prop · H10345 · 2013-11-20 00:00:00 — Bostadstillägg till pensionärer har funnits sedan 1946 års lag om folkpensionering och var ett kommunalt ansvar.42 Att folkpensionen kompletterades med ett bostadstillägg handlade framför allt om att förbättra pensionärernas förmåner och ekonomiska standard och att pensionärer därmed inte skulle behöva uppsöka fattigvården.43 Ett problem som uppmärksammades var att bostadskostnaden ofta varierade både mellan kommuner och mellan pensionärer inom samma kommun vilket gjorde att pensionärer med liknande inkomster fick väldigt olika ekonomiskt utrymme efter att bostaden var betald.44 kom bostadstillägget även att användas som ett bostadspolitiskt instrument vilket dock inte var ett uttalat syfte vid införandet.45 Problemet med kommunala skillnader i bostadskostnader kvarstod och uppmärksammades vid flera tillfällen46 och ledde till att en lagstiftad miniminivå för det kommunala bostadstillägget infördes och staten tog 39102 kap. 26–30 §§ Socialförsäkringsbalken (2010:110). 40För den som inte har försäkringstid minskas garantipensionen i motsvarande mån, Lag (1998:702) om garantipension. 4174 kap. Socialförsäkringsbalken (2010:110). 1946:220 i SOU 1992:21, Betänkande av , s. 64. 43SOU 1945:46, betänkande. 44SOU 1945:46, betänkande. 1975/76:145. 46Bland annat i SOU 1977:48, Betänkande av bostadsekonomiska utredning. GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER på sig merkostnaderna genom ett statsbidrag.47 Statsbidraget höjdes sedan kraftigt som kommunerna fick en skyldighet att ge kommunalt bostadstillägg.48 2.2.2Bostadstillägget blir helstatligt men fortfarande komplicerat Många av de tidigare uppmärksammade problemen kvarstod . Regeringen bedömde 1991 att handläggningen av förmånen var rättsosäker och i mångt och mycket orättvist fördelad. Vidare ansågs att inkomstprövningen var alltför komplicerad. Regeringen konstaterade också att de dittillsvarande reglerna varit i stort sett oförändrade och att förändringarna i pensionssystemet, på bostadsområdet och i det kommunala statsbidraget motiverade en grundlig översyn av bostadstillägget.49 Regeringen bedömde dock att det var lämpligt att vänta in den kommande reformeringen av pensionssystemet innan några väsentliga ändringar av reglerna för inkomstprövning genomfördes. ändrades dock huvudmannaskapet och bostadstillägget till pensionärer blev ett statligt ansvar.50 Förslaget till ändringar i reglerna utgick i huvudsak från de regler som det kommunala bostadstillägget byggde på.51 I samband med övergången förändrades också bidraget till att mer fungera som ett högkostnadsskydd med mindre kostnadsdrivande effekter.52 infördes också det särskilda bostadstillägget för att, i likhet med det tidigare särskilda kommunala bostadstillägget, förhindra att pensionärer hamnade under en skälig levnadsnivå. För att anpassa inkomstprövningen till det reformerade ålderspensionssystemet tillsattes en ny utredning 1998.53 I direktiven framhölls att utredningen skulle lämna förslag för att åtgärda problemen inom regelverket och administrationen som länge uppmärksammats. Regelverket upplevdes som komplicerat och detaljerat och ledde i flera avseenden till orättvisa och till svårigheter för den enskilde att beräkna storleken på bostadstillägget. även att många uppgifter behövde lämnas av den som ansökte och att detta upplevdes som besvärande. 1978/79:95 bil. 2, bet. FiU 1978/79:35, rskr 1978/79:335. 1986/87:100, bet. 1986/87:SfU10. 50Lag (1994:308) om bostadstillägg till pensionärer. 1993/94:173, bet. 1993/94:SfU16, rskr. 1993/94:305. 52Vissa kommuner beviljade bostadstillägg av bostadskostnaden vilket medfört att bidragsmottagaren inte haft något privatekonomiskt motiv att hålla ned bostadskostnaden. BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? 