prop · H1031d7 · 2013-09-18 00:00:00 — har genom utrikesutskottets betänkande 2010/11:UU3 tillkännagivit för regeringen som sin mening att regeringen ska återkomma till med förslag till ny krigsmateriellagstiftning i syfte att skärpa exportkontrollen gentemot icke-demokratiska stater. Regeringen har tillsatt en parlamentariskt sammansatt kommitté med uppdrag att lämna förslag till en ny krigsmateriellagstiftning i syfte att skärpa exportkontrollen gentemot ickedemokratiska stater. ska delta aktivt i den översyn av EU:s exportkontrollsystem för produkter med dubbel användning (PDA) som inleddes och som fortsätter . noggrant följa utvecklingen i de multilaterala exportkontrollregimerna. ska förbli aktivt i exportkontrollregimerna och i EU- arbetet för att stärka exportkontrollen som ett instrument mot spridning av massförstörelsevapen och okontrollerade flöden av konventionella vapen. Medlemskap i organisationer och EU EU:s gemensamma utrikes - och säkerhetspolitik, GUSP EU utgör det centrala forumet för svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Det utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet inom EU, inklusive krishantering och fredsfrämjande insatser, är under fortsatt stark tillväxt. Regeringen verkar för att ska vara pådrivande när det gäller utvecklingen av den Europeiska Unionen som global aktör. Det är angeläget att EU genom en bred och effektiv utrikespolitik står väl rustat för att möta de globala utmaningar som och världen står inför. Det är viktigt att EU:s gemensamma utrikestjänst (EEAS) är effektiv. Därför välkomnar det fortsatta arbetet med EEAS översyn. avser fortsätta att bidra till såväl den konceptuella som operativa utvecklingen av EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. bidrag till GUSP-budgeten sker främst via EU-avgiften (utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen). Deltagandet i insatser inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) sker i huvudsak genom personalbidrag finansierade under utgiftsområdena 5, 6 och 7. utgör kärnan i den internationella rättsordningen och det multilaterala samarbetet och är en hörnsten i svensk utrikespolitik. FN åtnjuter en unik politisk legitimitet när det gäller att hantera akuta kriser och möta de långsiktiga globala utmaningar som världen står inför. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 har en stark röst i FN när det gäller såväl policyskapande som genom direkta insatser i fält och verkar för ett aktivt och konstruktivt EU i FN. fortsätter även att aktivt delta i reformprocesser för ett modernare och effektivare FN för att på så sätt bidra till att stärka det kollektiva säkerhetssystemet och göra FN rustat för att ta sig an de globala utmaningarna. På freds- och säkerhetsområdet vill bidra till en fungerande FN-struktur för åtgärder genom olika konfliktfaser, från konfliktförebyggande till fredsfrämjande och fredsbyggande insatser, inklusive fungerande fältlösningar för insatser i respektive fas. kommer bland annat att bidra till en kommande översyn i generalförsamlingen av FN:s politiska missioners roll och utveckling, och fortsatt aktivt sträva efter konsensusöverenskommelser i generalförsamlingen om nödvändiga reformer av FN:s fredsfrämjande verksamhet. kommer också fortsätta att stödja FN i att utveckla sin förmåga att mobilisera civila kapaciteter för att möta behov i konfliktländer och fredsfrämjande insatser, bland annat genom att aktivt delta i Capmatch, FN:s webbaserade forum för matchning mellan civila resurser och behov i konflikt- och postkonfliktländer, och bidra till vidare utveckling av systemet. Med utgångspunkt i erfarenheterna från medlemskapet i fredsbyggandekommissionens organisatoriska kommitté och som ordförande i konfiguration för kommer att fortsätta bidra till utvecklingen av FN:s fredsbyggandearkitektur, inte minst gällande roll. har en lång tradition av att bidra till FN:s fredsfrämjande insatser, med såväl militära förband och enskilda insatser, som med civila