prop · H003121 · 2013-03-21 00:00:00 — Detta förhållande kan delvis bero på att Skolinspektionen inte informerar tillräckligt om de höga krav som ställs för att få ett godkännande som enskild huvudman. Skolinspektionens statistik visar att av de skolor som faktiskt startar får en relativt stor andel anmärkningar vid förstagångstillsynen. Ett fåtal huvudmän har även fått sina tillstånd indragna på grund av allvarliga brister vid förstagångstillsynen. Enligt kan Skolinspektionen använda sig av erfarenheterna från förstagångstillsynen genom att i sin prövning av nya ansökningar uppmärksamma sådana aspekter där brister ofta förekommer. Myndigheten kan då kontrollera hur sökandens plan för verksamheten ser ut i dessa avseenden. övergripande slutsats av granskningen är att så som prövningen är utformad , lägger Skolinspektionen inte tillräckligt tydlig vikt vid sin funktion som gatekeeper för att nå lagstiftarens intentioner om ett varierat utbud av skolor som bedrivs av olika huvudmän som kan leva upp till kraven i regelverket. granskning visar också att det finns vissa oklarheter i regleringen som avser påtagliga negativa följder på lång sikt för eleverna eller den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Granskningen visar även att det finns möjlighet att utveckla handläggningen av ansökningar om godkännande av enskilda som vill bli huvudmän så att den blir mer enhetlig och leder till att de skolor som startar kan hålla god kvalitet. Detta kan ske genom att förbättra Skolinspektionens beslutsunderlag samt genom att ge de sökande tydligare information om de krav som finns för att enskilda ska bli godkända som huvudmän. 6.1Skolinspektionens prövning behöver utvecklas Målet med prövningen är att de fristående skolor som startar ska erbjuda utbildning av god kvalitet. Det gynnar inte bara en positiv skolutveckling genom konkurrens, utan ska också innebära att eleverna får sin rätt till utbildning av god kvalitet tillgodosedd om de väljer en fristående skola. Detta var ett av syftena bakom friskolereformen. Enligt förefaller det inte som att lagstiftarens intentioner om att prövningen av enskilda som huvudmän ska vara främjande och också fungera som gatekeeper för att skapa ett varierat urval av skolor, har fått tillräckligt genomslag i Skolinspektionens verksamhet. Mot bakgrund av att både elevunderlaget och antalet fristående skolor kan variera är det viktigt att den dimensionen lyfts fram i Skolinspektionens uppdrag så att långsiktiga målsättning om högre kvalitet genom flera olika huvudmän uppmärksammas i det fortlöpande arbetet med att godkänna enskilda som huvudmän. 6.1.1Inhämtningen av beslutsunderlag kan utvecklas För att kunna pröva om de sökande har förutsättningar att följa gällande regelverk bedömer att Skolinspektionen behöver begära in ett delvis annat beslutsunderlag än vad som sker . I syfte att göra mer träffsäkra bedömningar skulle Skolinspektionen kunna begära in en konkret plan för skolverksamheten från sökanden. I planen kan den sökande visa att den kan omsätta kraven i regelverket i praktiken. För att Skolinspektionen ska kunna bedöma planerna på ett enhetligt sätt bör myndigheten precisera vad planen ska innehålla. menar att Skolinspektionen på ett tydligare sätt bör se det underlag som sökanden ger in i ärendet som en tänkt verksamhetsplan och genomföra prövningen utifrån den planen. utgår Skolinspektionen i sin prövning ifrån svar på frågor i en ansökningsblankett och viss annan stödjande dokumentation. Blanketten fungerar snarare som en checklista mot lagen än som ett sätt att inhämta kunskap om en sammanhållen plan för skolverksamheten. menar att Skolinspektionen utifrån ett mer sammanhållet underlag skulle kunna bedöma om de sökande har SKOLINSPEKTIONENS PRÖVNINGAR AV ANSÖKNINGAR FRÅN ENSKILDA SOM VILL BLI SKOLHUVUDMÄN förutsättningar att följa gällande regelverk. konstaterar att Skolinspektionen verkar ha tolkat att ha förutsättningar att följa gällande regelverk som att den sökande själv ska ha ingående kunskap om skollagen. menar att detta kan vara viktigt, men att ha förutsättningar att följa gällande regelverk bör också förstås i ett vidare perspektiv, där alla relevanta omständigheter för att kunna bedriva en stabil skolverksamhet av god kvalitet bedöms. 