prop · H003178 · 2013-06-26 00:00:00 — Regeringens proposition 2012/13:178 En tydligare lag om kommunernas Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att ändringar görs i lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar, förkortad BFL. Ändringarna innebär att innehållet i och processen för att ta fram kommunala riktlinjer för bostadsförsörjningen preciseras. Nytt är att kommunerna i riktlinjerna ska redovisa hur hänsyn har tagits till rele- vanta nationella och regionala mål, planer och program av betydelse för bostadsförsörjningen. Genom detta införs ett regionalt perspektiv i rikt- linjerna. , den aktör med ansvar för det regionala tillväxt- arbetet i respektive län och andra regionala organ ska ges möjlighet att yttra sig över kommunens planering av bostadsförsörjningen. Om en kommuns riktlinjer inte innehåller uppgifter om hur hänsyn har tagits till relevanta nationella och regionala mål, planer och program av betydelse för bostadsförsörjningen ges regeringen en möjlighet att förelägga kommunen att ta fram nya riktlinjer. Bostadsbyggande och utveckling av bostadsbeståndet förs in i (2010:900), förkortad PBL, som ett sådant allmänt intresse som kommunerna ska främja bl.a. vid planläggning. I dessa sammanhang ska kommunens riktlinjer för bostadsförsörjningen vara ett vägledande underlag. Lagändringarna föreslås träda i kraft . 2012/13:178 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (2000:1383) om Förslag till lag om ändring i (2010:900) .......................................................................... Ärendet och dess beredning .............................................................. Tydligare regler om bostadsförsörjning ............................................ Behov av ny lag? Processen för framtagande av riktlinjer för Innehållet i riktlinjerna för bostadsförsörjning................. Det regionala perspektivet förtydligas.............................. Regeringen ges en möjlighet att förelägga en kommun att ta fram riktlinjer för Tjänster av allmänt ekonomiskt intresse .......................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (2000:1383) om Förslaget till lag om ändring i (2010:900) ........................................................................ Bilaga 1 Sammanfattning av förslag .................................. Bilaga 2 Lagförslaget i rapporten 2012:12 översyn av Bilaga 3 Förteckning över remissinstanserna...................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i lagen (2000:1383) om kommunernas bostads- försörjningsansvar, 2.lag om ändring i (2010:900). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar dels att nuvarande 2, 3 och 4 §§ ska betecknas 3, 7 och 8 §§, dels att 1 och 5 §§ samt de nya 3, 7 och 8 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas tre nya paragrafer, 2, 4 och 6 §§, av Varje kommun skall planera bo- stadsförsörjningen i syfte att skapa förutsättningar för alla i kommu- nen att leva i goda bostäder och för att främja att ändamålsenliga åtgärder för bostadsförsörjningen förbereds och genomförs. Vid planeringen av bostadsför- sörjningen skall kommunen, om det behövs, samråda med andra kommuner som berörs av plane- ringen. Riktlinjer för bostadsförsörj- ningen skall antas av kommunfull- mäktige under varje mandatperiod. Varje kommun ska med rikt- linjer planera för bostadsförsörj- ningen i kommunen. Syftet med planeringen ska vara att skapa för- utsättningar för alla i kommunen att leva i goda bostäder och för att främja att ändamålsenliga åtgärder för bostadsförsörjningen förbereds och genomförs. Vid planeringen av bostadsför- sörjningen ska kommunen sam- råda med berörda kommuner och ge , aktören med ansvar för regionalt tillväxtarbete i länet och andra regionala organ tillfälle att yttra sig. Riktlinjer för bostadsförsörj- ningen ska antas av kommunfull- mäktige under varje mandatperiod. Förändras