2.2.3Bostadstillägget – en mer uttalad pensionsförmån I samband med att det nya ålderspensionssystemet infördes fullt ut genomfördes även ett antal förändringar i reglerna för bostadstillägg.55 Med de nya reglerna begränsades kretsen av pensionärer till dem som har sin försörjning i huvudsak från den allmänna pensionen. gällde att även personer med omställningspension, partiell ålderspension och partiell förtidspension kunde få bostadstillägg vilket innebar att personer kunde ha sin huvudförsörjning från arbete och ändå vara berättigad till förmånen. Bostadstillägget ändrades också till att vara tidsbestämt, i normalfallet . gällde beslutet tills vidare, det vill säga tills någon förändring inträffade som påverkade tilläggets storlek. Inkomstbegreppet kom att i huvudsak följa skattelagstiftningen med vissa tillägg. Även den direkta kapitalavkastningen och del av förmögenhet samt utlandsinkomst kom att räknas som inkomst enligt samma regler som gäller för bostadsbidrag. Alla dessa inkomster summeras till en bidragsgrundande inkomst var för sig för makar.56 De ändringar som föreslogs i propositionen bedömdes av som omfattande. Med hänsyn härtill ansåg utskottet att den nya lagen för bostadstillägg behövde följas upp noga och utvärderas när den varit i kraft . De ersättningar som betalas ut har höjts på olika sätt . Det gäller de bestämningstal som är knutna till prisbasbeloppet, beräkningen av arbetsinkomst57, den högsta bostadskostnaden och ersättningsnivån i förhållande till högsta bostadskostnad. Utöver dessa höjningar genomfördes en generell höjning med till samtliga berättigade till bostadstillägg.58 Ytterligare en höjning med för ogifta genomfördes den 1 januari 2013.59 2.2.4 Ålderspensionärer lyfts ut ur det kommunala försörjningsstödet Tillsammans med det reformerade bostadstillägget infördes också en ny förmån, äldreförsörjningsstödet. 60 I betänkande framhölls 1993/94:250, bet. 1993/94:SfU24, rskr. 1993/94:439 m.fl. 2000/01:140, bet. 2001/02:SfU3, rskr. 2001/02:10. 56Lag (2001:761) om bostadstillägg till pensionärer m.fl. 57Den del av arbetsinkomst som påverkar bostadstillägget sänktes från till 2008. 2011/12:1, bet. 2011/12:SfU1, rskr. 2011/12:85 och rskr. 2011/12:86. 2012/13:1, bet. 2012/13:SfU1, rskr. 2012/13:114. 2000/01:136, bet. 2001/02:SfU4, rskr. 2001/02:10. GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER det att äldreförsörjningsstödet bör betraktas som en socialförsäkringsförmån och att stödet i möjligaste mån ska anpassas till reglerna för bostadstillägg. Syftet med äldreförsörjningsstödet beskrevs som ett långsiktigt alternativ till det kommunala försörjningsstödet med huvudsyftet att kommuner inte ska behöva ta ekonomiskt ansvar för personer staten i övrigt tar försörjningsansvar för. För att öka incitamenten till arbete och förbättra den ekonomiska situationen för de sämst ställda pensionärerna ändrades reglerna så att arbetsinkomstens påverkan på bostadstillägget minskades . att inkomsterna skulle tas upp sänktes viktningen av arbetsinkomster till 50 procent.61 avskaffades också den statliga förmögenhetsskatten vilket för bostadstillägget medförde att administrationen inte längre kunde kontrollera förmögenheten mot självdeklarationen.62 Förmögenhetsbegreppet inom socialförsäkringen kom att tillfälligt hänvisas till den upphävda lagen om statlig förmögenhetsskatt. fastställdes förmögenhetsbegreppet genom en egen lag63 som i stort sett överensstämmer med den tidigare upphävda lagen.64 2.2.6 Det särskilda bostadstillägget har ifrågasatts Behovet av att ha ett särskilt bostadstillägg har tidigare ifrågasatts av regeringen. I regleringsbrevet fick uppdraget att lämna förslag till regeländringar som avskaffar det särskilda bostadstillägget utan att det får påtagliga konsekvenser för dem som uppbär ersättningen och inte ökar kostnaden för statsbudgeten.65 fastslog att det fanns skäl att avskaffa det särskilda bostadstillägget eftersom endast cirka 7 000 personer uppbar förmånen och att äldreförsörjningsstödet dessutom har liknande regler.66 För personer med sjuk- eller aktivitetsersättning blev situationen dock annorlunda eftersom de inte kan bli beviljade äldreförsörjningsstöd. ansåg därför att frågan om vilket bostadsstöd som ska beviljas personer med sjuk- eller aktivitetsersättning 2006/07:100, bet. 2006/07:FiU20, rskr. 2006/07:220. 