6.1.2 Dagens prövning utgör inte alltid en faktisk prövning bedömer att Skolinspektionen inom den ramlagstiftning som finns har möjlighet att lägga upp prövningen på ett annat sätt och att själva välja inom vilka områden prövningen bör fördjupas. anser att det är oklart i vilken utsträckning Skolinspektionen faktiskt prövar den framtida huvudmannens förutsättningar att bedriva skolverksamhet. Detta beror framförallt på att prövningen fokuserar på att kontrollera de sökandes kunskaper om skollagstiftningen genom en ansökningsblankett där de sökande ska svara rätt på alla frågor. Problemen med prövningen beror också delvis på hur frågorna i ansökningsblanketten är utformade. Metoden medför att det finns risk för att Skolinspektionens prövning inte leder till att huvudmän med förutsättningar att följa regelverket blir godkända som huvudmän. Skolinspektionen är väl medveten om vissa av de problem som arbetssättet i prövningen medför. Trots detta har myndigheten inte gjort några större förändringar i sina metoder att få ett bra underlag för sina beslut. 6.1.3Utveckling av prövningen genom kunskap Skolinspektionen har från den egna verksamheten god kunskap om vad som gör en skola framgångsrik. Myndigheten bör, enligt , använda den kunskapen på ett mer metodiskt sätt än vad som sker när de prövar ansökningar om att godkännas som huvudman. anser att Skolinspektionens kunskap från tillsynsverksamheten, kvalitetsgranskningarna samt från forskning i högre grad borde ligga till grund för beslut om vilka områden i sökandens plan för verksamheten som behöver prövas fördjupat. Det kan vara områden som är extra viktiga för att utbildningen ska hålla god kvalitet eller områden där det ofta förekommer brister. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET 6.1.4 Uppföljning utifrån nya förutsättningar Genom granskningen kan konstatera att regeringen i sin styrning av Skolinspektionen på detta område har koncentrerat sig på att underlätta en effektiv ärendehantering, i den meningen att handläggningen ska vara snabb och smidig. Regeringen har också, i regleringsbrev, ställt frågor till Skolinspektionen om likvärdigheten i handläggningen. Vidare har regeringen tillskjutit medel för att Skolinspektionen ska kunna hantera den ökade mängden ansökningar. menar att den kontext i vilken Skolinspektionen agerar har förändrats mycket sedan metoden för prövningen utvecklades. Det finns många fler enskilda huvudmän än när systemet först utvecklades. Detta medför att regeringen behöver följa upp verksamheten också utifrån andra perspektiv och skaffa sig en uppfattning om huruvida regelverket som helhet fortfarande fungerar utifrån de förändringar som skett. Regeringen bör också följa upp om Skolinspektionens prövning lägger tillräcklig tyngd vid myndighetens funktion som gatekeeper i enlighet med intentioner. 6.2Regleringen om påtagliga negativa följder är otydlig Skolinspektionen ska bedöma om etableringen av en fristående skola innebär påtagliga negativa följder på lång sikt för eleverna eller för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna i den kommun där utbildningen ska bedrivas. bedömer att detta är en viktig del i prövningen av om en enskild som huvudman ska godkännas. granskning visar att det finns en rad oklarheter som gäller tillämpningen av denna reglering. Oklarheterna rör vilka elever som avses när bedömningen av negativa följder ska göras, vilken hänsyn som bör tas till redan existerande fristående skolor när nya ansökningar prövas samt hur regleringen ska tillämpas om flera ansökningar från enskilda om att godkännas som huvudman i en viss kommun inkommer. De oklarheter som finns riskerar att gå ut över prövningens effektivitet och därmed i förlängningen påverka hur skolsystemet kan