prop · H1031d3 · 2013-09-18 00:00:00 — Bidragen fördelas –2014 i enlighet med förordning (2011:1508) om statsbidrag för verksamhet mot våldsbejakande extremism. Som en del av detta stöd beviljade medel för grundandet av ett nationellt resurscentrum för alla typer av avhopparverksamhet. Som ett led i arbetet med att förebygga radikalisering genom internet och att stärka barn och unga i rollen som medvetna medieanvändare har regeringen gett i uppdrag att beskriva förekomsten av antidemokratiska budskap på internet och i sociala medier som riktas till unga och som uppmanar till våld för en politisk eller ideologisk sak (Ju2011/6776/D). Studien presenterades (Ju2013/4759/D). Enligt rapporten har internet en stor betydelse för organisationer, rörelser och nätverk som verkar för att sprida antidemokratiska och våldsbejakande budskap. Därutöver har regeringen gett i uppdrag att ta fram ett digitalt utbildningsmaterial. Det syftar till att öka ungas medie- och informationskunnighet och därigenom stärka dem mot antidemokratiska budskap på internet och i sociala medier som uppmanar till våld och hot för en politisk eller ideologisk sak (Ju2013/3289/D). Utbildningsmaterialet ska vara färdigt . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 I syfte att inhämta en uppdaterad lägesbild om de våldsbejakande extremistmiljöerna gavs en utredare i uppdrag att sammanställa en rapport om de våldsbejakande extremistmiljöer som finns i (Ju2013/4417/P). Utredning om ett effektivare arbete för att förebygga våldsbejakande extremism För att skapa förutsättningar för ett effektivare arbete för att förebygga våldsbejakande extremism har regeringen tillsatt en särskild utredare (dir. 2012:57). Utredaren ska bl.a. ta fram utbildningsmaterial om hur våldsbejakande extremism kan förebyggas. Målgruppen för utbildningsmaterialet är framför allt yrkesverksamma som kommer i kontakt med personer som är i riskzonen för att ansluta sig till extremiströrelser eller som är aktiva inom sådana. En redogörelse för arbetet med utbildningsmaterialet presenterades i en delrapport som utredaren överlämnade till regeringen (Ju2013/5044/D). Utredaren ska även främja samverkan och kunskapsutbyte mellan kommuner, myndigheter och organisationer inom det civila samhället liksom verka för att det förebyggande arbetet breddas för att kunna bemöta olika typer av extremism. Vidare ska utredaren lämna förslag till hur det förebyggande arbetet kan utvecklas . Uppdraget ska slutredovisas . Utvecklingen av den våldsbejakande extremismen kan inte enbart betraktas ur ett nationellt perspektiv. Ett framgångsrikt förebyggande arbete förutsätter ett internationellt samarbete och kunskapsutbyte. Regeringen har gett Försvarshögskolan i uppdrag att genomföra en studie om hur länder i närområde arbetar med att förebygga våldsbejakande extremism i tredje land (Ju2011/8862/D). Studien överlämnades till regeringen och belyser exempel från relevanta EU- länder på hur förebyggande arbeta kan bedrivas, med fokus på åtgärder som syftar till att förhindra att individer ansluter sig till väpnade extremistgrupper i konfliktzoner. Inom ramen för Europeiska kommissionens program Prevention and Fight Against Crime har samverkan inletts med den brittiska tankesmedjan för att identifiera, samla och sprida framgångsrika 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 metoder för att förebygga våldsbejakande högerextremism. Inom ramen för projektet kommer ett europeiskt nätverk för kunskaps- och erfarenhetsutbyte etableras. Projektet inleddes och kommer att pågå till 2014. Därutöver verkar regeringen för att fördjupa det internationella kunskapsutbytet genom deltagande vid internationella konferenser och i europeiska nätverk för samarbete kring det förebyggande arbetet. Åtgärder för att stärka de demokratiska värderingarna Regeringen anser att det är viktigt att kontinuerligt och på alla nivåer verka för att stärka demokratins grundläggande värderingar. Det civila samhället har en särskilt betydelsefull roll