bidrag. Med början i 2013 och under det kommande budgetåret kommer att lämna ett förbandsbidrag till FN, till stabiliseringsinsatsen MINUSMA i . fortsätter att sekundera militärobservatörer, stabsofficerare, poliser och kriminalvårdare till en rad FN-insatser. har också beredskap att sekundera annan civil personal till FN:s fredsfrämjande eller politiska missioner. kommer även fortsatt att betona effektiv användning av FN:s resurser samt frågor om resultatstyrning, ansvarsutkrävande, 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 transparens, revision och granskning. Vidare strävar efter att öka antalet svenskar på höga tjänster i , FN-missioner och FN:s fonder och program, inte minst mot bakgrund av de omfattande svenska samlade bidragen till FN. är med sin breda medlemskrets världens största regionala säkerhetsorganisation och ett viktigt forum för svensk utrikes- och säkerhetspolitik. Europeisk säkerhet behandlas inom där det breda säkerhetsbegreppet, efterlevandet av gjorda åtaganden och den transatlantiska länken är centrala beståndsdelar. stödjer det ukrainska 2013 och det inkommande schweiziska ordförandeskapet 2014. kommer aktivt verka för att arbetet med framtidsagenda Helsinki+40 respekterar åtaganden och principer. kommer dessutom att fortsätta verka för att EU:s övergripande prioriteringar inom tas vidare och implementeras. Det inkluderar en effektiv rustningskontrollregim, stärkt förmåga inom konflikthanteringsområdet och en lösning på de s.k. utdragna konflikterna. I arbetet mot transnationella hot är särskilt frågan om digital säkerhet prioriterad. kommer även att värna landvinningarna inom så kallade mänskliga dimension. Bättre genomförande av rekommendationer från valobservationer bör vara en ambition. Stödet till institutioner, kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR), högkommissarien för frågor om nationella minoriteter (HCNM), medierepresentanten () ges fortsatt hög prioritet. kommer likaså att fortsätta stödja operativa fältnärvaro genom de olika fältkontoren. Mandaten för olika fältmissioner ska även framgent formuleras utifrån situationen i varje enskilt land. verksamhet i bland annat och södra samt utvecklingen av organisationens polisverksamhet ställer krav på svensk medverkan och resurser. fortsätter att bidra med personal till institutioner, sekretariat och fältmissioner och att ge stöd till extrabudgetär projektverksamhet som stödjer arbete med demokrati, mänskliga rättigheter och konfliktförebyggande. är en del av den bredare europeiska säkerhetsarkitekturen. Organisationen, som i realiteten är den enda paneuropeiska, bedriver ett värdefullt arbete för att främja respekten för mänskliga rättigheter, demokrati och respekt för rättsstatens principer. Organisationen består av 47 medlemsländer. struktur gör att organisationen har breda kontaktytor i med flera departement, myndigheter och det civila samhället. prioriterar kärnområden, varvid om de mänskliga rättigheterna och dess tillämpning genom främst är särskilt angelägen. fäster stor vikt vid kommissarien för mänskliga rättigheters arbete. verkar aktivt för att Lissabonfördraget omsätts i EU:s arbetssätt inom . En stark EU-röst stärker såväl EU som . EU:s förestående anslutning till den Europeiska konventionen för de mänskliga rättigheterna kommer att få stor betydelse. genomgår en reformprocess syftande till att inrikta arbetet i högre grad på kärnområdena samt att göra organisationen mer effektiv och öppen. Reformer i den överbelastade har intensifierats. Samordning inom det europeiska samarbetet är av stor vikt särskilt med EU, som finansierar en stor del av fältverksamheten, samt med och FN. fortsätter att verka för ökad fokusering av verksamhet i linje med generalsekreterarens initiativ, samt en modernisering av organisation och arbetsmetoder. Ambitionen är att reformarbetet ska vara avslutat i och med att nuvarande generalsekreterarens mandat löper ut . säkerhetspolitiska linje ligger fast. Grunden för partnerskap med Nato är medlemskap i för Fred (PfF) och det (). avser fortsätta sitt aktiva och nära samarbete med Nato, inom ramen för Partnerskap för Fred samt inom ramen för Natos nya partnerskapspolicy. samverkan med Nato är ett viktigt medel för att bidra till internationell fred och säkerhet. