prop · H1031 · 2013-09-18 00:00:00 — efterfrågan genom att anställda tillfälligt går ned i arbetstid och lön. Under finanskrisen ingicks inom industrin ett antal krisavtal som innebar att parterna på enskilda arbetsplatser kom överens om att korta arbetstiden och gå ned i lön, s.k. korttidsarbete. För företag som tillfälligt mötte en kraftig nedgång i efterfrågan och behövde minska antalet arbetade timmar innebar avtalen att uppsägningar kunde motverkas. För de anställda som omfattades innebar avtalet att arbetslöshet kunde undvikas i stor utsträckning. Korttidsarbete kan i en djup lågkonjunktur bidra till att sysselsättningen hålls uppe och att arbetslösheten ökar mindre än vad som annars skulle vara fallet. Korttidsarbete är ett sätt att fördela bördan av en lågkonjunktur mer jämnt mellan arbetstagarna och kan även bidra till att företagen kan öka produktionsvolymerna snabbare när konjunkturen vänder eftersom företagens behov av att nyrekrytera minskar. I ett flertal andra EU-länder, bl.a. , gavs under krisen statligt stöd vid korttidsarbete. bedömer att det tyska systemet har bidragit till att hålla sysselsättningen uppe under krisen.5 Stöd vid korttidsarbete ska kunna lämnas om det råder en synnerligen djup lågkonjunktur eller om det är sannolikt att en sådan lågkonjunktur är nära förestående. Det ska också krävas att stödet inte i beaktansvärd omfattning hindrar en samhällsekonomiskt önskvärd strukturomvandling eller medför andra betydande samhällsekonomiska nackdelar. Det främsta skälet till att stöd vid korttidsarbete endast bör aktiveras i synnerligen djupa lågkonjunkturer, som t.ex. vid den senaste finanskrisen, är att det annars finns en risk att strukturomvandlingstakten, och därmed också produktivitetstillväxten, dämpas. Det är också möjligt att lönebildningen påverkas negativt, vilket i förlängningen kan innebära att det blir svårare för inträdande grupper att få jobb. Staten, arbetsgivare och arbetstagare ska dela på kostnaderna för korttidsarbete enligt tre fasta 5 Se Employment Outlook – Moving Beyond the (2010). Olika utvärderingar som gjorts av användningen av statligt subventionerat korttidsarbete under finanskrisen tyder på att åtgärden hade positiva effekter på sysselsättningen under krisen, även om det är svårt att uppskatta hur stora effekterna var. De är ännu för tidigt för att uttala sig om de långsiktiga effekterna på sysselsättningen. Staten ska bära en tredjedel av kostnaderna. då systemet är aktivt beräknas det medföra minskade intäkter för staten motsvarande per tolvmånadersperiod. Regeringens bedömning av när förutsättningarna för stöd vid korttidsarbete är uppfyllda bör vila på ett allsidigt underlag. Till grund för prövningen bör i första hand ligga en bedömning från . Stärkt omställningsförmåga på arbetsmarknaden Det är viktigt att flexibiliteten på arbetsmarknaden ökar och att trösklarna till jobb blir lägre. Arbetsmarknadens parter är de som har bäst kunskap om företagens och arbetstagarnas villkor och är därför också bäst lämpade att göra avvägningar mellan olika former av trygghet och flexibilitet. Regeringen bedömer att en partsöverenskommelse är en mer effektiv åtgärd på detta område än lagstiftning. Regeringen ser därför positivt på att och för samtal om ett nytt omställningsavtal och vill stödja parternas arbete med att nå en överenskommelse. I den gemensamma avsiktsförklaringen har angett att de vill få till stånd ändrade turordningsregler vid uppsägning på grund av arbetsbrist och ändringar av företrädesrätten vid återanställning. vill att turordningsreglerna ska tillgodose behovet av att, efter en driftsinskränkning, ha kvar den personal som har den kompetens som krävs för att den fortsatta verksamheten ska kunna bedrivas med bästa möjliga konkurrenskraft. PTK vill se åtgärder som förbättrar möjligheterna till utbildning och kompetensutveckling under hela arbetslivet och som därigenom stärker individens anställningsbarhet och omställningsförmåga. Vidare har PTK framfört