2007/08:26, bet. 2007/08:SfU1, rskr. 2007/08:68. 63Lag (2009:1053) om förmögenhet vid beräkning av vissa förmåner. 2008/09:203, bet. 2009/10:SfU5, rskr. 2009/10:17. 65Regleringsbrev för aveende . 66Avskaffande av det särskilda bostadstillägget till pensionärer m. fl. (SBTP). , 2008 (dnr. BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? borde utredas närmare och att det särskilda bostadstillägget behålls till vidare.67 Någon ny utredning om bostadsstöden har därefter inte genomförts. 2.2.7Bostadstillägget kan åter beslutas tills vidare har fått möjlighet att bevilja bostadstillägg och särskilt bostadstillägg tills vidare i stället för tidsbestämt.68 Bakgrunden var att lämnade förslag om möjligheten att bevilja bostadstillägg till pensionärer tills vidare i stället för tidsbestämt.69 Även ställde sig bakom förslaget när myndigheten tog över huvudansvaret för förmånen och skickade en framställan till regeringen.70 tog därefter fram en promemoria som remitterades till Statskontoret, ISF, de fem pensionärsorganisationerna, och . I remissvaren framgår det bland annat att ISF såg stora risker i förslaget och inte kunde tillstyrka det, men ISF avstyrkte inte heller förslaget. 71 ISF betonade risken för att felaktiga beslut hinner ackumuleras till betydande belopp innan de upptäcks och att återkrav därmed kan få stora konsekvenser för pensionären. Statskontoret tillstyrkte förslaget om tills vidare-beslut men betonade vikten av att förändringarna inte får ske på bekostnad av en sämre rättssäkerhet eller ökad risk för felaktiga utbetalningar. Statskontoret pekade också på att det saknades beräkningar för de ökade kostnaderna av efterkontroller som krävs.72 De övriga remissinstanserna tillstyrkte förslaget. beslutade därefter i enlighet med regeringens proposition. betonade dock att beslutet noga bör följas upp och utvärderas.73 I detta avsnitt redovisas uppgifter över hur antalet förmånsmottagare, beviljade belopp och bostadskostnader utvecklats sedan 2003.74 2011/12:152, bet. 2011/12:SfU16, rskr. 2012/13:2. 69Förslag framställt av , 2008. 70Förslag framställt av , 2010. PAD 2010-536). 71Enklare och effektivare handläggning av bostadstillägg, m.m. Remissvar. ISF, 2012. (ISF dnr: 2012-071). 72Enklare och effektivare handläggning av bostadstillägg. Statskontoret, 2012. (Statskontoret dnr. 2012/71-4). 2011/12:152, bet. 2011/12:SfU16, rskr. 2012/13:2. 74Uppgifter i detta avsnitt bygger på produktionsstatistik och årsredovisningar. GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER 2.3.1Många pensionärer får bostadstillägg Av ungefär 1,8 miljoner ålderspensionärer får bostadstillägg och särskilt bostadstillägg eller äldreförsörjningsstöd. Tilläggsförmånerna utbetalas således till var sjunde pensionär. Antalet pensionärer som har bostadstillägg har minskat vilket framgår av nedanstående diagram. har dock antalet pensionärer med bostadstillägg ökat igen och var 262 000 pensionärer beviljade bostadstillägg. Kvinnor dominerar stort bland de pensionärer som får bostadstillägg och det handlar om fyra gånger så många kvinnor än män som får tillägget. Diagram 2.1 Antal pensionärer med bostadstillägg, åren 2003–2011 Antalet pensionärer med det särskilda bostadstillägget har minskat kraftigt till 2 200 , och bland dem har kvinnorna minskat . I följande diagram framgår även att antalet män som får särskilt bostadstillägg har fördubblats. Antalet pensionärer med äldreförsörjningsstöd har däremot ökat något , och uppgick till 14 500 varav kvinnorna var något fler än männen. BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? Diagram 2.2 Antal pensionärer med särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd, åren 2003–2011 Försäkringsutgifterna för ålderspensionens tilläggsförmåner uppgick till vilket framgår av nedanstående tabell. Utgifterna har ökat sedan bostadstillägget till pensionärer särskiljdes från