fungera. SKOLINSPEKTIONENS PRÖVNINGAR AV ANSÖKNINGAR FRÅN ENSKILDA SOM VILL BLI SKOLHUVUDMÄN 6.2.1 Några oklarheter i tillämpningen av regelverket har uttryckt att tyngdpunkten för prövningen om huruvida utbildningen orsakar negativa följder på lång sikt ska ligga på en helhetsbedömning av samtliga omständigheter som kan inverka på den aktuella friskoleverksamhetens betydelse för skolväsendet. har även, , uttryckt att prövningen bör göras ur ett elevperspektiv. Skolinspektionen och intervjuade tjänstemän vid anser att prövningen om påtagliga negativa följder för eleverna avser att alla elever ska kunna välja en skola. Skolinspektionen prövar därmed endast de påtagliga negativa följderna för eleverna med avseende på den kommunala skolan och inte på hela skolbeståndet. vill i detta sammanhang lyfta fram att även redan etablerade fristående skolor och dess elever rimligtvis påverkas av ytterligare skoletableringar, inte bara den kommunala skolan och dess elever. Mot bakgrund av det växande antalet skolor som drivs av enskilda huvudmän kan det uppstå oklarheter om hur regleringen av påtagliga negativa följder för elever ska tillämpas. En annan oklarhet i regelverket är hur Skolinspektionens prövningar av en enskild huvudmans långsiktiga ekonomiska stabilitet påverkas av att nya enskilda huvudmän godkänns på samma ort. Skolinspektionen har i en skrivelse till regeringen lyft problemet med att regleringen angående påtagliga negativa följder, som den ser ut i skollagen, kan medföra att rättstillämpningen i vissa avseenden blir rättsosäker. Enligt den tidigare skollagen kunde Skolinspektionen återkalla ett tillstånd, om kommunen påkallade en förnyad prövning och det av utredningen kunde visas att verksamheten förändrats så att negativa följder uppstått för kommunen. Enligt Skolinspektionen bottnar problemen med rättstillämpningen dels i att myndigheten inte längre har denna möjlighet, dels i att Skolinspektionen inte kan göra en helhetsbedömning i de fall flera likartade ansökningar om att starta skola i samma kommun kommit in till myndigheten. Konsekvensen av det första kan bli att en sökande kan ange ett lägre elevantal i sin elevprognos för att få en gynnsammare bedömning av eventuella negativa följder, men sedan ändå ta in ett större antal elever när skolan väl startar. av det senare blir att om alla dessa sökande bedöms kunna följa gällande regelverk, men elevunderlaget i den aktuella kommunen bara möjliggör att en av skolorna startar, får Skolinspektionen problem med att avgöra vem av de sökande som ska godkännas som huvudman. Skolinspektionen menar att om situationen skulle uppstå måste myndigheten godkänna samtliga ansökningar och därmed överlåta till den aktuella kommunen att överklaga beslutet. delar Skolinspektionens uppfattning om problemen och anser att det är angeläget att regeringen uppmärksammar på problematiken så att detta problem kan lösas. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET 6.3Likvärdig handläggning viktigt för en effektiv prövning För att kunna fatta bra beslut behöver Skolinspektionen ha bra handläggningsrutiner. Skolinspektionen behöver förtydliga sina kriterier för vad som utgör en tillräckligt bra ansökan och utveckla stödet till handläggarna. Handläggningen behöver också utvecklas så att handläggarna lättare kan bedöma när de har ett tillräckligt beslutsunderlag. Den enskilde ska ha insyn i processen och därmed ha möjlighet att förutse och förstå det beslut som fattas. 