prop · H1031d21 · 2013-09-18 00:00:00 — , Statens centrum för arkitektur och design, Formas och redovisade sin slutrapport om främjande av de kulturella och sociala dimensionerna inom hållbar stadsutveckling. Syftet med uppdraget var att medverka till en ökad samverkan inom politikområden med ansvar för stadsplanering, boendefrågor, arkitektur och kulturmiljö. Myndigheterna konstaterar att det finns ett mervärde 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 i samverkan och kommer därför att fortsätta arbeta tillsammans och använda styrkan av deras olika roller för en mer sammanhållen syn på stadsutveckling. Arkitekturen har en viktig roll i samhällsbyggandet Bostadsbyggande och arkitektur är nära sammanlänkat, varför bostadspolitik också är en fråga om arkitektur. Med utgångspunkt i behovet av fler bostäder i storstäderna arrangerades ett gemensamt samtal om arkitektur och bostadsbyggande, där kulturministern och civil- och bostadsministern deltog. Centrala aktörer inom arkitektur- och byggbranschen samt forskare och myndighetsrepresentanter diskuterade frågan om vilka åtgärder som behövs från regeringen för att öka byggandet, som den arkitektoniska kvaliteten utvecklas. En rad åtgärder är genomförda, andra utreds och ytterligare andra bereds för att modernisera svensk bostadspolitik. Arkitekturens värden har stor betydelse för bebyggelsens långsiktiga hållbarhet och attraktivitet samt för människors livskvalitet. Det är därför viktigt att se planering och utformning av den fysiska miljön ur ett helhetsperspektiv där högt ställda krav på kvantitet inte står i konflikt med kvaliteten i byggandet. infördes ett särskilt statligt stöd till planeringsinsatser för vindkraft, förordning (2007:160) om stöd till planeringsinsatser för vindkraft. Stödet har funnits – 2010 med totalt och har huvudsakligen motsvarat av den beräknade kostnaden för insatsen. godkände regeringens förslag till nationell planeringsram för vindkraft motsvarande en årlig produktionskapacitet på , varav till lands och till havs. har lämnat en redovisning (dnr N2013/1231) i enlighet med förordningen. Av redovisningen framgår bl.a. att 212 kommuner och 13 länsstyrelser har sökt stödet. Planeringsinsatserna har enligt som regel både tagit och kostat mer än beräknat. Det har bl.a. medfört att verket enbart kunnat betala ut . Majoriteten av landets kommuner har integrerat vindbruk i sina översiktsplaner. Huvudsyftet med stödet har därmed uppnåtts. Arbetet har medfört en av kommunerna uppskattad planeringsberedskap för vindkraftsproduktion på över /år. På grund av olika redovisningsmetoder har inte haft möjlighet att kvalitetssäkra denna uppgift. Verket gör emellertid bedömningen att det nu finns en beredskap för att uppfylla planeringsramen för vindkraft, /år. Aktivt deltagande i FN:s boendeprogram och har en aktiv roll i styrningen av FN:s boendeprogram UN-Habitat. UN-Habitat arrangerade för sjätte gången expertmötet kring boende och stadsutveckling, (), den 3–. bidrog med ett antal seminarier och hade även en monter i utställningen. Barnfrågor, tryggare städer ur ett jämställdhetsperspektiv Tryggt och jämnt har utvärderats –2010 genomförde i samverkan med länsstyrelserna ett uppdrag att stärka tryggheten i stads- och tätortsmiljöer. har utvärderat effekterna av ett urval av de 127 projekt som beviljats medel (dnr S2013/1241). Utvärderingen visar att satsningen har lyft frågor om trygghet och jämställdhet på agendan inom verksamheter som arbetar med samhällsplanering och att kunskapen om frågorna har ökat. Utvärderingen visar också att det är betydligt fler åtgärder som varit trygghetsskapande än som haft jämställdhet i fokus. Barn involveras i planeringen , och har tillsammans med sex kommuner bedrivit ett projekt för att öka barns och ungas inflytande i den fysiska planläggningsprocessen. Inom projektet har kommunerna utvecklat arbetssätt och beslutat om rutiner för att stärka barns och ungas möjligheter till inflytande i planeringen. Lärdomar och erfarenheter från projektet visar att planer blir bättre