prop · H1031d21 · 2013-09-18 00:00:00 — Totalt gjordes 11 531 anmälningar. uppgick antalet webbanmälningar till av alla anmälningar; det totala antalet anmälningar var 5 539. Insatser har gjorts för att öka tillgängligheten för personer med vissa funktionsnedsättningar. Information har även publicerats på ytterligare språk. Myndigheten bytte namn från till Fastighetsmäklarinspektionen. Namnbytet har på olika sätt använts för att nå ut med information om verksamheten till konsumenter och näringsidkare. I övrigt har FMI fortsatt att prioritera att sprida information om den nya fastighetsmäklarlagen. Antalet mediainslag om FMI har mer än fördubblats . (Miljömärkning ) förvaltar på regeringens uppdrag de båda officiella miljömärkningssystemen Svanen och EU-miljömärket EU Ecolabel. ökade statens ägarandel från (prop. 2011/12:99, bet. 2011/12:FiU21, rskr. 2011/12:282). Det statliga stödet Bidrag till miljömärkning av produkter om har huvudsakligen använts för att delfinansiera kriteriearbetet inom de båda miljömärkningssystemen och till att göra EU:s system mer känt på den svenska marknaden. Vid slutet av 2012 fanns 1 311 aktiva Svanenlicenser i inom de 62 produktgrupperna och 30 licenser för EU Ecolabel. fick Svanen ytterligare genomslag på byggmarknaden genom att flera av största aktörer fick Svanen-licenser. Licensinnehavare och upphandlare har utbildats i hur de kan använda miljömärkning vid offentlig upphandling. I syfte att förbättra arbetet med kriterieutveckling inom Svanen har en ny och mer fast nordisk organisation . Regeringen bedömer att de vidtagna åtgärderna sammantaget har bidragit till att förbättra konsumenternas makt och möjlighet att göra aktiva val på marknaden, både nationellt och inom EU. Myndigheterna på konsumentområdet bedöms ha arbetat aktivt och effektivt och därmed ha bidragit till att förbättra konsumentskyddet och konsumentinformationen. Det är positivt att MD arbetar vidare med att strama upp handläggningen av målen. Målen varierar när det gäller omfång och svårighetsgrad, vilket försvårar jämförelser mellan åren. Genom att domstolen har förbättrat sin webbplats kan näringsidkare och konsumenter lättare ta del av domstolens praxis. Regeringen bedömer att KOV har bedrivit ett aktivt tillsynsarbete inom relevanta områden. Det är bra att KOV utvecklar nya arbetssätt för att bättre kunna utnyttja befintliga resurser. KOV:s tillsynsinsatser bedöms ha medverkat till ett ändamålsenligt konsumentskydd, antingen genom frivilliga åtaganden från näringsidkarnas 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 sida eller genom rättelser efter att särskilda tillsynsåtgärder vidtagits. KOV arbetar effektivt och målgruppsanpassat när det gäller att förmedla information om konsumentrelaterade frågor. KOV har på ett förtjänstfullt sätt vidareutvecklat sitt informations- och utbildningsutbud till konsumentvägledare, budget- och skuldrådgivare och lärare, vilket också bekräftats i samband med olika utvärderingar. Regeringen bedömer att ARN:s utveckling till en e-förvaltningsmyndighet, i kombination med den förbättrade webbplatsen, har lett till att det blivit enklare för konsumenter att anmäla tvister. torde nämndens åtgärder även bidra till effektiviseringar av verksamheten. Regeringen konstaterar att nämnden har avgjort fler ärenden jämfört med . Regeringen bedömer att FMI har medverkat till att stärka konsumentskyddet vid anlitande av fastighetsmäklare. Det är positivt att FMI fortsätter att prioritera en aktiv tillsynsverksamhet och att satsningar görs för att minska ärendebalanserna. Arbetet med att utveckla god fastighetsmäklarsed utifrån den nya fastighetsmäklarlagen bedöms ha gett både fastighetsmäklare och konsumenter bättre vägledning om de nya bestämmelserna. Miljömärkning har bedrivit ett fortsatt aktivt arbete med kriterieutveckling och genomfört omfattande marknadsföringsinsatser i syfte att bidra till en mer hållbar konsumtion. Konsumenterna möter i hög grad marknader i snabb förändring vilket ger många möjligheter. visar en omfattande undersökning som har gjort på regeringens uppdrag att konsumenter upplever problem på flera konsumentmarknader.9 Det handlar bl.a. om att konsumenterna inte litar på informationen, att konsumentskyddet inte respekteras och att konsumenterna inte får produkter som motsvarar deras behov. Regeringen