6.3.1Stödet till handläggarna kan utvecklas Enligt har Skolinspektionen fungerande former för stöd till handläggarna avseende hanteringen av ansökningsärenden. Granskningen visar emellertid att innehållet i stödet till handläggarna kan förbättras. Att handläggarna har ett fungerande stöd är centralt för att prövningen ska kunna bli effektiv i den meningen att sökande med förutsättningar att följa gällande regelverk blir godkända som huvudmän. menar att Skolinspektionen behöver förtydliga sina interna kriterier för vad som är en ansökan som tillräckligt väl visar att den sökande har förutsättningar att följa regelverket. Skolinspektionen behöver också kriterier som beskriver vilka krav som ska ställas på verksamheten som godkännandet avser. På så sätt kan stödet utvecklas så att det blir mer användbart i handläggningen. Då kan också bedömningen av ansökningarna göras mer enhetlig och besluten bli tydligare för de sökande. Granskningen visar emellertid också att handläggarna på enheten för tillståndsprövning i stort är nöjda med det stöd de får. 6.3.2 Utbrett kompletteringsförfarande är en risk för likvärdigheten Enligt bör möjligheterna att komplettera ansökan vara så lika som möjligt för att samtliga sökande ska ha samma möjligheter att inkomma med underlag. granskning visar att det förekommer variationer i kompletteringsförfarandet angående hur väl myndigheten lyckas ställa alla sina frågor på en gång samt rörande hur de sökande ombeds komplettera. Handläggarna har uttryckt att det är svårt att bedöma när de ska sluta ställa kompletterande frågor. De har även uttryckt att det är svårt att hitta en balans mellan att fråga tillräckligt mycket för att inte få kritik i ett eventuellt överklagande, men inte så mycket att de handleder den sökande genom ansökningsprocessen. konstaterar således att handläggarna verkar ha svårigheter att avgöra när de har ett tillräckligt underlag för beslut. menar att detta kan bero på en osäkerhet bland handläggarna om vad som är en tillräckligt bra ansökan och en rädsla att förvaltningsrätten ska döma mot besluten. menar att kompletteringarna skulle SKOLINSPEKTIONENS PRÖVNINGAR AV ANSÖKNINGAR FRÅN ENSKILDA SOM VILL BLI SKOLHUVUDMÄN kunna minskas genom bättre handläggarstöd och tydligare kriterier för vad som är en tillräckligt bra ansökan. 6.4Information bör användas som styrmedel Genom sin instruktion har Skolinspektionen i uppgift att sprida information om vad som krävs för att en enskild ska kunna bli godkänd som huvudman. Enligt en tjänsteman vid har Skolinspektionen fått detta uppdrag eftersom det har funnits ett behov av att understryka vikten av information till de sökande. De sökande som besvarat enkät menar att informationen är tydlig men otillräcklig. menar att det omfattande kompletteringsförfarandet och i viss mån även den stora mängden ansökningar tyder på att Skolinspektionen inte lyckas informera i en tillräcklig utsträckning om kraven på ansökningarna. Som beskrivit ovan saknas tydliga kriterier för vad som gör en ansökan godkänd. menar att bristen på tydliga kriterier är ett bakomliggande problem till varför Skolinspektionen inte förmår vara tillräckligt tydlig gentemot de sökande om vad som krävs av en ansökan. Detta medför även att en stor andel beslut överklagas till domstol. Skolinspektionen bör därför bli tydligare om vilka krav som ställs på den som vill bli godkänd som enskild huvudman. Enligt skulle det kunna leda till att de sökande får en mer realistisk bild av vad som krävs av den som vill bedriva skola och till ökad effektivitet genom att endast de som tror sig motsvara kraven ansöker om att få bli godkända. anser dessutom att den information som finns kan göras mer användarvänlig. rekommendationer till regeringen: Regeringen bör följa upp hur Skolinspektionen prövar ansökningar om att godkännas som huvudman utifrån målsättning om höjd kvalitet genom ett varierat utbud av skolhuvudmän. Regeringen bör ge i uppdrag att överväga om lagstiftningen behöver förtydligas i fråga om bedömningen av påtagliga negativa följder på lång sikt för eleverna eller för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna i den kommun där utbildningen ska bedrivas. