunderna för att tidsbegränsat kunna anställa kontinuerligt och tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän (prop. 2011/12:115, bet. 2011/12:FöU5, rskr. 2011/12:216). Regeringen bedömer att det personalomstruktureringsarbete som Försvarsmakten slutförde innebär att myndigheten nu har en bättre uppfattning om bemanningsläget i insatsorganisationen än innan omstruktureringen. Den successiva övergången till insatsorganisation 2014 innebär att befintlig materiel och personal kvarstår fram till dess att förbanden i den nya organisationen har organiserats. Samtliga förband i insatsorganisationen och förbandsreserven ska således enligt regeringens inriktning vid varje givet tillfälle vara fullt bemannade med krigsplacerad personal. Det är myndighetens ansvar att säkerställa detta. utveckling följs upp löpande av regeringen inom ramen för gängse processer. bygger sin säkerhet tillsammans med andra. , liksom många av länder, står inför utmaningar vad gäller att på ett kostnadseffektivt sätt använda, 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 vidmakthålla och utveckla militära förmågor. Ett sätt att möta dessa utmaningar är att fördjupa det internationella samarbetet t.ex. genom att metodiskt arbeta för ökad interoperabilitet, nya övningsformer samt samutnyttjande och gemensamt ägande av militära förmågor och resurser. I budgetpropositionen konstaterade regeringen att överväganden om samutnyttjande och gemensamt ägande av militära förmågor och resurser ska integreras som en naturlig del i nationella planerings- och beslutsprocesser. Målsättningen är att detta ska möjliggöra en effektiv resursanvändning och ökad operativ effekt i Försvarsmaktens verksamhet. har ett stort antal konkreta aktiviteter och samarbeten genomförts. Regeringen vill särskilt lyfta fram det nordiska samarbetet avseende taktisk flygtransport där en avsiktsförklaring undertecknades mellan , , och vilket bedöms skapa förutsättningar för ett framtida samarbete som kan lägga grunden till effektivitetsvinster . Vidare vill regeringen peka på det gränsöverskridande samarbetet mellan flygstridskrafterna i norra delen av (Cross Border Training North). Genom detta samarbete har de svenska flygstridskrafterna regelbundet kunnat öva på en mer kvalificerad nivå än vad som annars hade varit fallet. har avtal tecknats med avseende motsvarande verksamhet i södra delar (Cross Border Training South). driver, tillsammans med andra europeiska länder inom ramen för den Europeiska försvarsbyrån (), också ett demonstrationslaboratorium för forensisk analys av improviserade sprängladdningar i , som har bidragit till bättre skydd för den internationella insatsen. Ett flertal internationella övningar har genomförts med deltagande av förband från olika stridskrafter.