förutsättningarna för de antagna riktlinjerna ska nya riktlinjer upprättas och antas av kommunfullmäktige. Kommunens riktlinjer för bo- stadsförsörjningen ska minst inne- hålla följande uppgifter: 1. kommunens mål för bostads- 1 Senaste lydelse 2002:104. byggande och utveckling av bo- Prop. 2012/13:178 stadsbeståndet, 2.kommunens planerade in- satser för att nå uppsatta mål, och 3.hur kommunen har tagit hän- syn till relevanta nationella och regionala mål, planer och pro- gram som är av betydelse för bo- stadsförsörjningen. Uppgifterna ska särskilt grundas på en analys av den demografiska utvecklingen, av efterfrågan på bostäder, bostadsbehovet för sär- skilda grupper och marknadsför- utsättningar. munerna i länet råd, information munerna i länet råd, information och underlag för deras planering och underlag för deras planering styrelsen ska uppmärksamma kom- munerna på behovet av samord- ning mellan kommuner i frågor om bostadsförsörjning och verka för att sådan samordning kommer till Kommunens riktlinjer för bostadsförsörjningen ska vara vägledande vid tillämpningen av 2 kap. 3 § 5 (2010:900). En kommun skall lämna rege- En kommun ska lämna rege- ringen de uppgifter om kommu- ringen de uppgifter om kommu- som regeringen begär. som regeringen begär. Om kommunens riktlinjer för bostadsförsörjningen saknar någon sådan uppgift som avses i 2 § första stycket 3, får regeringen förelägga kommunen att anta nya riktlinjer. 2012/13:178 3 § Om det behövs för att främja Om det behövs för att främja bostadsförsörjningen ska en kom- Om två eller flera kommuner Om två eller flera kommuner be- anordna sådan bostadsförmedling. anordna sådan bostadsförmedling. Regeringen får förelägga en kommun att anordna bostads- förmedling enligt första stycket. ling som förmedlar lägenheter i turordning efter kötid får, utöver sådan förmedlingsersättning som får tas ut vid yrkesmässig bostads- förmedling enligt 12 kap. 65 a § jordabalken, ta ut en avgift för rätten att stå i kö (köavgift) av den hyressökande. Kravet på förmed- ling efter kötid skall inte hindra att ett begränsat antal lägenheter som är tillgängliga för kön fördelas enligt ett förturssystem. Köavgiften får tas ut för högst i taget. Kommunen får be- stämma avgiften och grunderna för hur den skall tas ut. ling som förmedlar lägenheter i turordning efter kötid får, utöver sådan förmedlingsersättning som får tas ut vid yrkesmässig bostads- förmedling enligt 12 kap. 65 a § jordabalken, ta ut en avgift för rätten att stå i kö (köavgift) av den hyressökande. Kravet på för- medling efter kötid ska inte hindra att ett begränsat antal lägenheter som är tillgängliga för kön för- delas enligt ett förturssystem. Köavgiften får tas ut för högst i taget. Kommunen får be- stämma avgiften och grunderna för hur den ska tas ut. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för riktlinjer för bostadsförsörj- ning som antagits före . Förslag till lag om ändring i plan- och bygglagen (2010:900) Härigenom föreskrivs att 2 kap. 3 § (2010:900) ska ha följande lydelse. Planläggning enligt denna lag ska med hänsyn till natur- och kultur- värden, miljö- och klimataspekter samt mellankommunala och regionala förhållanden främja 1.en ändamålsenlig struktur och en estetiskt tilltalande utformning av bebyggelse, grönområden och kommunikationsleder, 2.en från social synpunkt god livsmiljö som är tillgänglig och använd- bar för alla samhällsgrupper, 3.en långsiktigt god hushållning med mark, vatten, energi och rå- varor samt goda miljöförhållanden 4.en god ekonomisk tillväxt och en effektiv konkurrens. Även i andra ärenden enligt denna lag ska hänsyn tas till de in- tressen som anges i första stycket 3.en långsiktigt god hushållning med mark, vatten, energi och rå- varor samt goda miljöförhållanden 4.en god ekonomisk tillväxt och en effektiv konkurrens, och 5.bostadsbyggande och utveckl- ing av bostadsbeståndet. Även i andra ärenden enligt denna lag ska hänsyn tas till de in- tressen som anges i första stycket 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för ärenden som har påbörjats före . 