fortsätter att verka för att konsumenterna ska ha goda förutsättningar att 9 Konsumentrapporten – läget för konsumenter (2013:8) 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 ta del av de möjligheter som ges och för att de ska åtnjuta ett ändamålsenligt konsumentskydd. Samarbetet inom EU har fortsatt hög prioritet. De förändringar som skett på många marknader innebär fördelar för konsumenter. ställs höga krav både när det gäller förhållningssätt och ansvarstagande från konsumenternas sida. Snabb produktutveckling leder tillsammans med nya typer av marknadsföringsmetoder, avtalsformer och betalningupplägg till att konsumenter får allt svårare att överblicka och ta ställning till det som erbjuds. pekar undersökningar på att konsumenter uppvisar kunskapsbrister, bl.a. avseende räknefärdighet och när det gäller vilka rättigheter och skyldigheter de har. Sammantaget innebär detta en obalans på marknaden och undersökningar visar att konsumenter efterfrågar stöd från oberoende aktörer. är dock de mest centrala aktörerna – den frivilliga kommunala konsumentvägledningen och de fyra branschfinansierade men opartiska konsumentbyråer som finns för finans-, försäkrings-, energirespektive telekommarknaden – okända för ett flertal konsumenter. Många vänder sig i stället till . Det ingår dock inte i uppdrag att ge vägledning till enskilda konsumenter. Enligt senaste undersökning10 ökar antalet kommuner som erbjuder konsumentvägledning, men de resurser som totalt sett läggs ner på konsumentvägledning i kommunerna fortsätter att minska. Att förenkla för konsumenter att vid behov få hjälp är ett viktigt led i att stärka deras förmåga att agera aktivt och väl avvägt. Att konsumenterna har en stark ställning när de agerar på olika marknader är viktigt för att dessa ska fungera väl. Uppdraget till utredningen i centrum – ett framtida konsumentstöd (SOU 2012:43) var att ta fram ett förslag till hur dagens konsumentstöd skulle kunna göras mer likvärdigt, tillgängligt och anpassat efter hur konsumenter söker information. Utredningen föreslog en rikstäckande direktvägledning per 10 Kommunernas konsumentvägledning – en lägesrapport (2013:11) telefon och en IT-baserad tjänst för det oberoende konsumentstödet, båda i regi. Remissinstanserna instämde i att dagens stöd till konsumenter behöver förbättras och flertalet ansåg att utredningens förslag i stort bör genomföras (dnr Ju2012/4734/KO). En gemensam kontaktpunkt för det oberoende konsumentstödet bör mot ovanstående bakgrund inrättas i form av dels en konsumentupplysningstjänst per telefon, dels en webbaserad informationstjänst. Konsumenter bör kunna få svar på frågor om rättigheter och skyldigheter före och efter köp, men exempelvis också på frågor som rör hur konsumenter kan bidra till en mer hållbar konsumtion. bör få i uppdrag att samordna stödet i samarbete med övriga berörda myndigheter och samverkan bör eftersträvas, med konsumentverksamheten i kommunerna liksom med ovan nämnda konsumentbyråer. Berörda myndigheter är, förutom de som är verksamma inom konsumentpolitiken, främst de som har uppdrag inom ramen för finans- marknads-, pensions-, IT-, energi-, bostads-, miljö- och livsmedelspolitiken. Konsumentupplysningstjänsten per telefon bör hanteras av som ska kunna lämna svar på övergripande frågor. Frågor som kräver specialistkunskaper bör kopplas vidare till berörd konsumentbyrå respektive myndighet. Frågor som har lokal anknytning eller som kräver mer utredande insatser bör, där så är möjligt, med beaktande av att kommunernas konsumentverksamhet sker på frivillig basis, kopplas till den kommunala konsumentvägledningen. Den kommunala konsumentvägledningen har vidare en betydelsefull roll när det gäller att ge stöd till konsumenter med särskilda behov, eftersom det personliga mötet ofta är avgörande i dessa fall. När det gäller den webbaserade konsumentinformationen föreslog utredningen att skulle samla in och sammanställa material från oberoende aktörer som förmedlar konsumentinformation. Regeringen anser dock, i likhet med många remissinstanser, att webbtjänsten bör förmedla en samlad övergripande konsumentinformation och i övrigt länka vidare till relevanta aktörers webbplatser. En sådan lösning är mer kostnadseffektiv och begränsar risken för dubbelarbete och oklara ansvarsförhållanden. För att