önskemål om omställningsstöd för personer som förlorar arbetet till följd av ohälsa och för visstidsanställda. Samtalen med parterna har berört bl.a. bättre möjligheter till utbildning genom att t.ex. erbjuda vidareutbildning på ett sätt som är enkelt att kombinera med arbete och individens försörjning i utbildning. För att möjliggöra ett ökat utbud av yrkesutbildningar avser regeringen att införa en möjlighet att få studiemedel även för utbildningar inom som inte omfattas av stats- Detta kommer att gälla ett begränsat antal utbildningar. Vidare avser regeringen förbättra möjligheterna till utbildning i omställning genom att bestämmelsen om skattefri förmån av utbildning eller annan åtgärd vid personalavveckling utvidgas och förtydligas. Dessutom föreslås inkomstskatteändringar för vissa stiftelser, däribland kollektivavtalsstiftelser. Förslaget innebär att antalet ändamål som är skattemässigt gynnade utvidgas, bl.a. när det gäller att lämna understöd vid utbildning till arbetstagare. För att underlätta försörjning under tid i utbildning föreslår regeringen också vissa justeringar inom ramen för dagens studiemedelssystem. Personer som har fyllt och har haft viss tidigare förvärvsinkomst kan få tilläggslån vid heltidsstudier. Tilläggslånet föreslås nu fördubblas samt kunna ges även vid deltidsstudier. Vidare avser regeringen höja den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel med , liksom den ålder vid vilken lånebegränsningen påbörjas. Som en följd därav bör även avskrivningsåldern för studiemedel höjas. Regeringen avser också höja fribeloppsgränsen i studiemedelssystemet med till ca . Regeringen förbereder även förslag om att förtydliga gällande regelverk för rätt till a-kassa vid deltidsutbildningar, samt att med bibehållen ersättning möjliggöra kortare kurser som ges inom ramen för en omställningsinsats. 1.3.6Bättre möjligheter till uppföljning En fungerande arbetslinje innebär att det utöver drivkrafter och stöd för att hitta ett arbete ställs krav på att alla som kan söker egen försörjning. Det är därför viktigt att de som på grund av arbetslöshet uppbär ersättning i form av arbetslöshetsersättning, aktivitetsstöd eller ekonomiskt bistånd verkligen står till arbetsmarknadens förfogande. Regeringen har tidigare vidtagit flera åtgärder för att tydliggöra kraven på och förbättra uppföljningen av de arbetslösas sökaktivitet inom främst arbetslöshetsförsäkringen. För de arbetslösa som deltar i arbetsmarknadspolitiska program bedömer regeringen att det finns skäl att genomföra ytterligare reformer. remitteras en departementspromemoria med förslag om att införa i princip samma åtgärder som införs inom arbetslöshetsförsäkringen även för dem som deltar i arbetsmarknadspolitiska program. I budgetpropositionen aviserade regeringen flera åtgärder för att säkerställa jobbsökandet för personer som på grund av arbetslöshet uppbär ekonomiskt bistånd. Ytterligare kompletterande åtgärder bedöms dock vara nödvändiga. Regeringen avser att tillsätta en utredning för att se över hur möjligheter att ställa krav och följa upp individens jobbsökande kan förbättras. Ett väl fungerande samarbete mellan Arbetsförmedlingen och är vidare en förutsättning för att kunna ställa krav och följa upp jobbsökande för personer med försörjningsstöd. Regeringen avser att ge ett gemensamt uppdrag till och Arbetsförmedlingen om att ta fram modeller för hur en mer formaliserad och strukturerad samverkan mellan och Arbetsförmedling kan utformas. Regeringen avser vidare att besluta om nödvändiga förordningsändringar för att ge bättre möjlighet att ta del av uppgifter i den aktivitetsrapport där den arbetslösa rapporterar om sitt jobbsökande till Arbetsförmedlingen. Regeringen arbetar även med att se över kraven på nyanlända att aktivt söka arbete inom ramen för Arbetsförmedlingens etableringsuppdrag. Det är viktigt att de företag som får stöd från Arbetsförmedlingen använder medlen till det som de avsetts för. Fusk och felaktiga utbetalningar innebär ett ineffektivt användande av resurser och riskerar att försämra stödens legitimitet. tillsatte regeringen en särskild utredare som ska kartlägga förekomsten av oegentligheter, överutnyttjande och andra felaktigheter i ekonomiska ersättningar till arbetsgivare samt föreslå åtgärder som syftar till att motverka sådana felaktigheter (dir. 2013:31). Uppdraget ska redovisas . 