2012/13:178 3 Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att ge i uppdrag att göra en översyn av lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjnings- ansvar. kompletterade redovisningen med ett förslag till ändring i (2010:900). En sammanfattning av förslag återfinns i bilaga 1. rapporter har remissbehandlats. lagförslag finns i bilaga 2. En förteckning över remissinstanser som beretts tillfälle att avge yttrande över rapporter finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr S2011/10454/PBB). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Regeringen har följt Lagrådets synpunkter. I förhållande till lagrådsremissen har även vissa redaktionella ändringar gjorts. Tydligare regler om bostadsförsörjning Behov av ny lag? Regeringens förslag: Förändringar i regelverket om bostadsför- sörjning ska göras genom ändringar i lagen om kommunernas Regeringens bedömning: Uttrycken för bostadsförsörjning och rikt- linjer för bostadsförsörjning bör behållas. förslag: föreslår att lagen (2000:1383) om kom- munernas bostadsförsörjningsansvar, förkortad BFL, upphävs och ersätts med en ny lag kallad lagen om kommunernas ansvar för boende- anser att termen boendeplanering, till skillnad från uttrycket planering för bostadsförsörjning, omfattar hela boendet i vid bemärkelse och att det är en mer tidsenlig term. inledande portalparagraf i den nya lagen. Remissinstanserna: Bland de remissinstanser som har kommenterat förslag till ny lag och nya termer anser merparten att termen bostadsförsörjning bör kvarstå liksom uttrycket riktlinjer för bostadsför- Argument som lyfts fram är att den av föreslagna termen boendeplanering är missvisande och att bostadsförsörjning är en inarbetad term som är olämplig att byta ut. urbanforskning, IBF, pekar på att det i regeringsformen fastslås att det allmänna ska trygga rätten till en bostad och utifrån det menar institutet att termen bostadsförsörjning mycket tydligare än boendeplanering ank- nyter till de värderingar som uttrycks i grundlagen. och Jagvillhabostad.nu avstyrker förslaget då de menar att de föreslagna förändringarna kan tolkas som en urholkning av det kommunala ansva- ret. Statskontoret anför vidare att det kommunala ansvaret för bostadsför- sörjningen är ett etablerat uttryck som har preciserats och utvecklats i propositioner och inte minst i kommunernas eget arbete. anser till skillnad från att termen bostadsförsörjning syftar till att ringa in hela begreppet boende. kommun delar Bover- kets uppfattning om behovet av att använda ett enhetligt begrepp för kommunernas arbete med bostadsförsörjningsfrågorna men pekar bl.a. på att termen boendeprogram riskerar att blandas ihop med de boende- program som tidigare förekom inom . Det finns dock några instanser som ställer sig positiva till förslag till ny lag för boendeplanering. , Göteborgs- regionen och Bodens kommun tillstyrker de nya termerna boendeplane- ring och boendeprogram. Flera instanser har dock avstyrkt förslag till boendeprogram både utifrån att namnet som sådant är miss- visande och även utifrån att det är olämpligt att införa ett nytt styrdoku- ment. En av de instanser som menar att namnet som sådant är miss- visande är . menar att namnet boendeprogram är missvisande men anser att det är bra att riktlinjer byts mot ett program. i anser att en gemensam term som boende- program har en pedagogisk fördel men att det ändå bör vara upp till varje kommun att bestämma i vilket eller i vilka dokument som boendeplane- ringen bör framgå. anser att kopplingen mellan de före- slagna boendeprogrammen och översiktsplanen i PBL är otydlig och vill att den ska utvecklas. anser att det även i fortsätt- ningen bör vara upp till respektive kommun att