när det gäller att sprida kunskap och medvetenhet om demokratins funktionssätt, liksom att vara en arena för demokratisk debatt och dialog. Regeringen har gett i uppdrag att i enlighet med statsbidragsförordningen om demokratifrämjande verksamhet (2011:1509) fördela ett stöd till organisationer inom det civila samhället. Bidraget fördelas för att stödja verksamhet som syftar till att förebygga att ett antidemokratiskt beteende utvecklas och till demokrati- och ledarskapsutbildning för personer som är eller kan vara förebilder på lokal nivå. gav regeringen för levande historia i uppdrag att utveckla metoder och arbetsmaterial för att stärka ungdomars demokratiska värderingar och att förebygga att unga utvecklar ett antidemokratiskt agerande (IJ2010/2203/DEM). har regeringen gett ett uppföljande uppdrag till Forum för levande historia att sprida metoderna och arbetsmaterialet till skolor och andra aktörer som genomför demokratifrämjande verksamhet (Ju2011/8862/D). Detta uppdrag redovisades i rapporten – ett demokratistärkande metodmaterial för undervisning i svenska skolor. har regeringen gett ett uppdrag till Forum för levande historia att genomföra insatser för att stärka ungas demokratiska värderingar genom att belysa demokratins historia, utveckling och betydelse utifrån ett europeiskt sammanhang (Ju2012/8068/D). Uppdraget är en utveckling av de tidigare uppdragen och innebär att Forum för levande historia ska ta fram ett digitalt metodmaterial för användning inom grund- och gymnasieskolan. Materialet ska utgå ifrån vittnesmål från Förintelsen, kommunismens brott och andra brott mot mänskligheten i syfte att stärka den demokratiska medvetenheten hos unga. Regeringen har även uppmärksammat trossamfundens betydelse i att utveckla och upprätthålla demokratin (Ju2012/8068/D). stöd till trossamfund har fått i uppdrag att föra en dialog med trossamfunden med syfte att stimulera arbetet med demokrati och demokratiska värderingar. En delredovisning ska överlämnas till regeringen . Hot och våld mot förtroendevalda En viktig del i arbetet för att värna demokratin är att förebygga hot och våld mot förtroendevalda. Regeringen har därför gett (Brå) i uppdrag att genomföra en kartläggning av omfattningen av hot och våld mot förtroendevalda (Ju2011/8862/D). Kartläggningen, som presenterades (Brå 2012:14), visar att hot och våld mot förtroendevalda är ett högst reellt demokratiskt problem. Av de förtroendevalda uppgav att de blivit utsatta för hot, våld eller olika former av trakasserier i samband med sitt uppdrag som politiker. Den vanligaste konsekvensen var att den förtroendevalde undvek att engagera sig eller uttala sig i en specifik fråga. I rapporten konstaterar också att det finns brister i informationen om brott mot förtroendevalda. av de förtroendevalda uppgav att de fått någon information om detta , t.ex. från det egna politiska partiet. Det finns behov av mer kunskap om utvecklingen av hot och våld mot förtroendevalda. Regeringen avser därför att följa frågan och har gett Brå ett uppdrag att genomföra en förnyad kartläggning (Ju2012/8491/). För att komma tillrätta med bristerna i informationen om hot och våld mot förtroendevalda har regeringen beslutat att stödja SKL i att ta fram en exempelsamling om hot och våld mot förtroendevalda (Ju2013/3888/D). Syftet med exempelsamlingen är att öka de förtroendevaldas kunskap om förebyggande och uppföljande åtgärder samt ge stöd till kommuner, landsting och andra som vill stärka och effektivisera sitt arbete mot hot och våld mot förtroendevalda. Stärka demokratin med insyn, inflytande och deltagande vallagskommitté har lämnat förslag som syftar till att skapa ytterligare förutsättningar för att val ska kunna genomföras effektivt och rättssäkert framöver. För att kunna genomföra insatser som bidrar till ett högt och jämlikt valdeltagande har regeringen inhämtat kunskap om det svenska valdeltagandet genom uppdrag till SCB. Underlaget kommer ligga till grund för de valdeltagandeinsatser som regeringen