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt att bevara förmågan till samverkan med Nato när existerande krishanteringsinsatser minskar i omfattning och gradvis fasas ut. Mot denna bakgrund har anmält intresse att bidra till reservstyrkeregistret inom ramen för Natos snabbinsatsstyrka (NRF), vilket ger möjlighet att upprätthålla förmågan till samverkan med Nato. har ett särskilt intresse av att upprätthålla samarbetet med Nato för att främja det nordiska och nordisk-baltiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet. Detta förutsätter en god dialog och samarbete med Nato i närområdet. kommer också att kontinuerligt verka för att utveckla dialogen och samarbetet mellan EU och Nato. ska fortsatt utnyttja och bidra till mervärde som multilateral organisation för att utveckla och föra ut gemensamma standarder och regler såväl nationellt som internationellt. stödjer kunskapsutbyte och utvecklande av välfungerande lösningar på de politikområden som täcks av organisationens mandat. ska även utnyttja de möjligheter som finns i för att få information om och påverka arbetet i G20, liksom delta i övrig dialog med tillväxtekonomier som , , , , och . De sakfrågor som ska prioriteras i OECD- arbetet är analys och insatser kring den globala ekonomiska krisen och dess konsekvenser, arbetet mot protektionism och ett starkt multilateralt handelssystem, öppnare flöden av internationella investeringar, samt arbete för god förvaltning och mot korruption. ska aktivt stödja multidisciplinära arbete med samstämmighet för utveckling (PCD). Likaså ska utvecklings- och biståndspolitik, miljö, relationer med omvärlden, inklusive och , ges hög prioritet. Det fortsatta arbetet kring grön tillväxt och om den digitala ekonomin följs noga, liksom arbetet med kvalitetsutveckling inom välfärd och hälsa. IEA:s arbete är fortsatt prioriterat. Organisationens arbete med att ta 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 fram underlag för tillväxtfrämjande strukturella reformer är av särskild betydelse. Vidare ska aktivt delta i arbete med att motverka skattebaserosion och flyttning av vinster, Base Erosion and Profit Shifting (BEPS). Forskning om säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och ickespridning är av stor vikt och stärker regeringens möjligheter att utforma och ta ställning till olika handlingsalternativ. Verksamheten bidrar också till att stimulera den allmänna debatten kring utrikes- och säkerhetspolitiska frågor. Regeringen har identifierat följande prioriterade områden för den säkerhetspolitiska forskningen: –finansiering av Utrikespolitiska institutets (UI) särskilda forskningsprogram, analys och policyutveckling av EU:s utrikes- och säkerhetspolitik; –konfliktförebyggande, fredsbyggande och krishantering; –fördjupad transatlantisk relation; –geopolitiska tyngdpunktsförskjutningar; –/Nordområdena; –närområdesrelaterade säkerhetspolitiska frågor; –digital säkerhet och nätfrihet samt andra transnationella hot och utmaningar. UI fortsätter att spela en viktig roll för att öka kunskapen om och främja intresset för internationella frågor samt för att föra forskning och debatt kring utrikespolitiska och internationella frågor framåt. Regeringen bedömer därför att UI:s policyskapande roll bör stärkas samt samverkan med internationella tankesmedjor intensifieras. () ska fortsatt stödja regeringens arbete i nedrustnings- och icke-spridningsfrågor inom ramen för det nukleära icke-spridningsfördraget (NPT) och internationella atomenergiorganet (). FOI ska även driva det nationella datacentret i 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 enlighet med åtaganden enligt provstoppsavtalet (CTBT) och bistå med expertstöd på områdena biologiska