bestämma hur ett boen- deprogram bör utformas och hur det bör integreras i den kommunala planeringen. Arkitekter framhåller att det finns en uppenbar risk för att ett enskilt och mer omfattande dokument, som ett boendeprogram skulle utgöra, inte får den genomslagskraft som målformuleringar i en budget, verksamhetsplan eller översiktsplan kan få. Motsvarande argu- mentation förs fram av Åre kommun. i liksom kommun anser att kommunernas mål och planerade insat- ser för bostadsförsörjning alltid bör ingå i kommunernas strategiska översiktsplan. kommun är positiva till att dagens riktlinjer för bostadsförsörjning ersätts med boendeprogram. Kommunen menar att boendeprogram kan stärka och förtydliga boendefrågorna, men de saknar en tydlig koppling till översiktsplanen. De instanser som har uttalat sig om förslag till portalparagraf, däribland , jagvillhabostad.nu, Fastighetsägarna och är till övervägande del positiva till förslaget och menar att det stärker ändamålet med lagen och ger ökad tydlighet. i län tillstyrker förslaget om en portalparagraf och menar att det ger en ökad tydlighet i lagen. Skälen för regeringens förslag och bedömning: har före- slagit att uttrycket planering för bostadsförsörjning ska ersättas av termen boendeplanering. Skälet uppges vara att termen boendeplanering omfat- tar hela boendet i vid bemärkelse och att termen är mer tidsenlig. I likhet med vad flera remissinstanser har anfört, gör regeringen bedömningen att det finns ett värde i att behålla uttrycket planering för bostadsförsörjning eftersom detta uttryck är väl etablerat hos både kommuner och allmänhet. Regeringen anser liksom bl.a. att termen bostads- 2012/13:178 försörjning avser boendet i vid bemärkelse, dvs. både bostäderna och de boende. Den av föreslagna termen boendeplanering har en tydlig koppling till den föreslagna termen boendeprogram. Som har angetts ovan om uttrycket planering för bostadsförsörjning är också uttrycket riktlinjer för bostadsförsörjning väl etablerat. Det finns dessutom numera en relativt enhetlig praxis för tillämpning och tolkning av termi- nologin såsom tydligt framgår av remissinstansernas svar. Regeringen gör därför bedömningen att den existerande terminologin ska behållas men att både processen för framtagande av riktlinjerna liksom deras innehåll behöver preciseras i BFL, se förslag i avsnitt 4.2 och 4.3. Med utgångspunkt i att uttrycket planering för bostadsförsörjning bör behållas finns inte skäl för att föreslå en ny lag eller ny portalparagraf. Ändringar bör i stället göras i BFL. Processen för framtagande av riktlinjer för Regeringens förslag: Planeringen för den kommunala bostadsförsörj- ningen ska framgå av riktlinjer för bostadsförsörjningen. planeringen av bostadsförsörjningen ska kommunen samråda med berörda kommuner och ge , aktören med ansvar för regionalt tillväxtarbete i länet och andra regionala organ tillfälle att Om förutsättningarna för de antagna riktlinjerna ändras ska nya riktlinjer upprättas och antas av kommunfullmäktige. förslag: Myndighetens förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag men utgår från att termen riktlinjer för bostads- försörjningen byts mot termen boendeprogram. boendeprogram ska antas minst en gång per mandatperiod. Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som har uttalat sig i frågan om att främja ett regionalt perspektiv i lagen tillstyrker Bo- Statskontoret, i och tillstyrker förslaget helt. det ur ett tillväxtperspektiv är betydelsefullt att samhället har förmåga att underlätta för människor och företag att leva och verka inom ett lokalt arbetsmarknadsområde som omfattar två eller flera kommuner. verket tillstyrker förslaget och anser att det är bra att inte före- språkar någon ny regional organisation. förslag om att kommunerna ska beakta mål, planer och program och tycker att det är bra att lyfter fram att kommunerna i sitt arbete med boendefrågorna