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET rekommendationer till Skolinspektionen: Skolinspektionen bör utveckla vilket underlag som används för beslut om godkännande av enskild som huvudman. Skolinspektionen bör i högre utsträckning använda egen kunskap och forskning när de prövar det inkomna underlaget. Skolinspektionen bör utveckla tydliga kriterier för vad som krävs för att bli godkänd som enskild huvudman. Skolinspektionen bör använda kriterierna för att förbättra stödet till handläggarna. Skolinspektionen bör använda kriterierna för att öka och förbättra informationen till de sökande genom att förtydliga kraven för att en ansökan ska godkännas. SKOLINSPEKTIONENS PRÖVNINGAR AV ANSÖKNINGAR FRÅN ENSKILDA SOM VILL BLI SKOLHUVUDMÄN GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Förordning (2011:556) med instruktion för . Förvaltningslag, (1986:223). Gymnasieförordning, (2010:2039). Kommunallag, (1991:900). Lag (2010:801) om införande av skollagen. Skolförordning, (2011:185). Skollagen, (2010:800). Proposition 1991/92:95 Om valfrihet och fristående skolor. Proposition 1995/96:200 Fristående skolor med mera. Proposition 2001/02:35 Fristående skolor. Proposition 2006/07:1 Budgetproposition , utgiftsområde 16. Proposition 2007/08:1 Budgetproposition , utgiftsområde 16. Proposition 2007/08:50 Nya skolmyndigheter. Proposition 2009/10:165 Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och trygghet. Proposition 2009/10:157 Bidragsvillkor för fristående verksamheter. Proposition 2011/12:1 Budgetproposition , utgiftsområde 16. SKOLINSPEKTIONENS PRÖVNINGAR AV ANSÖKNINGAR FRÅN ENSKILDA SOM VILL BLI SKOLHUVUDMÄN Riksdagsskrivelse, 1991/92:346. Riksdagsskrivelse, 1996/97:17. Riksdagsskrivelse, 2001/02:184. Riksdagsskrivelse, 2007/08:161. Riksdagsskrivelse, 2009/10:322. Riksdagsskrivelse, 2009/10:370. 1991/92:UbU22. 1996/97:UbU4. 2001/02:UbU7. 2008/08:UbU13. 2009/10:UbU21. 2009/10:UbU22. Kommittédirektiv (2011), Regler och villkor för fristående skolor m.m. (Dir 2011:68). Skolinspektionen (2009a), Skolinspektionens årsredovisning 2008 (kvartal 2008). Dnr: 10-2009:411. Skolinspektionen (2009b), Skolinspektionens årsredovisning 2009. Skolinspektionen (2010), Skolinspektionens uppföljningsbesök på nystartade fristående skolor 2008/2009. Dnr: 39-2010-1202. Skolinspektionen (2011a), Skolinspektionens uppföljningsbesök på nystartade fristående skolor /2010. Dnr: 40-2011:1617. Skolinspektionen (2011b), Skolinspektionens årsredovisning 2010. Dnr: 102010:6658. Skolinspektionen (2011c), Uppföljningsbesök på nystartade fristående skolor /2011. Dnr: 40-2011:5685. Skolinspektionen (2011d), Beslut för grundskola efter tillsyn av Fredens skola i . Dnr: 49-2011:4604. GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Skolinspektionen (2011e), Återkallelse av godkännande för den fristående skolan Kunskapsboningens skola efter tillsyn av Kunskapsboningens skola i kommun. Skolinspektionen (2011f), Skolinspektionens årsredovisning 2011. Dnr: 10-2011:6465. Skolinspektionens skrivelse angående regleringen om påtagliga negativa följder. Dnr 00 2010:6466. (2012c), En bild av skolmarknaden, Syntes av skolmarknadsprojekt. aktuella analyser 2012. Statens skolinspektions föreskrifter om ansökan om godkännande som huvudman för fristående skolor (SKOLFS 2011:154). (2012), framtida befolkning 20122060, Demografiska rapporter 2012:2. , och , (2011). Tilläggsdirektiv till kommittén om regler och villkor för fristående skolor m.m. (U 2011:04). Intervju med företrädare för . Intervju med företrädare för Skolinspektionen . Intervju med handläggare 1 för Skolinspektionen . Intervju med handläggare 2 för Skolinspektionen . Intervju med handläggare 3 och 4 från Skolinspektionen . Intervju med handläggare 5 från Skolinspektionen . Intervju med handläggare 6 och 7 från Skolinspektionen . Intervju med handläggare 8 från Skolinspektionen . Intervju med företrädare för Skolinspektionen . Intervju med företrädare för Skolinspektionen . SKOLINSPEKTIONENS PRÖVNINGAR AV ANSÖKNINGAR FRÅN ENSKILDA SOM VILL BLI SKOLHUVUDMÄN Etableringskontroll/ (Hämtad ). Ansökningar 1997 2012. Ansokningar-1997-2010/ (Hämtad ). Tre skolor fick förelägganden. forelagganden/ (Hämtad ). Kommunernas-yttranden/ (Hämtad ). Beslut , Orsaker till avslag 2011. orsaker-avslag.pdf (Hämtad ). Regelbunden tillsyn , brister i . och%20diagram%20sammanfattning%20-%20regelbunden%20tillsyn%20forsta%20 