och kemiska vapen samt rymd- och missilfrågor. internationella fredsforskningsinstitut () spelar också en betydelsefull roll genom sin forskning, sina publikationer och sin utåtriktade verksamhet. Detta gäller inte minst frågor om nedrustning och icke-spridning, men även andra aktuella frågor på det utrikes- och säkerhetspolitiska området. Den nordiska välfärdsmodellen bygger på gemensamma värderingar som demokrati, mänskliga rättigheter, öppenhet och inkludering, tolerans, tillit och jämlikhet. En målsättning för det nordiska samarbetet är att alla medborgare ska ha lika tillgång till den välfärd länderna erbjuder sina egna medborgare. har som ordförande i 2013 valt att fokusera på de framtidsutmaningar som möter den nordiska välfärdsmodellen. Det svenska ordförandeskapsprogrammet Den nordiska modellen i en ny tid lyfter särskilt fram våra demografiska utmaningar – allt färre ska försörja allt fler – kampen mot utanförskap och arbetslöshet, inte minst bland unga, samt frågan om hur vi ska öka konkurrenskraften som vi skapar ett hållbart samhälle. Dessa frågeställningar fortsätter att vara centrala teman i det nordiska samarbetet också och framåt. fortsätter att aktivt arbeta för att effektivisera, stärka och modernisera det nordiska samarbetet inom ramen för . Målet är att det nordiska samarbetet i högre grad ska bli ett användbart politiskt instrument för de nordiska regeringarna och bättre avspegla ländernas aktuella politiska prioriteringar. arbetar också för att bättre synliggöra den gemensamma och omfattande verksamhet som bedrivs inom ramen för . Som ett led i detta arbete har tagit initiativ till en serie informella diskussionsmöten mellan de nordiska samarbetsministrarna. Under dessa så kallade visionsdiskussioner har ministrarna lyft blicken från de dagsaktuella frågorna och diskuterat hur Nordiska ministerrådets verksamhet bör utvecklas på . Resultatet av dessa diskussioner ska leda till förslag på nya prioriteringar och reformer . Vidare har Nordiska ministerrådets sekretariat fått i uppdrag av samarbetsministrarna att genomföra en bred effektivitetsöversyn av organisationen. Resultaten av denna översyn ska ligga till grund för reformförslag 2014. Parallellt pågår också en översyn av det nordiska gränshinderarbetet. För har gränshindersfrågorna högsta prioritet. Visionen är ett gränslöst där människor och företag fritt ska kunna röra sig och verka över landgränserna. Översynen av gränshinderarbetet ska resultera i en rad organisatoriska reformer med mål att göra detta arbete mer effektivt. En liknande grundlig översyn görs även av den verksamhet som bedriver utanför – den så kallade närområdespolitiken. Även här är målet att verksamheten ska effektiviseras och bättre anpassas till dagens och morgondagens politiska prioriteringar. De nordiska regeringarna beslutade att minska Nordiska ministerrådets budget och med upp till –2016. Beslutet har bidragit till att stimulera diskussionerna om vilka frågor som ska prioriteras och hur det nordiska samarbetet kan effektiviseras. Budgetfrågorna har stått högt på dagordningen och kommer att fortsatt göra det . kommer att verka för att nå ytterligare effektivisering av verksamheten. övertar ordförandeskapet i 2014. pågår planering och förberedelser inför detta. Det isländska ordförandeskapsprogrammet presenteras vid session i . presenteras de nya nordiska satsningar som i egenskap av inkommande ordförandeland initierat inom ramen för prioriteringsbudgeten. kommer att fortsätta verka för ett fördjupat nordiskt samarbete också på det utrikes- och säkerhetspolitiska området. leder det informella utrikespolitiska samarbetet i den nordiska kretsen. har även samordningsansvar för det nordisk-baltiska samarbetet. ambition att verka för ett fördjupat samarbete och fokuserar på det östliga partnerskapet, samt energifrågor. kommer vidare att verka för att ytterligare stärka det bilaterala samarbetet med de nordisk och baltiska länderna samt multilateralt inte minst i EU- och