ska förhålla sig till det regionala tillväxt- och ut- IBF stöder förslaget och framför att en regional bo- stadsplanering kan motverka de hinder som finns för fortsatt tillväxt och attraktionskraft i expansiva regioner, eftersom brist på bostäder är ett Ett par instanser menar att förslaget är ett steg i rätt rikt- ning men att det behövs ytterligare åtgärder. län är positiv till regional samverkan och att hänsyn ska tas till regionala bedömer ändå att det finns ett behov av större regional samverkan i bostadsförsörjningsfrågorna än vad förslaget kan antas medföra. För att åstadkomma detta krävs tvingande lagstiftning. läns landsting anser inte att det regionala perspektivet på bostadsfrågan är tillräckligt synliggjort i förslaget. är av åsikten att en väl fungerande bostadsmarknad har stor betydelse för såväl hushållens välfärd som den ekonomiska utvecklingen i regionen. läns landsting anser vidare att det är angeläget att staten ser en funge- rande bostadsmarknad som en viktig förutsättning för tillväxt och regional utveckling. nämns inte bostadsfrågor i förordningen om regionalt tillväxtarbete, där t.ex. arbetsmarknad, infrastruktur, utbildning m.m. lyfts fram. En viktig aspekt är därmed att på fler sätt tydliggöra denna koppling. i län välkomnar för- slagen men understryker att det är viktigt att kommunerna i sin boendeplanering väger in hur utvecklingen ser ut i andra kommuner som tillhör samma regionala bostads- och arbetsmarknad. Dessa över- väganden kan omfatta områden utanför gränser. i anser att det är av stor vikt att varje kommun har fast- ställda bostadspolitiska mål som korrelerar med regionala och nationella mål och med aktuell lagstiftning som finns på området. Tillväxtanalys och i län anser att det i förarbetena bör anges vilka mål och intressen som är betydelsefulla då det finns många mål att förhålla sig till. kommuns uppfattning är att övergripande mål på regional och nationell nivå ska beaktas i kommunens översiktliga plane- ring. Översiktsplanen utgör ramen för efterföljande mer konkretiserade planer som t.ex. fördjupade översiktsplaner och boendeprogram m.m. och målen behöver därför inte upprepas på nytt. kommun ser en tydlig röd tråd mellan översiktsplanen och boendeprogrammet men är något oklar över om har ett sådant synsätt. Bodens kommun avstyrker förslaget med motiveringen att de övergripande nationella och regionala målen ska beaktas i kommunernas översiktliga planering. Kommunen anser vidare att bostadsmarknaden i huvudsak är lokal. Kommuner och Landsting, SKL, anser inte att boendeprogram- met ska ange hur kommunen har beaktat relevanta nationella och regio- nala mål, planer och program av betydelse för boendeplanering. Detta ska enligt PBL anges i översiktsplanen och med en koppling och sam- ordning mellan översiktsplanen och boendeprogrammet behöver inte detta dubbelarbete genomföras. Två instanser avstyrker förslag att förtydliga det regionala perspektivet i lagen, och kommunalförbundet ser inte att den regionala sam- verkan behöver stärkas i form av en lagreglering eftersom en sådan samverkan redan sker på frivillig grund. De instanser som har uttalat sig om förslag avseende vilka organ kommunen ska samråda med respektive ge tillfälle att yttra sig över är till övervägande del positiva till förslaget, däribland Läns- styrelsen i , och Jagvillhabostad.nu. i vill gärna att läns- styrelserna ges en möjlighet att yttra sig över kommunernas förslag till boendeprogram innan det antas av kommunfullmäktige men påpekar att det skulle öka arbetsbördan. i län tillstyrker för- slaget men anser att det kunde skärpas ytterligare genom att ge läns- styrelsen och flera organ en möjlighet att kräva komplettering och för- 2012/13:178 tydliganden om så anses nödvändigt, innan riktlinjerna antas. kommun avstyrker förslaget då de anser att det är för detaljerat. Västra framför att för en fungerande regional