och får ett bredare innehåll när det tas hänsyn till fler aspekter vid planering och byggande. Att avsätta mer tid för tidiga samråd gör att planer blir bättre förankrade både hos barnen och de unga och hos deras familjer. En sådan förankring underlättar den formella processen. Samhällsplanering som stimulerar till fysisk aktivitet –2012 ansvarade för ett samverkansprojekt som syftade till att samordna och utveckla arbetet kring samhällsplanering och bebyggelseutveckling för en miljö som möjliggör och stimulerar till fysisk aktivitet i vardagen, bl.a. avseende tillgänglighet till grönområden och tätortsnära friluftsområden samt säkra, trygga och attraktiva gång- och cykelbanor. har även aktivt spridit kunskap och goda exempel om hur planeringen av den fysiska miljön kan bidra till fysisk aktivitet och hälsosamma val. Geotekniska och miljögeotekniska frågor Allt vanligare med frågeställningar föranledda av ett förändrat klimat Den totala mängden ärenden avseende geotekniskt myndighetsstöd har ökat kraftigt , framför allt till följd av () utökade uppdrag att ge stöd i planprocessen till samtliga länsstyrelser och kommuner från att tidigare varit begränsat till västra . Ökningen av antalet ärenden avseende just att ge stöd i planprocessen har dock kommit av sig och antalet ärenden minskade till 420 stycken jämfört med 443 året innan. , innan stödet utvidgades till hela landet, uppgick denna typ av ärenden till 289 stycken. Det har också blivit vanligare att ärendena innehåller frågeställningar föranledda av ett förändrat klimat. Utökningen till samtliga länsstyrelser och kommuner innebär också delvis nya geotekniska frågeställningar. En typ av ärenden som ökat mycket är s.k. infrastrukturärenden som framför allt gäller remisser för väg- och järnvägsutbyggnad samt ärenden som kräver tillstånd för t.ex. vattenverksamhet (69 ärenden , 38 ärenden ). Som en följd av ett regeringsuppdrag i regleringsbrevet 2012 överlämnade SGI över rapporten markbyggande, Förslag till handlingsplan –2016 (dnr S2013/279). De största skadeorsakerna rör bristande kunskap, bristande geoinformation och brister i beslutsprocesserna. Förslaget till handlingsplan innefattar elva förslag på åtgärder. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Handlingsplanen har remissbehandlats och förslagen bereds vidare inom . SGI:s särskilda arbete inom ramen för klimatanpassningsanslaget SGI slutförde arbetet med älvutredningen. Som en följd av detta har SGI fått i uppdrag av regeringen att ta fram förslag på hur klimatanpassningsarbetet i kan samordnas. Uppdraget ska redovisas . Målet för Bostadsmarknad är långsiktigt väl fungerande bostadsmarknader där konsumenternas efterfrågan möter ett utbud av bostäder som svarar mot behoven. Resultatredovisningen görs utifrån ovan nämnda mål. Det finns drygt 4,5 miljoner permanentbostäder i enligt beräkningar. Av dessa är småhus och lägenheter i flerbostadshus. av bostäderna upplåts med hyresrätt, med äganderätt och ägs av bostadsrättsföreningar. Av hyresbostäderna ägs av privata fastighetsägare, av kommunala bostadsföretag (allmännyttan) och resterande del, cirka en procent, av andra offentliga ägare. Andelen bostadsrätter i flerbostadshusen har ökat , men hyresrätten är fortfarande den vanligaste upplåtelseformen, se tabell 3.8. Tabell 3.8 Fördelning av upplåtelseformer 2012 Bostadspriserna fortsätter att öka Bostadspriserna och belåningen har ökat i . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 krafter är ökad disponibel inkomst och låga räntor. Det s.k. HOX-indexet (OMX Valueguard–KTH Housing Index) som mäter det samlade värdet av villor och bostadsrätter i (HOXSWE) sjönk . Bostadsrättsindex steg medan villaindex sjönk . Då priserna ofta går ned är nedgången inte anmärkningsvärd utan säsongsrelaterad. Priserna på bostadsrätter är kvar på toppnivå efter uppgången medan villaindex sjunkit något. – steg villapriserna i riket medan bostadsrättspriserna steg med . var prisutvecklingen snabbast i där bostadsrättspriserna steg i centrala staden och i