FN- sammanhang. Det författningsstyrda konsulära biståndet är en kärnverksamhet för utrikesförvaltningen. Verksamhetens mål är att bl.a. snabbt och effektivt bistå svenska medborgare samt i vissa fall utländska medborgare fast bosatta i som råkar i nöd vid vistelse utomlands. Beredskap måste även finnas för att hantera större konsulära kriser och katastrofer utomlands som drabbar svenska medborgare och den personkrets som framgår i lag (2010:813) om konsulära katastrofinsatser. Lagen fastslår statens ansvar vid konsulära kriser och katastrofer utomlands. I detta ingår nära samarbete med svenska myndigheter. Sverigefrämjandet, som inkluderar Sverigeinformationen, handels- och investeringsfrämjandet och Sverigeprofilering till stöd för främjandet, tillhör utrikesförvaltningens huvuduppgifter. Det allmänna Sverigeinformationsarbetet ska verka för att synliggöra , de värden landet står för och de möjligheter det erbjuder. I en värld med stora utmaningar ska fria och öppna samhälle vara och uppfattas som ett drivhus för innovation och samskapande. Målet med Sverigeinformationen och arbetet med Sverigebilden är att bidra till ökad kunskap, intresse och förtroende för i utlandet och därmed bidra till ökad tillväxt och sysselsättning. En fortsatt viktig del inom Sverigeinformationen är programläggning för och stöd till besökande utländsk media i . Se även under utgiftsområde 24 Näringsliv, Utrikeshandel, Handels- och investeringsfrämjande. Genom Svenska institutets strategiska kommunikation och relationsskapande verksamhet ska kännedomen om och förtroendet för 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 öka, internationella nätverk etableras och en positiv miljö skapas för förverkligande av svenska internationella målsättningar. Tillsammans med de svenska utlandsmyndigheterna och övriga berörda organisationer skapar kontakter och förtroenden mellan utländska och svenska företrädare för samhällsliv, näringsliv, kultur och forskning. Institutets uppdrag spänner över utrikespolitik, utvecklings- och reformsamarbete, näringslivsfrämjande samt utbildningspolitik och berör sektorer som kultur och samhälle, utbildning och forskning, näringsliv och innovation samt demokrati och global utveckling. kommer i samverkan med svenska utlandsmyndigheter att genomföra aktiviteter, såväl basverksamhet som riktade insatser, i syfte att främja svenska intressen i omvärlden, öka kunskapen om i utlandet och utbytet med andra länder. Ett speciellt fokus kommer att läggas på aktiviteter inom de fyra svenska profilområden som identifierats i Sverigebildsstrategin, Kreativitet, Innovation, Hållbarhet och Samhälle. Dessa profilområden kommer även att vara de gemensamma kommunikativa nämnarna hos de svenska främjandeaktörerna som verkar i utlandet inom i utlandet. Resultaten av förstärkta informationsinsatser avseende handel, ekonomi och näringsliv som i enlighet med uppdrag genomfört 2013, ska komplettera och fördjupa aktiviteterna inom Sverigebildsarbetet. Den särskilda satsningen på de kulturella och kreativa näringarna genom den så kallade främjarkalendern kommer att fortgå med fokus på de områden som bedöms ha särskilt stor exportpotential inkluderande musik, film, marknadskommunikation, den digitala spelbranschen, mode/design och litteratur. Detta innebär bland annat en fortsatt utdelning av Regeringens musikexportpris samt särskilda främjandeaktiviteter i utlandet utifrån SymbioCreate-plattformen som fick i uppdrag att ta fram 2013 och vars syfte är att främja export inom de kulturella och kreativa näringarna. Sverigefrämjandet i utlandet kommer att ytterligare fokuseras i en strategisk årsplanering för utlandsmyndigheternas främjandeaktiviteter som grundar sig på främjarkalendern, prioriteringarna inom offentlig diplomati och på Nämnden för 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Sverigefrämjande i utlandets strategi för arbetet med Sverigebilden i utlandet. Svenska institutets långsiktiga arbete inom talangmobilitet kommer att vara fortsatt