bostadstillägget till personer med sjuk- eller aktivitetsersättning 2010. Utgifterna för äldreförsörjningsstöd har ökat och för bostadstillägg ökat . Tabell 2.2 Försäkringsutgifter för tilläggsförmånerna, Källa: årsredovisning 2012, årsredovisning 2005. a)Försäkringsutgiften inkluderar även utgiften för bostadstillägg till personer med sjuk- eller aktivitetsersättning. Uppgifter om äldreförsörjningsstöd redovisades inte. GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER 2.3.3Tilläggsförmånerna är vanligast bland de äldsta pensionärerna Tilläggsförmånerna är vanligare bland äldre pensionärer än bland yngre. I diagrammet nedan framgår att drygt 81 000 pensionärer hade en tilläggsförmån . Det motsvarar av samtliga pensionärer i åldersgruppen. Bland yngre pensionärer i åldern 65–hade 44 000 en tilläggsförmån vilket motsvarade av samtliga pensionärer i gruppen. Även i åldersgrupperna 70–, 75–och 80–har ungefär 44 000 pensionärer per grupp en tilläggsförmån. Det är dock färre personer inom dessa grupper och andelen som har en tilläggsförmån ökar således Ungefär 3 000 personer hade endast äldreförsörjningsstöd utan bostadstillägg. Nästan 14 000 pensionärer hade minst två av tilläggsförmånerna. Diagram 2.3 Andel pensionärer med tilläggsförmån per åldersgrupp 65–69 år 70–74 år 75–79 år 80–84 år Som beskrevs ovan är åldersfördelningen bland de som har tilläggsförmån jämt fördelad, ungefär 44 000 personer per åldersgrupp med undantag för pensioner i åldern . Åldersfördelningen bland de pensionärer som har särskilt bostadstillägg eller äldreförsörjningsstöd ser dock något annorlunda ut. Bland de pensionärer som har särskilt bostadstillägg är . Även äldreförsörjningsstödet utgår i högre utsträckning till yngre pensionärer. BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? 2.3.4De flesta bor i hyrd bostad Kategorin hyrd bostad, gruppbostad/servicelägenhet är och har varit den vanligaste boendeformen och dess dominans har ökat för alla förmånerna.75 bodde av pensionärerna med bostadstillägg i hyrd bostad. uppgick andelen till . Boende i ägd bostadsrätt eller fastighet uppgick till av pensionärerna med bostadstillägg och mer än hälften av dessa bostäder var obelånade. Pensionärer med belånad egen fastighet är den enda gruppen som ökat i antal . Den största minskningen har skett bland pensionärer i övrigt boende och i bostadsrätt/egen fastighet utan lån. Utvecklingen per boendeform framgår av diagrammet nedan. Diagram 2.4 Andel pensionärer med tilläggsförmån per boendeform, åren 2003–2011 Hyrd bostad/gruppbostad 2.3.5Bostadskostnaden har ökat för pensionärer med bostadstillägg Höga bostadskostnader har blivit allt vanligare bland de pensionärer som har bostadstillägg. Som framgår av diagrammet nedan har andelen personer med bostadskostnad mer än trefaldigats medan andelen personer med bostadskostnad halverats . 75Förmånerna särredovisas inte eftersom antalet boende med annan förmån än bostadstillägg uppgick till högst 400 boende per boendeform och kön 2011. GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER Diagram 2.5 Andel pensionärer med bostadstillägg fördelat på olika bostadskostnads- intervall, –2011 2 001 – /månad 4 001 – /månad 3 001 – /månad Den genomsnittliga bostadskostnaden för hyrd bostad/gruppbostad/ servicelägenhet bland pensionärer med bostadstillägg var . För bostadsrätt/egen fastighet med lån uppgick bostadskostnaden i genomsnitt till och för bostadsrätt/ egen fastighet utan lån . Den genomsnittliga bostadskostnaden har genomgående, för samtliga boendeformer, ökat med . 