föreslår inför . Mångvetenskaplig demokratiforskning bidrar på lång sikt till att skapa kunskapsunderlag för utvecklingen av politikområdet. Genom regeringens stöd till den demokratiska utvecklingen i kommuner och landsting skapas förutsättningar för ökade möjligheter till inflytande i beslutsprocessen på alla nivåer i samhället. har gjort korrekta prioriteringar i arbetet med att genomföra sina uppgifter med största möjliga tillförlitlighet och effektivitet. Myndigheten har prioriterat arbete med förberedelser inför val till och allmänna val 2014 samt inför val till 2013, vilket bedöms vara rimligt utifrån verksamhetens mål. demokratin mot våldsbejakande extremism För att demokratin ska förbli uthållig och utvecklas måste demokratins grundläggande värderingar stärkas på alla nivåer i samhället. Genom regeringens handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism (skr. 2011/12:44) stärks medvetenheten om demokratin och kunskapen om våldsbejakande extremism ökar. Genom det helhetsgrepp som handlingsplanen tar främjas och stärks samverkan mellan nyckelaktörer inom det förebyggande arbetet på lokalt, nationellt och internationellt plan. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 9.6Resultatredovisning för mänskliga rättigheter har anslutit sig till internationella överenskommelser om mänskliga rättigheter. Det innebär att regeringen har förbundit sig att säkerställa att dessa folkrättsliga åtaganden följs och får genomslag i lagstiftning och andra offentliga åtaganden. I detta avsnitt redovisas resultaten av de insatser som regeringen vidtagit för att stärka arbetet med de mänskliga rättigheterna i , regeringens arbete för grundläggande rättigheter inom EU samt internationella organs granskning av och rapportering om mänskliga rättigheter. Regeringens insatser för att stärka barnets rättigheter redovisas under barnrättspolitiken, utg.omr. Arbetet med mänskliga rättigheter i För att ska uppfylla de mål som är fastställda av regering och riksdag behövs ett systematiskt arbete. Regeringen har därför arbetat vidare med att ta fram en strategi för de mänskliga rättigheterna i . I arbetet med strategin beaktas de förslag som lämnats i betänkandena Ny struktur för skydd av mänskliga rättigheter (SOU 2010:70) och Samlat, genomtänkt och uthålligt? En utvärdering av regeringens nationella handlingsplan för mänskliga rättigheter 2006–2009 (SOU 2011:29). Arbetet bygger också på vad som framkommit i kartläggningen och samrådsprocessen av situationen för de mänskliga rättigheterna i som genomförts och . I syfte att diskutera praktiska frågor som kan uppstå gällande religionsfriheten inom utbildningsväsendet och för att på så sätt öka kunskapen och förståelsen kring dessa frågor, bjöd regeringen in till ett samtal på temat religionsfriheten och utbildningsväsendet. Ett hundratal personer deltog. hölls ett liknande möte på temat religionsfrihet och arbetslivet. Vid det mötet deltog ca 80 personer. Vid båda mötena belystes goda exempel på hur religionsfriheten kan vara förenlig med arbetslivet respektive utbildningsväsendet. Samtalen väckte stort intresse och deltagarna uppskattade initiativet. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Regeringens webbplats om mänskliga rättigheter , som inrättades 2002, är ett viktigt verktyg i regeringens arbete med att informera om mänskliga rättigheter. har arbetet varit fokuserat på att ge webbplatsen en struktur anpassad till dess funktion som fakta- och dokumentbank. Webbplatsen har också kompletterats med bl.a. svenska sammanfattningar av svenska enskilda klagomål till FN:s kommittéer för mänskliga rättigheter och samtliga domar i mål mot . hade webbplatsen i genomsnitt cirka 27 000 besök , vilket är något lägre än föregående år. Arbetet för grundläggande rättigheter inom EU I och med Lissabonfördragets ikraftträdande blev EU:s stadga om grundläggande rättigheter juridiskt bindande. Det innebär att stadgan ska respekteras och tillämpas av alla i all EU:s verksamhet och av