ytterområdena, medan villapriserna steg . Motsvarande siffror för är – för bostadsrätter – i centrala staden och i ytterområdena och för villor. I var prisutvecklingen generellt långsammare: för bostadsrätter i centrala staden och i ytterområdena samt för villor. (, ). Bolånetaket ger minskad belåningsgrad () följer fortlöpande upp det s.k. bolånetaket som infördes , vilket innebär att nya lån inte bör överstiga av bostadens marknadsvärde. FI konstaterade att fortsatt få hushåll tar lån . Ett av tio hushåll tar lån utan säkerhet, men samtliga av dessa amorterar. Därmed är, menar FI, de senaste årens trend med allt högre belåningsgrader bruten. En fråga som lyfts fram är den låga amorteringsviljan hos de lägre belånade hushållen, d.v.s. de med en belåning . Av dessa amorterar bara fyra av tio hushåll, och i en långsam takt. bedömer i sin rapport om finansiell stabilitet () att såväl bostadspriserna som tillväxten i hushållens skulder åter har ökat efter att ha dämpats något . Hushållens skulder i förhållande till disponibel inkomst, den s.k. skuldkvoten, har ökat och utgör enligt Finanspolitiska Rådet (2013) nu av disponibel inkomst. Skuldkvoten har dock stabiliserats de senaste åren i takt med att hushållens kredittillväxt successivt fallit från 2006 till . förväntas skulderna öka något snabbare än hushållens inkomster. Regeringsuppdrag med syfte att öka kunskapen om bostadsmarknaden har haft flera uppdrag som syftar till att öka kunskapen om hur bostadsmarknaden fungerar. har myndigheten bl.a. redovisat följande uppdrag: –Bostadsbristen ur ett marknadsperspektiv (dnr S2012/8425) redovisar mått på bostadsbristen för samtliga kommuner i sett ur ett ekonomiskt perspektiv. Rapportens resultat kräver dock en fortsatt analys och en bredare konsekvensbeskrivning. Frågor måste också ställas kring vad bostadsbristen består av och vem som drabbas av den. –Dåligt fungerande bostadsmarknader (dnr S2012/7546) i syfte att öka kunskapen om varför vissa bostadsmarknader fungerar dåligt, utbredningen av olika problem samt vad som kan göras för att förbättra sådana marknaders funktionssätt. Möte inom ramen för EU:s bostadsministersamarbete Internationellt erfarenhetsutbyte i bostadspolitiska frågor sker bl.a. genom ett informellt samarbete mellan EU:s bostadsministrar. Inom ramen för samarbetet arrangerade , i egenskap av ordförandeland, en konferens där deltog. Temat för konferensen var den demografiska utmaningen. Förbättringar av bostadsmarknadens funktionssätt Nya regler för allmännyttan och för hyresrätten har särskilda uppdrag när det gäller att följa effekterna av den omreglering som skedde i och med att nya regler för de allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolagen och för hyressättningen trädde i kraft (prop. 2009/10:185, bet. 2009/10:CU24, rskr. 2009/10:374). En förändring av den nya lagen är att den tidigare utdelningsbegränsningen ersatts med en begränsning av högsta tillåtna värdeöverföring för allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag. Förändringen innebär att om kommunen t.ex. hyr lokaler av bolaget under marknadshyra så kan mellanskillnaden vara att betrakta som en värdeöverföring till kommunen som därmed reducerar utrymmet för utdelning. Högsta tillåtna värdeöverföring 2011 var beräknat på det kapital som kommunen eller kommunerna har skjutit till i bolaget som betalning för aktier. Värdeöverföringar får dock enligt huvudregeln inte överstiga hälften av bolagets resultat för föregående verksamhetsår. Vissa undantag från denna begränsning finns dock. Inom ramen vinst är dels överföringar till andra allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag inom samma koncern tillåtna, dels får kommunen använda överskott för att finansiera verksamheter som främjar integration och social sammanhållning, men som också tillgodoser bostadsbehovet för personer för vilka kommunen har ett särskilt ansvar. Därutöver får halva vinsten från fastighetsförsäljning delas ut utan hänsyn till begränsningen, förutsatt att detta föregåtts av kommunfullmäktiges