halvaret%202012%20-%20grundskola.pdf (Hämtad ). Regelbunden tillsyn , brister i gymnasieskolan. och%20diagram%20sammanfattning%20-%20regelbunden%20tillsyn%20forsta%20 halvaret%202012%20-%20gymnasieskola.pdf (Hämtad ). tillstand-riket-2007-2011.pdf (Hämtad ). Skolor och elever i 2011/2012. (Hämtad ). Skolor och elever i gymnasieskolan läsår 2011/2012. (Hämtad ). GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET E-post från Skolinspektionen angående överklaganden. E-post från angående Skolinspektionens informationsuppdrag. SKOLINSPEKTIONENS PRÖVNINGAR AV ANSÖKNINGAR FRÅN ENSKILDA SOM VILL BLI SKOLHUVUDMÄN GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Bilaga 1 Enkät till handläggare på om godkännande av enskilda som huvudmän I denna bilaga redovisas resultat av den enkät som sände ut till samtliga handläggare på Skolinspektions enhet för tillståndsprövning . Enkäten innehöll 27 frågor om bland annat deras uppfattning av syftet med prövningen, arbetssituation, handläggningen av ansökningarna, kompletteringsförfarandet samt kunskaps- och erfarenhetsutbyte på enheten och myndigheten. Enkäten sändes ut till samtliga 19 handläggare på enheten för tillståndsprövning vid . Samtliga respondenter har svarat på enkäten. Det finns dock ett partiellt bortfall om ett svar på fråga 2a. SKOLINSPEKTIONENS PRÖVNINGAR AV ANSÖKNINGAR FRÅN ENSKILDA SOM VILL BLI SKOLHUVUDMÄN Syftet med tillståndsprövningen är, enligt dig, i någon utsträckning att: Syftet med tillståndsprövningen är någonting annat, nämligen: Att bidra till en mångfald av skolor Att säkerställa att sökanden har förutsättningar att verka som huvudman för sökta skolformer och erbjuda eleverna en utbildning i enlighet med författningarnas krav. Att alla elever ges möjlighet att få en god utbildning i en trygg miljö oavsett huvudman Att adekvat pedagogisk kompetens ska finnas på skolan och i skolledningen GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Givet att du har svarat i hög utsträckning eller i ganska hög utsträckning på något eller några av syftena ovan hur relevanta eller irrelevanta anser du att kraven Skolinspektionen ställer på huvudmännen för att nå de/det syftena/syftet med prövningen är? Givet att du har angivit att syftet med tillståndsprövningen är något annat hur relevanta eller irrelevanta anser du att kraven som Skolinspektionen ställer på huvudmännen för att nå de/det syftena/syftet är? SKOLINSPEKTIONENS PRÖVNINGAR AV ANSÖKNINGAR FRÅN ENSKILDA SOM VILL BLI SKOLHUVUDMÄN I vilken utsträckning anser du att det finns en samstämmighet bland er som arbetar med tillståndsprövning om vad syftet med tillståndsprövningen är? Om du tänker på alla ansökningar du hanterat; anser du sammantaget att det är lätt eller svårt att avgöra om en huvudman uppfyller kraven för att få starta en fristående skola? GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Ansökningsblanketten som huvudmännen fyller i är uppdelad i 13 områden. Vi vill att du gör en sammantagen bedömning om hur lätt eller svårt det är att avgöra om en huvudman uppfyller kraven inom de olika områdena i blanketten. Område 4 Utbildningen och 12 Ekonomi i blanketten har vi här delat upp i olika underområden. SKOLINSPEKTIONENS PRÖVNINGAR AV ANSÖKNINGAR FRÅN ENSKILDA SOM VILL BLI SKOLHUVUDMÄN Upplever du att du får tillräckligt internt stöd för att avgöra om huvudmannen har lämnat tillräckliga uppgifter inom de olika områdena i ansökningsblanketten? Samarbetar du regelbundet med kollegor i bedömningen av enskilda ansökningar? GRANSKAR: STATENS INSATSER PÅ SKOLOMRÅDET Anser du att det är lätt eller svårt att ta över en ansökan från en kollega om det skulle behövas? Har du tagit hjälp av för att få råd om vad Skolinspektionen kan/ bör kräva av huvudmännen för att de ska få tillstånd att starta skola? Hur ofta, under ansökningsomgången 2011, hade du kontakt med huvudmannen/män i frågor som gällde de ansökningar du ansvarade för? Med kontakt avses möten, samtal, e-post eller liknande.