medlemsstaterna när de tillämpar . Efter ikraftträdandet av Lissabonfördraget följer av artikel 6.2 att EU ska ansluta sig till . Rådet beslutade mandat för kommissionen att – i samråd med medlemsstaterna – förhandla med om anslutningen. Förhandlingarna inleddes och har pågått . övergripande målsättning är att anslutningen av EU till ska ske och att den ska bidra till att stärka såväl den enskildes ställning som och . Anslutningen kommer dels att ge ett överskådligt och enhetligt skydd för de grundläggande fri- och rättigheterna i medlemsstaterna och i EU, dels garantera att EU:s verksamhet ställs under extern kontroll. Rådslutsatser om grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen antogs vid rådet för rättsliga och inrikes frågor (RIF) . I rådslutsatserna uppmanas kommissionen att föra debatten framåt om det eventuella behovet av och formerna för en samarbetsbaserad och systematisk metod för efterlevnaden av grundläggande rättigheter. Viktiga utgångspunkter är bl.a. att utnyttja redan befintliga mekanismer och att överväga alla tänkbara modeller. för grundläggande rättigheter (FRA) startade sin verksamhet och har bl.a. till uppgift att ge unionen och dess medlemsstaters berörda institutioner och organ, stöd och sakkunskap i frågor om grundläggande rättigheter. FRA ska genomföra sina uppgifter inom de temaområden som anges i ett flerårigt ramprogram, vilket ska antas av rådet på förslag från kommissionen och efter godkännande av . fattades beslut om ett nytt ramprogram. Regeringens linje i förhandlingarna har varit att integrering av romer bör omfattas av ramprogrammet samt att det efter Lissabonfördragets ikraftträdande även är naturligt att inkludera polisiärt och straffrättsligt samarbete i byråns mandat. Förhandlingarna har resulterat i att det i det nya ramprogrammet finns ett tillägg för områdena integration av romer och rättsligt samarbete. I övrigt är ramprogrammets temaområden i stort sett desamma som i tidigare ramprogram. Internationella organs granskning och rapportering av mänskliga rättigheter En viktig del av arbetet med att skydda och främja mänskliga rättigheter är den svenska rapporteringen till internationella organ som övervakar hur staterna efterlever sina internationella åtaganden på området, liksom de synpunkter och rekommendationer som tar emot från dessa organ. Regeringen har lämnat sin rapport om efterlevnaden av konventionen om avskaffande av rasdiskriminering (CERD) till rasdiskrimineringskommittén. Regeringen har också förhörts av kommittén . lämnade regeringen en rapport om efterlevnaden av konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling (CAT) och om konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter (ICESCR). Vidare har regeringen rapporterat till om genomförandet av rekommendation om åtgärder för att motverka diskriminering som har samband med sexuell läggning eller könsidentitet samt tagit fram rapporten för den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. Dessa delar redovisas närmare i utg.omr. 13 avsnitt 4 Diskriminering respektive utg.omr. 1 avsnitt 10 Nationella minoriteter. Regeringen har också avrapporterat genomförandet av den (reviderade) europeiska sociala stadgan till . meddelade Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna () 15 domar i mål mot . Den särskilde utredare som har utvärderat regeringens andra handlingsplan för mänskliga rättigheter har i sitt betänkande (SOU 2011:29) rekommenderat att arbetet med de synpunkter och rekommendationer som får från internationella organ bör förtydligas. Betänkandet bereds inom ramen för arbetet med att ta fram en strategi för mänskliga rättigheter i . De samråd som genomförts i syfte att samla in synpunkter och förslag inför utarbetandet av regeringens strategi för mänskliga rättigheter har väckt stort intresse och ett flertal aktörer har deltagit med både muntliga och skriftliga synpunkter. Regeringen anser att det är värdefullt att skapa delaktighet och engagemang i frågor om mänskliga rättigheter. Ett