1.4Satsningar på kunskap och stärkt skolning av andra orsaker. är en liten öppen ekonomi där handel och andra former av utbyte med omvärlden är avgörande för välfärdsutvecklingen. Då omvärlden förändras är det nödvändigt att strukturen för svensk produktion anpassas. Det innebär att näringslivets sammansättning förändras och att nya arbetstillfällen skapas, medan andra försvinner. har i ett historiskt perspektiv haft en god anpassningsförmåga till förändrade förutsättningar för såväl företag som arbetskraft. Flera faktorer har betydelse för att den svenska ekonomin även fortsättningsvis ska ha goda förutsättningar att möta utmaningar som följer av internationaliseringen. Det krävs därför ett utbildningssystem som säkerställer tillgången på välutbildad arbetskraft, högkvalitativ forskning och innovation samt väl fungerande transportsystem och arbetsmarknad. Vidare är bra villkor för företagande och entreprenörskap avgörande för att företagen ska investera i . En väl fungerande bostadsmarknad och goda pendlingsmöjligheter ökar arbetskraftens rörlighet och underlättar därmed anpassningen till följd av strukturomvandlingen. 1.4.1Ökat kunskapsfokus i skolan Utbildning är centralt både för den enskilde och för samhället i stort. Kunskap ger den enskilda människan möjligheter att växa och påverka sin situation. En likvärdig och kunskapsfokuserad skola anpassad efter varje elevs behov möjliggör en ekonomi med hög produktivitet och ett samhälle som håller ihop, präglat av hög grad av social rörlighet. Utbildningen ska ge alla den kompetens som krävs för att komma in på arbetsmarknaden eller för fortsatta studier. I många avseenden fungerar det svenska utbildningssystemet bra. I stort sett alla elever går ut och fortsätter vidare till gymnasieskolan. Andelen ungdomar som går vidare till högre utbildning är hög. En dryg fjärdedel av vuxna befolkning är högskoleutbildad och inkluderas även tvåårig eftergymnasial utbildning är andelen en dryg tredjedel. Andelen forskarutbildade är bland de högsta i . Därutöver finns en omfattande vuxenutbildning som ger möjlighet att kompensera eventuella tidigare felval eller till om- yrkesutbildningen inom har byggts upp under och visar goda resultat för studenternas etablering på arbetsmarknaden. Internationella jämförelser visar dock att svenska elevers kunskapsnivå har sjunkit . Även om positiva tecken kunde skönjas i den senaste TIMSS-undersökningen6 vad gäller resultaten hos elever i årskurs 4 är det för tidigt att dra några entydiga slutsatser utifrån denna observation. Det finns flera utmaningar inom utbildningssystemet. Mer än var tionde elev är inte behörig till ett nationellt program i gymnasieskolan. Detta är i stor utsträckning en följd av otillräckliga matematikkunskaper. Andelen underkända elever i årskurs 9 i matematik har ökat från till , . Skillnaderna i skolresultat mellan elever vars föräldrar har en relativt sett hög utbildningsnivå och elever vars föräldrar har en relativt sett låg utbildningsnivå är fortsatt stora. Det har också visat sig att många elever alltför sent, eller inte alls, får det extra stöd som de hade behövt för att fullfölja utbildningen med godkänt resultat. Det är därför viktigt att ge lärarna verktyg för att tidigt upptäcka vilka elever som behöver extra hjälp och avsätta extra resurser för att hjälpa dessa elever. Andra sätt att hjälpa elever som inte får tillräckligt med stöd hemifrån är att dels tillhandahålla hjälp med läxor och skolarbetet i allmänhet efter ordinarie skoltid, dels möjliggöra för elever, som inte klarar kunskapskraven, att gå i skolan även . Enligt såväl svensk som internationell forskning är läraren och lärarens agerande i klassrummet en av de viktigaste faktorerna för elevernas kunskapsutveckling. Det är därför oroande att läraryrket har tappat i attraktionskraft och många lärare har övervägt att lämna yrket, som antalet sökande till lärarutbildningen är på en för låg nivå. 7 Det är dock positivt att antalet sökande till lärarutbildningen ökar enligt den senaste statistiken. Det är fortsatt viktigt att säkra rekryteringen till läraryrket och att lärare ges möjlighet till 6TIMSS är förkortningen för Trends in International Mathematics and Science Study. 