konsumenterna ska kunna känna igen sig bör dock konsumentinformationen presenteras på ett snarlikt sätt oavsett var den finns. Särskilda satsningar bör göras för att ska kunna verkställa samordningen av det oberoende konsumentstödet enligt ovan (se avsnitt 4.6.2). Förändringarna på konsumentmarknaderna i form av nya typer av produkter och försäljningsmetoder, liksom mer gränsöverskridande handel, har medfört att flera av de ärenden prövar har blivit mer komplicerade och tidskrävande. Antalet ärenden hos har också ökat . ökade ärendetillströmningen med . har dessutom EU-lagstiftning tillkommit som ställer utökade krav på systemet. Mot ovanstående bakgrund har en utredning tillsatts med uppdraget att föreslå lämpliga åtgärder för att säkerställa att konsumenter har tillgång till ett smidigt och kostnadseffektivt tvistlösningsförfarande utanför domstol (dir. 2013:23). I uppdraget ingår också att föreslå åtgärder för att få fler näringsidkare att följa de rekommendationer som lämnar. Utredningen ska presentera sitt arbete . I avvaktan på utredningens förslag bör särskilda satsningar göras för att säkerställa en effektiv hantering av tvister mellan konsumenter och näringsidkare hos (se avsnitt 4.6.3). Antalet ansökningar om betalningsföreläggande hos till följd av s.k. snabblån ökade . Ungdomar stod för drygt var femte skuld. Bristfälliga kreditprövningar har identifierats som en av orsakerna. I en departementspromemoria (Ds 2013:17) föreslås att ska kunna ta ut en straffavgift av bl.a. snabblåneföretag som inte gör ordentliga kreditprövningar. Förslaget har remissbehandlats och bereds i . (Se även utgiftsområde 2, avsnitt 3.2.3 Finansmarknaden för ytterligare initiativ av regeringen.) För att få ett samlat grepp om orsakerna till och konsekvenserna av de problem som många personer har med skulder och för att få ett underlag till lämpliga åtgärder tillsatte regeringen 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 en utredning (dir. 2012:31). Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . En nordisk konferens om överskuldsättning kommer ett anordnas i samarbete med och . Utredningens förslag och slutsatserna från konferensen kommer att ligga till grund för regeringens fortsatta arbete med en åtgärdsinriktad strategi för att motverka överskuldsättning i enlighet med det tillkännagivande som tidigare lämnat. Konsumentskydd vid finansiell rådgivning Utbudet av sparandeprodukter är stort och nya typer av produkter utvecklas i snabb takt. Det kan vara svårt för konsumenter, som ofta befinner sig i ett kunskapsunderläge, att värdera produkterna utifrån risk, nytta och kostnader. Problem har identifierats med det konsumentskydd som erbjuds vid finansiell rådgivning. Regeringen har därför tillsatt en utredning (dir. 2012:98). Uppdraget, som ska redovisas , innebär att analysera regelverket, undersöka hur tillsynen fungerar och utreda om konsumenternas möjligheter till tvistlösning bör förbättras. Utredaren ska resonera kring eventuella behov av ändringar i lagstiftningen, men med anledning av pågående EU-arbete ingår det inte i uppdraget att lämna författningsförslag på finansmarknadens område. Arbetet ska så långt det är möjligt samordnas med utredningen om marknader för finansiella instrument (dir. 2013:55). Telefonförsäljning innebär fördelar för såväl näringsidkare som konsumenter eftersom det är ett enkelt, billigt och effektivt sätt att marknadsföra respektive köpa produkter. och har dock fått många klagomål från konsumenter gällande telefonförsäljning. De handlar ofta om att en konsument fått en avtalsbekräftelse av en näringsidkare utan att konsumenten anser sig ha tackat ja till något erbjudande. En utredning kommer att tillsättas för att kartlägga för- och nackdelar med telefonförsäljning, analysera om konsumentskyddet behöver förstärkas och vid behov föreslå åtgärder. Utredningens arbete kommer att beakta arbetet som rör telefonförsäljning på finansmarknadens område. (Se även utgiftsområde 2 avsnitt 3.2.3 Finansmarknaden.) 