antal av de aktörer som deltagit i dessa samråd har dock framfört att det behövs en bättre kontinuitet i den framtida dialogen. Regeringen avser att i den strategi som kommer att överlämnas till även behandla frågor om samråd och dialog. Det finns bl.a. behov av närmare dialog och samverkan med kommuner och landsting. Det har också varit tydligt under samrådsprocessen, liksom i det stora antal remissvar om förslagen i slutbetänkandet från Delegationen för mänskliga rättigheter i (SOU 2010:70), att intresset för frågor om mänskliga rättigheter har växt och fördjupats sedan arbetet med nationella handlingsplaner för mänskliga rättigheter påbörjades . För att full respekt för de mänskliga rättigheterna i ska kunna uppnås krävs ett fortsatt systematiskt arbete, främst inom den offentliga förvaltningen. Från internationellt håll, bl.a. från sida, betonas allt tydligare att det är på nationell nivå som det viktiga arbetet med implementering av mänskliga rättigheter sker. Staterna har ett stort ansvar för att lösa brister i skyddet av mänskliga rättigheter på hemmaplan för att på så sätt undvika att nationella problem behöver hänskjutas till internationella organ. Det faktum att EU:s stadga för grundläggande rättigheter har blivit rättsligt bindande har också tydliggjort skyldigheten för EU:s institutioner 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 och för dess medlemsstater att respektera de grundläggande rättigheterna när de tillämpar unionsrätten. Europeiska kommissionens arbete med s.k. rättighetskonsekvensanalyser och med årliga rapporter om tillämpningen av stadgan för grundläggande rättigheter innebär en början på ett långsiktigt arbete med att tydligare integrera och lyfta fram rättighetsfrågorna i EU:s lagstiftningsprocesser och övriga beslutsförfaranden, liksom i medlemsländerna. Demokratin, folkrätten och de mänskliga rättigheterna utgör också hörnstenar i svensk utrikespolitik. har därför mycket aktivt arbetat med genomförandet av för mänskliga rättigheter och demokrati som antogs av rådet . tar sikte på EU:s externa relationer och anger drygt 90 åtgärder som ska genomföras av medlemsstaterna men också rådet, EEAS och kommissionen före utgången av 2014. På global nivå sker inom ramen för för mänskliga rättigheter en periodisk granskning av medlemsstaterna. presenterade en halvtidsrapport om genomförandet av de rekommendationer mottog och accepterade i första granskningscykeln 2010. Arbetet med genomförandet fortskrider och nästa granskning följer 2015. 9.7Resultatredovisning för Justitiekanslern och Datainspektionen 9.7.1Mål för Justitiekanslern och Datainspektionen Justitiekanslern hade som mål att vaka över tryck- och yttrandefriheten samt värna integriteten och rättssäkerheten i den offentliga verksamheten. Myndigheten ska med hög kvalitet och effektivitet bevaka statens rätt. Justitiekanslern ska medverka till att rättstillämpningen är effektiv och av hög kvalitet. Datainspektionen hade som mål att upptäcka och förebygga hot mot den personliga integriteten. Verksamheten ska främst inriktas på områden som bedöms vara särskilt känsliga ur ett integritetsperspektiv, nya företeelser och användningsområden av teknik samt områden där risken för missbruk eller felaktig användning bedöms vara särskilt stor. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 En samlad resultatbedömning görs för Justitiekanslern respektive Datainspektionen utifrån hur väl de har uppfyllt de uppgifter som åligger dem. Antalet inkomna ärenden ökade jämfört med till drygt 8 900 ärenden. Antalet avgjorda ärenden ökade , till drygt 8 900. Justitiekanslern avgjorde därmed i stort sett lika många ärenden som kom in . Antalet ärenden i balans låg i princip kvar på samma nivå som föregående år och uppgick till cirka 1 700 ärenden. Däremot har antalet ärenden i balans äldre än minskat kraftigt. Den genomsnittliga handläggningstiden minskade jämfört 2011. Antalet inkomna tillsynsärenden minskade med cirka 60 ärenden jämfört med . Justitiekanslerns