7Se rapporten till skolan (2013). karriärutveckling så att duktiga lärare stannar inom yrket. Fler karriärtjänster för lärare Det ska löna sig att vara en bra lärare och att bli en bättre lärare. Regeringen har genomfört ett stort antal reformer för att höja lärarnas kompetens och läraryrkets status, men fortsatta insatser är nödvändiga. Regeringen har tillfört medel för en karriärutvecklingsreform som syftar till att stimulera skolhuvudmännen att inrätta karriärsteg för särskilt skickliga lärare. Skolhuvudmännen kan inrätta två nya karriärsteg för särskilt skickliga lärare (förstelärare respektive lektor) och ansöka om statsbidrag som möjliggör löneökningar om 5 000 respektive för dessa lärare. För att förstärka reformen tillförs ytterligare medel 2014–2017, vilket ger utrymme till att ca 11 000 fler karriärtjänster kan inrättas . Sammantaget innebär karriärutvecklingsreformen att det skapas utrymme för ca 17 000 lärare som kommer att omfattas av karriärtjänsterna. Lärarnas administrativa börda har ökat, vilket riskerar att minska den tid som läggs på undervisning. För att frigöra mer tid för undervisning avser regeringen att återkomma till med förslag om att ta bort kravet på skriftliga individuella utvecklingsplaner i årskurserna 6–9 och att reducera kravet på skriftliga individuella utvecklingsplaner i årskurserna 1–5 till en gång . Lärarlyftet II är inriktat på att lärare ska bli behöriga i alla skolformer, ämnen och årskurser där de undervisar. Regeringen har avsatt totalt för Lärarlyftet II 2012– 2015. För att fler lärare ska kunna genomgå fortbildningen föreslår regeringen att ytterligare medel tillförs 2015 och 2016. Regeringen följer noga hur arbetet med handläggningen av ärendena om legitimation av lärare fortlöper. För att säkerställa att tillräckligt många legitimationer kan meddelas föreslås tillföras ytterligare medel. Ökad kunskap och likvärdighet Studieresultaten i matematik behöver förbättras. ningstiden för matematik i utökats med i årskurserna 1–3. Regeringen föreslår i denna proposition att undervisningstiden i matematik utökas för årskurserna 4–6 i . Det pågående matematiklyftet för lärare väntas ge en positiv effekt på undervisningens kvalitet. Därigenom finns förutsättningar för att ytterligare undervisningstid får större positiv effekt på studieresultaten. För att öka elevernas läs- och skrivförmåga i svenska föreslår regeringen att medel avsätts för en kompetensutvecklingssatsning för i första hand lärare i svenska 2014–2018. Studiero i klassrummet och skolan är viktiga förutsättningar för goda studieresultat. Regeringen avser därför att tillsätta en utredning med uppdrag att utvärdera genomförda reformer med detta syfte, samt ta fram kompletterande förslag som ökar förutsättningarna för studiero samt ordning och reda i klassrummet och skolan. Elever som får stöd och hjälp hemifrån har lättare för att klara skolgången. För att öka likvärdigheten och ge mer lika förutsättningar för alla elever föreslår regeringen att ett tillfälligt statsbidrag till skolhuvudmännen införs för läxhjälp i årskurserna 6–9. Erfarenheterna av regeringens tidigare satsningar på sommarskola är goda. Ett statsbidrag bör därför införas –2016 för anordnande av undervisning under skollov för de elever främst i årskurserna 6–9 som riskerar att inte klara kunskapskraven. Regeringen har tidigare påtalat behovet av att förbättra genomströmning