beslut. Länsstyrelserna har lämnat underlag till Bo- verket med uppgifter om allmännyttiga bostadsföretags utdelningar och andra ekonomiska överföringar, t.ex. koncernbidrag till moderbolag och ägartillskott från moderbolag för . av företagen har inte gjort några värdeöverföringar, av företagen har gjort värdeöverföringar inom ramen för tillåtet belopp, och av företagen har gjort värdeöverföringar utöver tillåtet belopp (dnr S2012/277). Jämfört med har det skett en minskning av antalet allmännyttiga bostadsföretag som gör för stora värdeöverföringar. De bolag som överskridit gränsen har lämnat värdeöverföringar som varierar mellan beräknat på tillskjutet kapital. Fyra av bolagen har lämnat värdeöverföringar som överstiger hälften av bolagets resultat. Minskningen av otillåtna värdeöverföringar kan ha flera förklaringar. En är att bolagen och kommunerna följer begränsningen i större utsträckning . En annan är att den nya lagen om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag är tydligare än tidigare vad avser överföringar av koncernbidrag till moderbolag. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Sammanlagt 14 bolag har redovisat att bolaget och kommunen har använt sig av undantagen i lagen. Av dessa har fyra kommuner beslutat om värdeöverföringar av överskott från fastighetsförsäljningar, sju kommuner har beslutat om överföring av medel till bostadsförsörjningsåtgärder som främjar integration och social sammanhållning eller som tillgodoser bostadsbehovet för personer för vilka kommunen har ett särskilt ansvar för och fem bolag har lämnat värdeöverföringar till annat/andra allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag inom samma koncern. Enligt förordningen (2011:1159) om allmännyttiga kommunala bostadsaktiebolag ska Bo- verket bl.a. följa de allmännyttiga och kommunala bostadsföretagens utveckling och roll på bostadsmarknaden inklusive de förändrade förutsättningarna för bostadsaktiebolagen när det gäller konkurrens, valfrihet, segregation samt modernisering och underhåll av beståndet. Bo- verket har i sin rapport (dnr S2013/1597) särskilt koncentrerat sig på valfrihetsfrågan utifrån försäljningar och ombildningar samt på konkurrensfrågan. Resultatet av försäljningarna redovisas i bostadsmarknadsenkäten –2014, BME. Totalt såldes drygt 10 300 allmännyttiga lägenheter i 79 kommuner, en ökning innan (6 700 lägenheter), men betydligt färre än 2010 då närmare 15 000 lägenheter såldes. I fyra kommuner såldes fler än 500 allmännyttiga lägenheter och tio kommuner står för av de sålda lägenheterna. Tre fjärdedelar av lägenheterna såldes till privata hyresvärdar. Enligt planeras –2014 försäljningar av ca 6 900 allmännyttiga lägenheter i 56 kommuner. I Gö- teborg eller såldes ingen allmännyttig lägenhet och det finns inte heller något beslut om försäljningar för perioden. har i uppdrag att följa effekterna och konsekvenserna av den nya lagstiftningen med sikte på en framtida utvärdering. ska även följa hur förändringarna tillämpas av olika aktörer samt även följa rättstillämpningen (dnr S2013/2601). Förändringarna i lagstiftningen har enligt Bo- verkets bedömning ännu inte lett till några betydande förändringar på hyresbostadsmarknaden. Utformningen av många kommuners ägardirektiv tyder på att den nya lagstiftningen tas på allvar, vilket dock inte per automatik innebär att 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 de allmännyttiga bostadsaktiebolagen agerar, eller kommer att agera, enligt affärsmässiga principer. Den nya lagstiftningens mest direkta påverkan torde enligt vara att ägarna till de kommunala bostadsaktiebolagen sett sig tvungna att se över sina ägardirektiv. finns nya (eller senare) ägardirektiv i ungefär 200 kommuner. menar vidare att det inte är helt enkelt att bedöma huruvida ett allmännyttigt bostadsbolag bedriver sin verksamhet enligt affärsmässiga principer, bl.a. därför att det inte finns några vedertagna metoder för hur affärsmässigheten ska mätas. Det finns ännu inget som tyder på att genomsnittshyrorna ökat mer än . De