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Konsumentskydd vid automatisk avtalsförlängning På vissa konsumentmarknader förekommer det att näringsidkare använder sig av avtalsvillkor som innebär att avtalet förlängs automatiskt om konsumenten inte säger upp avtalet senast . I en departementspromemoria (Ds 2012:31) föreslås en lag om konsumenters rätt att hindra förlängning av avtal. Förslaget bereds i . Europeiska kommissionen har föreslagit förändringar i regelverket om flygpassagerares rättigheter. Ändringarna gäller framför allt reglerna om ekonomisk ersättning respektive assistans när flygningar blir inställda eller kraftigt försenade. Syftet är att uppnå ett mer effektivt och tydligt regelverk. (Se faktapromemoria 2012/13:FPM91). Det direktivförslag med reviderade regler om paketresor som har aviserats av kommissionen har presenterats. Förslaget syftar till enhetliga konsumentskyddande regler inom EU för paketresor och s.k. assisterade researrangemang och till att förtydliga vilka kombinationer av resetjänster som omfattas av . Regeringen avser att arbeta för ett enhetligt konsumentskydd som beaktar en god balans mellan konsumenters och näringsidkares intressen. (Se faktapromemoria 2012/13:FPM149). Med utgångspunkt i förslag som lämnats i ett betänkande (SOU 2009:81) arbetar regeringen med ett lagförslag som behandlar rättigheter för kollektivtrafikresenärer. Europeiska kommissionen har presenterat ett förslag till en förordning om konsumentvarors säkerhet i ett paket tillsammans med bl.a. ett förslag till en förordning om marknadskontroll. Regeringen välkomnar förslaget som syftar till att uppnå mer säkra konsumentvaror på den inre marknaden, förenklade spelregler för näringsidkarna och en effektivisering av tillsynsmyndigheternas arbete. (Se faktapromemoria 2012/13:FPM77). Den senaste utvärderingen av miljömålen, miljömålsberedningens förslag till strategi för en giftfri miljö, liksom olika EU-initiativ – bl.a. färdplanen för resurseffektivitet – framhåller alla betydelsen av att uppmärksamma och på olika sätt begränsa konsumtionens miljöeffekter. Utredningen i centrum – ett framtida konsumentstöd (SOU 2012:43) konstaterar att informationen om hur hushållens konsumtion påverkar hälsa och miljö behöver utvecklas och göras mer tillgänglig. Hållbar konsumtion bör mot denna bakgrund finnas med som en viktig del av uppdraget till och övriga berörda myndigheter att inrätta en gemensam kontaktpunkt för det oberoende konsumentstödet (se ovan, Lättillgänglig konsumentupplysning). och Kemikalieinspektionen bör ha en särskild roll, inte minst när det gäller att bedöma och förmedla information om olika produktkategoriers påverkan på hälsa och miljö ur ett livscykelperspektiv. Information och vägledning om skadliga kemikalier i vardagsnära produkter och om hur exponering kan begränsas bör vara en viktig del av arbetet. Arbetet med miljömärkning kommer att vara fortsatt prioriterat – inte minst på EU-nivå – eftersom miljömärkning är ett viktigt redskap för att underlätta hållbara val. När det gäller Miljömärkning kommer regeringen att fortsatt vara en aktiv ägare och ha som målsättning att ägandet ska delas med andra aktörer. Information om kostnader för remitteringar Remitteringar, dvs. pengar som migranter skickar till sina ursprungsländer, har blivit en allt viktigare del av ekonomin för många människor i utvecklingsländer. Internationell forskning visar att remitteringar gör skillnad; pengarna går bl.a. till mat, skolavgifter, mediciner och sjukvård. Det kan vara kostsamt att skicka pengar beroende på vilka avgifter betalningsförmedlarna tar ut. I är dessa kostnader i internationell jämförelse höga. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att i samråd med inrätta och tillhandahålla en webbaserad tjänst som innebär att konsumenten kan jämföra avgifter som olika operatörer begär för att föra över en viss summa pengar till ett specifikt land. Syftet är att göra det möjligt för konsumenten att hitta den bästa och billigaste tjänsten och att främja konkurrensen för att uppnå lägre priser. En utvärdering av satsningen kommer att genomföras års utgång. Den ideella sektorn spelar en fortsatt viktig roll inom politikområdet. Det stöd som Konsument- verket har att fördela till organisationer som verkar på konsumentområdet syftar till att öka förutsättningarna för organisationer att bedriva en verksamhet som främjar konsumenternas intressen. har på regeringens uppdrag presenterat en rapport som beskriver hur konsumenterna upplever sin situation på olika marknader (se avsnitt 4.4.2). Det kommer att vara ett återkommande uppdrag till . Tanken är att underlaget ska tydliggöra för näringslivet hur konsumenter upplever olika marknader, ge regeringen ett bättre underlag inför olika politiska beslut på konsumentområdet och i övrigt stimulera till diskussion om konsumentrelaterade frågor. Tabell 4.8 Anslagsutveckling 2:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 10 915 tkr prisnivå. 