2.3.6 Få pensionärer får låga belopp Det genomsnittliga utbetalda bostadstillägget uppgick till . För äldreförsörjningsstödet var det utbetalda genomsnittsbeloppet per månad.76 Av de ungefär 265 000 pensionärer som fick en tilläggsförmån var det dock få som fick utbetalt låga belopp. Endast 2 284 personer fick utbetalt belopp under 76 årsredovisning 2011, s. 18. BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? Reglerna för tilläggsförmånerna är komplicerade och detaljrika vilket medför svårigheter både för myndigheten och för pensionärer. uppmärksammats vid flertal tillfällen och förslag på förenklingar har förts fram. uttalade sig mycket tydligt 2002 om behovet att följa upp och utvärdera de förändringar som infördes . Regeringen har låtit utreda det särskilda bostadstillägget och vissa aspekter av äldreförsörjningsstödet, men detta ledde inte till att åtgärder vidtogs. följer därutöver löpande upp förmånerna inför budgetpropositionerna och genomför oregelbundna analyser. Någon övergripande utvärdering av regelförändringarna har inte genomförts. Antalet pensionärer med tilläggsförmån har minskat men fortfarande har var åttonde pensionär en tilläggsförmån. Tilläggsförmånerna är vanligast för äldre pensionärer. Av de pensionärer som har tilläggsförmåner är fyra femtedelar kvinnor. Av bostadstilläggets 262 000 pensionärer har en tredjedel en bostadskostnad . Gruppen har trefaldigats och bostadstillägget täcker således i mindre utsträckning bostadskostnaden . GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER I detta kapitel redovisas hur tilläggsförmånernas träffbild ser ut. Kapitlet inleds med en redovisning av bland annat inkomst- och förmögenhetsfördelningen bland de pensionärer som uppbär tilläggsförmånerna.77 Därefter redovisas hur regler för förmögenhetsprövningen påverkar träffbilden. presenteras undersökning av mörkertalet, det vill säga gruppen pensionärer som är berättigade till förmånerna, men som inte tar del av dem. I sammanhanget redogörs även för regeringens och insatser. 3.1Träffbilden bland de som får tilläggsförmånerna 3.1.1Pensionärer med tilläggsförmån har låga inkomster Tilläggsförmånerna betalas ut främst till pensionärer med låga inkomster som framgår av nedanstående diagram. av pensionärerna med bostadstillägg hade en årsinkomst . Vidare hade av pensionärerna en årsinkomst och i årsinkomst. Bland pensionärer med särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd hade en årsinkomst . Inkomstfördelningen presenteras i diagrammet nedan. 77 Uppgifter bygger på produktionsstatistik. BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? Diagram 3.1 Antal beviljade förmåner efter årsinkomst 2011 3.1.2Nästan hälften av pensionärer med bostadstillägg saknar tillgångar Av de pensionärer som hade bostadstillägg saknade tillgångar som beaktas i förmögenhetsprövningen och hade en förmögenhet upp till högst . av pensionärerna med bostadstillägg hade en förmögenhet . Gällande regler för bostadstillägget beaktar inte den bostad pensionären har sitt huvudsakliga boende i som förmögenhet. Om bostad utan lån beaktas som förmögenhet minskar andelen som saknade förmögenhet något till Ungefär 33 000, eller , av pensionärerna med bostadstillägg bodde i egen fastighet eller bostadsrätt utan lån. Ungefär 5 000 pensionärer, eller , hade en förmögenhet och knappt 500 pensionärer hade en förmögenhet . GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER Diagram 3.2 Andel pensionärer med bostadstillägg efter förmögenhet och boendeform 2011 Hyrd bostad/gruppbostad Jämfört med 2003 har andelen som saknar förmögenhet ökat från till tidigare redovisade . Andelen personer inom övriga förmögenhetsintervall har genomgående minskat något . 3.1.3Boende i hyrd bostad får högst tillägg Bostadstillägget minskar med stigande förmögenhet för samtliga boendeformer. Procentuellt sett är minskningen ungefär lika stor oavsett boendeform och belåning. I belopp är minskningen dock särskilt stor för boende i hyrd bostad/gruppbostad eller servicelägenhet eftersom denna grupp generellt beviljas ett något högre bostadstillägg. Det kan också noteras att de som bor i egen fastighet utan lån i genomsnitt får ett högre bostadstillägg än de som bor i egen fastighet med lån. Det kan sannolikt förklaras av att det finns fler bostadsrätter i kategorin med lån och fler större hus i kategorin utan lån. Bostadstillägget beaktar uppvärmningskostnaderna för bostaden varför ett stort hus utan