prioriterat, med ett särskilt fokus på att ytterligare fördjupa de synergier som institutets många uppdrag inom talangattraktion genererar. Exempelvis fortsätter arbetet med att attrahera välutbildade personer till , både till högre studier, forskning och arbete (med finansiering från utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning). Marknadsföringen av svensk högre utbildning syftar till att stärka omvärldens bild av som studiedestination samt locka forskare och nyckelkompetens till . Regeringens satsning Global Swede som syftar till att uppmärksamma särskilt framstående utländska studenter från länder utanför EU/EES i inom innovation och entreprenörskap har fått ett allt större genomslag i den akademiska världen och kommer att fortsätta även . Insatserna inom Östersjösamarbetet kommer fortsatt att arbeta för förbättrade relationer och samarbeten i . Vidare är målsättningen att svenska aktörer från civilsamhälle, myndigheter, näringsliv och akademi ska utöka sitt deltagande i Östersjösamarbetet inom de prioriterade områdena samt att verksamheten ska bistå och komplettera genomförandet av för , med syftet att utveckla regionens hållbarhet och globala konkurrenskraft. arbete med att åtgärda miljömässigt förorenade områden i nordvästra , s.k. hot spots, liksom arbetet med en klimataktionsplan för regionen kommer fortsätta. Det norska ordförandeskapet i har också inlett arbetet med en uppföljning till den s.k. Kirkenesdeklarationen (I), som ligger till grund för . Denna uppföljning (II) avses bli en komplettering till I, med fokus på nya samarbetsområden, bl.a. på råvarufrågor, som prioriterades under det svenska ordförandeskapet. II, som antogs på statsministernivå i samband med , ska vara vägledande för det fortsatta . är ordförande både i samt i Östersjöstaternas råd ( – ), arbetet inom råden förutses fortsätta som planerat. Samarbetet inom ramen för Östersjöstaternas råd kommer ytterligare projektinriktas. Rådets sekretariat spelar också en viktig roll i genomförandet av . På svenskt initiativ förhandlades en mer framtidsinriktad strategisk ministerdeklaration om Arktiska rådets arbete som antogs vid det avslutande ministermötet i . verkar fortsatt för att förblir ett säkerhetspolitiskt lågspänningsområde. Aktiviteter och samarbeten i ska utövas i enlighet med folkrätten, inklusive samt övriga relevanta internationella överenskommelser. har en tydlig politisk roll i alla de frågor som rör . En prioritet inom är fortsatt miljöarbetet, där arbetar för en internationell överenskommelse om minskade sotutstläpp. Kommande års insatser i avses att främst genomföras genom en ny resultatstrategi som planeras gälla för åren 2014–2016. Verksamheten i inriktas mot demokrati, mänskliga rättigheter och miljö. Det övergripande målet med verksamheten i är att bidra till demokratisk utveckling i det ryska samhället samt till ökad respekt för mänskliga rättigheter och minskad miljöpåverkan. Tydligt ägarskap hos ryska partners och gemensamt ansvarstagande är centralt, vilket även gäller dialog och samordning med andra givare. Miljöinsatserna ska även fortsättningsvis inriktas på projekt med direkt påverkan på vår gemensamma miljö i . Även insatser för ökad hushållning med energiresurser och minskad klimatpåverkan är en viktig del i miljöarbetet, som i stor utsträckning ska fortsätta bedrivas i nära samarbete med internationella finansiella institutioner. 2.6.11:1 Avgifter till internationella organisationer Tabell 2.4 Anslagsutveckling 1:1 Avgifter till internationella organisationer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för avgifterna avseende medlemskap i internationella organisationer, främst (), , (), och och utveckling (). Kompletterande information: Belastningen på anslaget påverkas såväl av valutafluktuationer som av antalet freds- och säkerhetsfrämjande insatser. Stödet till de organisationer är medlem i är centralt i svensk utrikespolitik. Anslaget minskas med som en följd av minskat uttag för medlemskapet i .