3Motsvarar 10 914 tkr prisnivå. 4Motsvarar 10 915 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Tabell 4.9 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 2:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. För att täcka ökade kostnader för verksamheten föreslår regeringen att anslaget 2:1 ökas med , , och . Regeringen föreslår mot denna bakgrund att anvisas under anslaget 2:1 . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 4.10 Anslagsutveckling 2:2 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 134 468 tkr prisnivå. 3Motsvarar 133 497 tkr prisnivå. 4Motsvarar 133 497 tkr prisnivå. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Tabell 4.11 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs av statsförvaltningen. För regeringens uppdrag till att inrätta och tillhandahålla en webbaserad tjänst med information om kostnader för remitteringar föreslår regeringen att anslaget 2:2 ökas med , , och . En för berörda aktörer gemensam kontaktpunkt för det oberoende konsumentstödet i form av en konsumentupplysningstjänst per telefon och en webbaserad informationstjänst ska inrättas och tillhandahållas. Information om hållbar konsumtion utgör en viktig del av uppdraget. Regeringen föreslår därför att anslaget 2:2 ökas med , , och , varav , , och avser utveckling av konsumentinformation inom ramen för handlingsplanen för en giftfri vardag. Regeringen föreslår mot denna bakgrund att anvisas under anslaget 2:2 . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , , respektive . 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 31 335 tkr prisnivå. 3Motsvarar 31 334 tkr prisnivå. 4Motsvarar 31 334 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Tabell 4.13 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 2:3 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. En ökad ärendetillströmning ställer högre krav på ärendehanteringen för att handläggningstiderna inte ska bli orimligt långa. Regeringen bedömer att ärendetillströmningen framöver kommer att ligga på samma höga nivå som 2012. För att myndigheten ska kunna bedriva en ändamålsenlig verksamhet till nytta för konsumenter behöver ytterligare medel tillföras. Regeringen anser därför att anslaget 2:3 bör ökas med . Regeringen föreslår mot denna bakgrund att anvisas under anslaget 2:3 , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 17 629 tkr prisnivå. 3Motsvarar 17 629 tkr prisnivå. 4Motsvarar 17 629 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Fastighetsmäklarinspektionens förvaltningsutgifter. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Budget för avgiftsbelagd verksamhet vid Fastighetsmäklarinspektionen Tabell 4.15 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Enligt fastighetsmäklarlagen har Fastighetsmäklarinspektionen rätt att ta ut avgifter från fastighetsmäklare i form av ansökningsavgifter och årsavgifter. Antalet ansökningar om registrering av fastighetsmäklare minskade jämfört med . Avgiftsintäkterna minskade till , jämfört med året innan. Avgiftsintäkterna förväntas minska . Tabell 4.16 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 2:4 Fastighetsmäklarinspektionen Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:4 Fastighetsmäklarinspektionen . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . 4.6.52:5 Åtgärder på konsumentområdet Tabell 4.17 Anslagsutveckling 2:5 Åtgärder på konsumentområdet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för stöd till kunskapsbyggande på konsumentområdet, stöd till kommuners konsumentverksamhet samt för stöd till det civila samhällets organisationer som på olika sätt främjar konsumenternas intressen. Stödet till det civila samhällets organisationer regleras i förordningen (2007:954) om statligt stöd till organisationer på konsumentområdet. Tabell 4.18 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 2:5 Åtgärder på konsumentområdet Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:5 Åtgärder på konsumentområdet .