genomsnittliga hyreshöjningarna har (2011 till 2013) varit 2,7, . Hyresförhandlingarna tycks i stort sett fungera ungefär på samma sätt som . Tonläget i debatten har varit hög men när förhandlingarna väl börjat tycks det varit ungefär som vanligt. På vissa håll har fastighetsägarna dock velat pröva lagstiftningen med några principärenden. Privatpersoners uthyrning av egen bostad har underlättats För att öka möjligheterna för privatpersoner att hyra ut en bostad i andra hand lämnade regeringen ett antal förslag till i budgetpropositionen . Förslag till ändringar i bostadsrättslagen i syfte att underlätta bostadsrättshavares möjligheter att hyra ut sin bostad i andra hand avslogs av . Däremot bifölls förslaget till lag (2012:978) om uthyrning av egen bostad (prop. 2012/13:1, utgiftsområde 18, bet. 2012/13:CU3, rskr. 2012/13:128). Förslaget innebär bl.a. att privatpersoner får ta ut en hyra vid uthyrning av egen bostad som inte påtagligt överstiger kapital- och driftskostnaderna för bostaden, varvid kapitalkostnaden beräknas som en skälig avkastningsränta på bostadens marknadsvärde. Lagen trädde i kraft . har fått i uppdrag att utreda hur lagstiftning om depositionsavgifter används i andra länder för att underlätta uthyrning av egen bostad. Från är schablonavdraget vid beskattning av hyresintäkter från upplåtelse av privatbostad (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:FiU1, rskr. 2012/13:37). Uppgifter tyder dels på att hyrorna har ökat på privatuthyrningsmarknaden i , dels på att förändringarna i de begärda hyrorna varierar. Högst är hyrorna i och för enstaka rum och lägenheter på två rum och kök. Hyrorna är betydligt lägre för andra lägenhetsstorlekar. Dessa siffror måste dock tolkas med försiktighet. Uppgifterna gäller och de nya reglerna trädde i kraft så sent som . Även senare statistik från Blocket tyder på att såväl de begärda hyrorna som utbudet av små lägenheter har ökat. I ska t.ex. hyrorna för lägenheter på ett rum och kök ha ökat jämfört med , medan däremot tvårumslägenheter i genomsnitt ska ha blivit billigare. I ska hyrorna ha stigit för såväl enrumssom tvårumslägenheter som utbudet ökat . Dessa uppgifter gäller dock begärda hyror och det saknas data om vilka hyror som faktiskt har avtalats. Det säger heller inget om vilka hyror som man avtalade om före reformen. Bättre statistik är viktigt, inte minst ur konsumentperspektiv. Regeringen har därför uppdragit åt att se över förutsättningarna för en förbättrad och mer detaljerad hyresstatistik även för privatuthyrda bostäder. slutbetänkande Att hyra – från en rätt för allt färre till en möjlighet för allt fler (SOU 2012:88) föreslog vissa förändringar i hyreslagstiftningen, bl.a. att individuellt avtalade hyror skulle kunna få presumtionsverkan, men också kunna knytas till index, ökad tolerans för avvikelser från jämförelselägenheternas hyror och möjlighet till ökad hyresreduktion vid eftersatt underhåll. En promemoria har därefter tagits fram inom med författningsförslag med utgångspunkt i dessa förslag. Möjligheten att träffa kollektiva överenskommelser om presumtionshyror föreslås stå kvar, föreslås dock att en hyresvärd och en hyresgäst ska kunna träffa individuella avtal om hyror med presumtionsverkan. Promemorian har remitterats och regeringen överväger förslagen. Ombildning till ägarlägenheter utreds Ägarlägenheter kan bildas endast i samband med nyproduktion. 2012 att ge en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag som gör det möjligt att ombilda hyresrätter till ägarlägenheter (dir 2012:44). Möjligheten att bilda ägarlägenheter syftar bland annat till att öka mångfalden och valfriheten i boendet och till att stärka den enskildes inflytande över sitt boende. Kommunernas bostadsförsörjningsansvar och de regionala bostadsmarknaderna De regionala bostadsmarknaderna analyseras I sammanställningen av resultaten från de bostadsmarknadsenkäter som skickar ut till kommunerna anger fler kommuner att det råder balans i kommunerna som helhet. Såväl antalet kommuner som redovisar brist som