lån kan ha högre boendekostnad än ett annat boende med lån. Det skulle också kunna förklaras av om gruppen med lån på bostad generellt har högre inkomster än gruppen som bor i bostadsrätt/egen fastighet utan lån. BOSTADSTILLÄGG OCH ÄLDREFÖRSÖRJNINGSSTÖD TILL PENSIONÄRER – NÅR FÖRMÅNERNA FRAM? Tabell 3.1 Genomsnittligt BTP efter förmögenhet och boendeform 2011 Det nuvarande regelverket för tilläggsförmånerna möjliggör att även pensionärer med en betydande förmögenhet kan ha rätt till tilläggsförmånerna. Med den förmögenhetsprövning som finns kan en pensionär vara beviljad i bostadstillägg även om pensionären bor i en permanentbostad utan lån och har drygt en miljon i aktieinnehav utöver lösören. I en rapport som Expertgruppen i offentlig ekonomi presenterade 2010 beskrevs förmögenhetsprövningen inom bostadstillägget som vare sig rättvis eller rättssäker. Bland annat uppmärksammades att egen permanentbostad inte räknas som förmögenhet och att flera andra förmögenhetsslag såsom båtar, tavlor eller smycken, inte beaktas alls.78 Regelverket medför också att den som har på bankkonto får ett lägre bostadstillägg eller äldreförsörjningsstöd än den som har till exempel konst motsvarande samma värde. Vidare kan den som äger sin bostad med ett marknadsvärde på vara berättigad till bostadstillägg medan den som bor i hyresrätt och har motsvarande summa på ett bankkonto inte kan vara berättigad, trots samma bostadskostnad. av regelverket är således att högre bostadstillägg utgår om förmögenheten är placerad i ägd bostad än om den är placerad i bank eller i olika slags Som tidigare nämndes är det av ålderspensionärerna med bostadstillägg som bor i egen fastighet utan lånekostnad.79 Regelverket möjliggör också att man kan minimera sin förmögenhet antingen genom en gåva eller genom en skuldrevers. Det är således relativt enkelt att undvika att ha en förmögenhet överstigande och att på så sätt höja bostadstillägget.80 Enkelt och effektivt – en om grundtryggheten i välfärdssystemen, s.35–36. 80Det fanns även med förmögenhetsskatt möjligheter att minska den beskattningsbara förmögenheten och därigenom öka bostadstillägget. GRANSKAR: HÅLLBARA PENSIONER Ett annat problem inom förmögenhetsprövningen är att förmögenheter är svårare att kontrollera sedan förmögenhetsskatten avskaffades. Detta är framförallt ett administrativt problem, som närmare beskrivs i kapitel fyra, men till viss del även ett problem som påverkar träffbilden. Det kan finnas förmögenheter som inte får uppgift om och således pensionärer som får utbetalt bostadstillägg på felaktiga grunder. 3.3Mörkertalet har tidigare utretts och uppmärksammats 3.3.1Regeringen gav uppdraget att undersöka mörkertalet I samband med att det nya ålderspensionssystemet infördes fick dåvarande regeringens uppdrag att analysera träffbilden för såväl bostadstillägget som det nyinrättade äldreförsörjningsstödet.81 Uppdraget att utreda träffsäkerhet för äldreförsörjningsstödet bestod i att undersöka om det fanns äldre personer som trots stödet var varaktigt beroende av kommunalt socialbidrag. Rapporten82 visade att ingen som hade haft äldreförsörjningsstöd också hade varit långvarigt beroende av försörjningsstöd och att träffsäkerheten i den bemärkelsen var god. Däremot hade drygt 4 800 personer fått utbetalt försörjningsstöd och äldreförsörjningsstöd än vilket förklarades som kortvarig ekonomisk hjälp för tandvård, läkarvård, glasögon eller dylikt. För bostadstillägget uppdrogs åt att göra en bedömning av mörkertalet inom förmånen, det vill säga den andel berättigade som inte utnyttjade förmånen. I rapport83 redovisades metod84 och beräkningar. I rapporten uppskattades mörkertalet till 106 000 personer, vilket motsvarade av de berättigade ålderspensionärerna. Tillsammans bedömdes gruppen gå miste om i bostadstillägg. Dessa uppgifter skulle dock senare komma att ifrågasättas på grund av undersökningens metodologiska precision, bland annat antagandet om bostadskostnader.85 81Riksförsäkringsverkets regleringsbrev 2003.