tillsynsverksamhet har främst bedrivits genom klagomålshantering och genomgång av myndigheternas ärendeförteckningar. återupptog myndigheten sin inspektionsverksamhet. Arbetet med att värna tryck- och yttrandefriheten har främst skett genom att pröva inkomna anmälningar om brott mot tryckfrihetsförordningen (TF) och yttrandefrihetsgrundlagen (YGL). har en stor del av anmälningarna avsett publiceringar som inte omfattas av grundlagsskydd. Det gäller ofta uttalanden på hemsidor och bloggar där webbplatsen inte omfattats av den så kallade databasregeln i 1 kap. 9 § YGL. Ärendena ska då hanteras av allmän åklagare och inte av Justitiekanslern. Många av de publiceringar som omfattas av grundlagsskydd har avsett anmälningar om förtal, där allmänt åtal mycket sällan anses påkallat. inkom 2 840 skadeståndsärenden till Justitiekanslern vilket är nästan 100 fler än 2011. av de inkomna ärendena avsåg ersättningsanspråk enligt lagen (1998:714) om ersättning vid frihetsberövanden och andra tvångsåtgärder. Myndigheten avgjorde drygt 1 800 sådana ärenden . Er- sättning beviljades i av fallen. Antalet inkomna ärenden rörande integritetsfrågor minskade och uppgick till cirka 1 400 ärenden. I likhet med föregående år ökade antalet ärenden om rättshjälp. inkom cirka 2 770 sådana ärenden, vilket är en ökning jämfört med . Justitiekanslern har överklagat beslut i närmare 50 rättshjälpsärenden. Datainspektionen har arbetat för att säkra individens rätt till integritet genom sin tillsyn över behandlingen av personuppgifter samt tillsyn och tillståndsgivning inom kreditupplysnings- och inkassoverksamhet. Tillsyn över behandlingen av personuppgifter lade Datainspektionen av sina resurser på området tillsyn över behandlingen av personuppgifter. Arbetet utgjordes bl.a. av inspektioner, informationsinsatser och samverkan med andra myndigheter. Myndigheten har riktat in verksamheten mot känsliga områden, nya företeelser samt områden där risken för integritetskränkning är särskilt stor. Exempel på områden som har varit föremål för tillsynen är rättsväsendets informationsförsörjning, hälso- och sjukvården, kompetens- och karriärdatabaser och bankers användning av mobilappar. Tillsynen har omfattat kommuner, statliga myndigheter samt privata företag. Inspektionerna utformas som skrivbordsinspektioner där tillsyn sker med utgångspunkt i underlag som inkommit till myndigheten, fältinspektioner och enkätinspektioner. Antalet inledda tillsynsärenden uppgick till 199 vilket är en minskning i jämförelse med 2011. Antalet avslutade ärenden uppgick till 267, vilket är en ökning jämfört 2011. Minskningen av antalet inledda ärenden samt ökningen av antalet avslutade ärenden beror på att myndigheten inledde ett stort antal tillsynsärenden som avslutades . Datainspektionens arbete att värna den personliga integriteten i samband med utvecklingen av e-förvaltning inom stat, kommun och landsting har fortsatt . Arbetet bestod i inspektioner, remissyttranden och samverkan. Datainspektionen har 2012 bedrivit en aktiv informationsverksamhet i syfte att synliggöra integritets- frågorna i samhället. har antalet artiklar i media ökat. Kontakterna med allmänheten har också ökat, både genom besök på myndighetens hemsida men också genom förfrågningar per telefon och per mejl. I likhet har myndigheten fortsatt arrangerat utbildningar för personuppgiftsombud, genomfört informationsinsatser vid seminarier och konferenser samt besvarat frågor genom myndighetens upplysningstjänst. Därutöver har Datainspektionen utgjort en viktig remissinstans. Datainspektionen har bedrivit en aktiv samverkan med andra myndigheter och organisationer. har samverkan skett med bl.a. , , , Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamhet, Arbetsförmedlingen och . Samverkan har skett i syfte att åstadkomma samsyn i integritetsfrågor, att utbyta information om handläggning av ärenden och att klargöra gränser mellan myndigheternas tillsynsansvar. Datainspektionen bedriver en aktiv internationell samverkan.