överskott har minskat (dnr S2013/4500). Majoriteten av de kommuner som anger att de har bostadsbrist uppger sig ha brist på hyresrätter. Bland de grupper som har särskilt svårt att få bostad återfinns unga, flyktingar, stora barnfamiljer och äldre. Kommunerna förväntar sig ett ökat bostadsbyggande . Arbetet med analyserna har för flera kommuner och länsstyrelser bidragit till att det har skapats ett forum för att arbeta med bostadsförsörjningsfrågor, såväl inom länet som mellan länsstyrelserna. Analyserna finns tillgängliga på Bo- verkets webbplats. För att förtydliga kommunernas bostadsförsörjningsansvar och det regionala perspektivet i kommunernas riktlinjer för bostadsförsörjningen gav regeringen i uppdrag att göra en översyn av lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar. remissbehandlades och fattade regeringen beslut om propositionen En tydligare lag om kommunernas bostadsförsörjningsansvar (prop. 2012/13:178). Lagändringarna innebär i huvudsak att innehållet i och processen för att ta fram kommunala riktlinjer för bostadsförsörjningen preciseras. Ett regionalt perspektiv införs i riktlinjerna genom att kommunerna i riktlinjerna ska redovisa hur hänsyn tagits till relevanta nationella och regionala mål, planer och program av betydelse för bostadsförsörjningen. Om riktlinjerna saknar dessa uppgifter ges regeringen en möjlighet att förelägga kommunerna att ta fram 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Propositionen innehåller även ett förslag som gör att bostadsförsörjningslagen får en tydlig koppling till , PBL. Bo- stadsbyggande och utveckling av bostadsbeståndet ska föras in i PBL som ett sådant allmänt intresse som kommunerna ska främja bl.a. vid planläggning. Kommunernas riktlinjer för bostadsförsörjningen ska vara ett vägledande underlag i detta sammanhang. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Den övergripande inriktningen för regeringens arbete inom urban utveckling är en positiv utveckling i stadsdelar med utbrett utanförskap. Regeringen utsåg, genom regeringsbeslut , nio kommuner med sammanlagt 15 stadsdelar att omfattas av det utvecklingsarbetet (dnr A2012/174). har och vissa länsstyrelser haft i uppdrag att bygga upp och sprida kunskap som kan bidra till positiv utveckling i dessa stadsdelar samt sammanställa och analysera den kunskap som inhämtats (dnr A2013/921). Läs mer under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. Enligt bostadsmarknadsenkät konstateras att färre kommuner har överskott på bostäder jämfört med föregående år. 39 kommuner bedömer att det finns ett överskott av bostäder, varav sex kommuner bedömer att överskottet kommer att minska medan fem kommuner bedömer att överskottet kommer att öka. Elva kommuner gick från att ha överskott till balans på bostadsmarknaden medan sex kommuner gick från balans till överskott. Enligt enkäten finns det ca 5 800 outhyrda allmännyttiga lägenheter, motsvarande av det allmännyttiga bostadsbeståndet, jämfört med knappt 8 000 lägenheter 2012 (, Budgetunderlag 2014– 2016). 126 kommuner uppger att det är brist på bostäder i kommunen, vilket är nio färre än året innan. Situationen för kommuner med brist på bostäder ser dock olika ut över landet. I vissa fall kan det t.ex. handla om behov av nyproduktion och i andra fall om bostadsanpassning och att skapa flyttkedjor. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 kan lämna medel för avveckling eller utveckling av tomma lägenheter samt nedskrivning av fastighetsvärden till kommuner som behöver rekonstruera eller omstrukturera sitt bostadsföretag (prop. 2001/02:4, s. 130). Syftet är att ge dessa bostadsföretag långsiktigt hållbara ekonomiska förutsättningar för en kostnadseffektiv bostadsförvaltning som är anpassad till den förväntade befolkningsutvecklingen. Regeringen har beslutat tillsätta en utredning med uppdrag att bl.a. lämna förslag som möjliggör för kommuner att omstrukturera eller under ordnade former avveckla sådana kommunala bostadsföretag på svaga bostadsmarknader som är i kris (dir. 2013:68).