planering är det viktigt att boendeplaneringen vidgas till funktionella regioner som ofta består av flera kommuner. för positiv till att kommunerna ska samråda med andra berörda kom- muner vid upprättande av program. kommun anser att samråds- förfarandet med andra kommuner kan lösas på ett enklare sätt genom att länsstyrelserna gör en avvägning av vilka kommuner som bör lämna synpunkter på respektive boendeprogram. Kommunen påpekar att det finns väl fungerande nätverk i där kommunerna informerar om varandras planer. yttrat sig om förslaget att boendeprogrammet ska antas av kommunfull- mäktige minst en gång per mandatperiod, Tillväxtanalys anser dock att det finns skäl att precisera boendeprogrammen ska antas i kommunfullmäktige. Detta för att bättre kunna samordna boende- programmen med översiktsplaner och regionala utvecklingsstrategier. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att det regionala perspektivet i bostadsförsörjningen är av mycket stor vikt, särskilt i till- I dessa regioner behövs det regionala perspektivet framför allt för att skapa balans i utbudet av bostäder. kan det vara lika relevant att kommuner med vikande befolkningsunderlag, eller på annat sätt förändrad befolkningsstruktur, tar hänsyn till ett mellankommunalt och regionalt perspektiv i arbetet med bostadsförsörjningen. har tidigare bedömt att arbetet för näringslivsutveckling och attraktiva livs- och boendemiljöer är nära kopplat till den fysiska planeringen. Samordning av planeringen av bostäder, näringsverksamhet, infrastruktur och grönområden bidrar till lokal och regional tillväxt och utveckling. mellankommunalt och regionalt perspektiv i arbetet med bostadsför- sörjningen är därför en viktig förutsättning för att främja fungerande bostadsmarknader och näringslivets utveckling. Avsikten är att i lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar, förkortad BFL, tydliggöra behovet av att kommunerna i sin planering för bostads- försörjningen tar hänsyn till bostadsbehovet utifrån ett mellankommunalt och regionalt perspektiv. Av 1 § BFL nuvarande lydelse framgår dels att varje kommun ska pla- nera bostadsförsörjningen, dels att riktlinjer för bostadsförsörjningen ska antas av kommunfullmäktige under varje mandatperiod. anser dock att bestämmelsen behöver förtydligas så att det framgår att kommunerna ska planera för bostadsförsörjningen i dessa riktlinjer. Av 1 § BFL nuvarande lydelse framgår också att kommunen, om det behövs, ska samråda med andra kommuner som berörs av planeringen. Enligt regeringens bedömning bör samråd alltid ske med berörda kom- Bestämmelsen bör justeras för att detta ska framgå. förfarande som har etablerats mellan kommunerna bör givetvis alltjämt Vilka kommuner som ska anses vara berörda kommer att variera bero- ende på var i landet kommunen ligger och vad som föreslås i riktlinjerna. Enligt 2 § BFL nuvarande lydelse ska lämna kommu- nerna i länet råd, information och underlag för deras planering av Regeringen anser att det är lämpligt att länsstyrel- sen dessutom ges en möjlighet att yttra sig över förslaget till riktlinjer. Detta särskilt mot bakgrund av de förslag om nytt regionalt perspektiv i riktlinjerna som framgår av avsnitten 4.3 och 4.4. Även den aktör som har ansvar för regionalt tillväxtarbete i respektive län och andra regionala organ bör ges tillfälle att yttra sig över kommunens planering av bostadsförsörjningen. , aktören med ansvar för regionalt tillväxtarbete i respek- tive län och andra regionala organ bör ha goda möjligheter att yttra sig i bostadsförsörjningsfrågan utifrån ett regionalt perspektiv. Detta gäller både planeringsförutsättningar och framtida behov och utvecklings- tendenser i fråga om bl.a. befolkningsstruktur och näringslivsutveckling. De bör också kunna identifiera och påpeka eventuella behov av sam- ordning med andra kommuner eller med andra insatser inom en eller flera regioner.