och studieresultat inom vuxenutbildning (komvux). De förslag som lämnats av (SOU 2013:20) bereds inom . Regeringen avser att arbeta vidare med ett förslag om ökade aktivitetskrav, med utgångspunkt i utredningens betänkande. Ett effektivt skolledarskap är en viktig förutsättning för att förbättra elevernas studieresultat. Regeringen avser därför att utreda rektorernas arbetssituation i syfte att stärka deras ledarskap, ansvar och befogenheter. Vidare föreslås en ettårig förlängning av det s.k. rektorslyftet, som är inriktat på styrnings- och ledarskapsfrågor. Regeringen bedömer att gymnasiereformen, som trädde i kraft , kommer att förbättra förutsättningarna när det gäller elevers genomströmning samt skolornas planering, schemaläggning och möjligheter att kunna fylla undervisningsgrupper. I budgetpropositionen aviserade regeringen därför en reglering av anslaget till kommunerna i enlighet med den kommunala finansieringsprincipen. Denna reglering påbörjades i enlighet med beslut. Regeringen och Kommuner och Landsting delade i samband med budgetpropositionen bedömningen att mer tydliga effektiviseringsmöjligheter kunde uppkomma först då reformen skulle få fullt genomslag (prop. 2012/13:1, utg.omr. 16, bet. 2012/13:FiU1, rskr. 2012/13:37). Regeringen föreslog därför att borde tillföras och beslutade i enlighet därmed. Regeringen bedömer nu att gymnasiereformen på kort sikt inte leder till lägre kostnader i den omfattning som tidigare beräknats. Den beräknade neddragningen av anslaget för kommunalekonomisk utjämning bör därför inte genomföras samt minskas kraftigt för åren därefter. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att anslaget för kommunalekonomisk utjämning ökas med 2014. beräknas och för åren därefter . Regeringen anser att detta kommer att medföra ett ekonomiskt utrymme för kommunerna. Detta utrymme bör även användas för att stärka rättigheterna till vuxenutbildning på gymnasial nivå. Regeringen anser således att förändringarna kan genomföras utan ytterligare kompensation till kommunerna och avser efter en sådan överenskommelse med kommuner och landsting, att återkomma till med förslag som förstärker dessa rättigheter. 1.4.2Forskning, innovation och entreprenörskap För att upprätthålla och förstärka konkurrenskraft krävs ett dynamiskt näringsliv i hela landet. Hindren för att starta, driva och utveckla företag ska därför vara så få och låga som möjligt. För att svenska företag även ska kunna konkurrera framgångsrikt och bidra till en hög ekonomisk tillväxt sänktes den svenska bolagsskatten från fr.o.m. . Den sänkta bolagsskattesatsen förväntas stärka drivkrafterna att investera i . Kontinuerliga satsningar på forskning och innovation är en viktig faktor för att företagen ska behålla sin konkurrenskraft och ha goda förutsättningar att möta framtidens utmaningar. I regeringens forsknings- och innovationsproposition (prop. 2012/13:30) presenterades insatser som innebär en succesiv ökning av anslagen till forskning till i ökad nivå 2016. Internationella jämförelser av forskning och utveckling som andel av BNP visar att är ett av de länder som satsar mest på detta område (se diagram 1.10). Flera har infört särskilda skattelättnader för att ge företagen incitament att öka investeringarna i forskning och utveckling.8 Det är nödvändigt att kontinuerligt pröva behovet av åtgärder för att tillse att investeringarna i forskning och utveckling ligger på en samhällsekonomiskt önskvärd nivå. Diagram 1.10 Utgifter för forskning och utveckling som andel av BNP 2010 genomför en global jämförande studie om de hinder som finns för 8 Bland annat , , , och . För att få stöd i att utveckla företagandet i har fått i uppdrag att göra en särskild granskning för att identifiera de svårigheter som finns för företagandet i . Granskningen kommer att leda till två separata rapporter som avses presenteras . Skatteincitament för forskning och utveckling införs Regeringen har genomfört flera satsningar för att ytterligare utveckla som framstående forskningsnation. Ett antal stora internationella företag svarar för en betydande del av näringslivets satsningar. Även de mindre företagen möter dock en tilltagande internationell konkurrens med krav på anpassning och utveckling. Med ökade investeringar i forskning och utveckling i mindre företag blir bättre rustat för att möta den tilltagande konkurrensen. För att ge framför allt mindre företag förbättrade möjligheter att bedriva forskning och utveckling föreslår regeringen att arbetsgivaravgifterna för personer som arbetar med forskning och utveckling sätts ned . Sammanlagt får dock nedsättningen uppgå till högst per koncern och månad. Goda och likvärdiga skattevillkor för företagande och entreprenörskap För att förbättra skattevillkoren för företagande har regeringen tillsatt (dir. 2011:1). Kommitténs huvuduppdrag består i att göra villkoren mer lika för finansiering med eget kapital och lån. Med utgångspunkt i första delbetänkande överlämnade regeringen ett förslag om införande av ett investeraravdrag (prop. 2012/13:134). Investeraravdraget ska stimulera investeringar i mindre företag och därigenom öka de mindre företagens tillgång till kapital. Investeraravdraget, som har godkänts av kommissionen bedöms, efter avslutad riksdagsbehandling, träda i kraft . Företag och deras ägare ska ha goda skattemässiga villkor och skatter ska tas ut på ett effektivt och rättvist sätt. De s.k. 3:12-reglerna tillämpas av personer som är verksamma i betydande omfattning i de företag som de äger. Dagens löneunderlagsregel har dock använts på ett sätt som inte var avsett. I stora företag med många anställda och många verksamma delägare är det inte lika motiverat med en sådan skattelättnad som tillämpningen av löneunderlagsregeln ger utrymme för. Detta bl.a. mot bakgrund av att det med det spridda ägandet är naturligt att det även följer en spridning av den risk, som löneunderlagsregeln är avsedd att kompensera för. Behovet av en sådan kompensation är större i fåmansföretag med ett koncentrerat ägande än i företag med ett spritt ägande. Av denna anledning föreslås ett krav på en minsta kapitalandel på i företaget för att få utnyttja löneunderlagsregeln i 3:12-reglerna. Regeringen kommer, med anledning av Lagrådets kritik, inte att gå vidare med förslaget om ett höjt löneuttagskrav. Regeringen bedömer att det offentligfinansiella utrymme som frigörs främst ska omfördelas inom 3:12-systemet. Därför föreslås generella lättnader för att reglerna i högre grad än ska stimulera delägarna i de mindre företagen och förstärker deras incitament att anställa. Det föreslås även en höjning av räntenivån för positiv räntefördelning för enskilda näringsidkare. Villkoren för enskilda näringsidkare förbättras också genom det aviserade förslaget om sänkta egenavgifter, genom ett förstärkt avdrag vid beräkningen av avgifterna. För att främja entreprenörskap och jobbskapande investeringar i snabbväxande företag kommer regeringen att låta utreda skattereglerna för finansiella instrument, t.ex. optioner och andra aktierelaterade incitament, som företagen ger till nyckelpersoner som en del av sin ägarstyrning. Syftet med utredningen är att skattereglerna för optioner och andra aktierelaterade incitament som framför allt snabbväxande företag erbjuder sina anställda ska förbättras. I detta arbete ska grundläggande skatterättsliga principer beaktas. Regeringen föreslår att bestämmelserna om inkomstskattefrihet för fastighetsinkomster från specialbyggnader och vissa lantbruksenheter avskaffas. Verksamhet som tidigare i huvudsak bedrevs inom den offentliga sektorn är nu konkurrensutsatt och bedrivs i allt högre utsträckning av privaträttsliga subjekt. Att aktiebolag eller privatpersoner som bedriver näringsverksamhet i stor utsträckning skattebefrias för fastighetsinkomster är inte lämpligt. Reglerna är dessutom svåra att tillämpa och är inte konkurrensneutrala, vilket har föranlett många rättsprocesser. Nya insatser för utveckling i hela landet