prop · H1031d4 · 2013-09-18 00:00:00 — Tillgången till informationen som finns där är avgiftsfri. Statistikdatabasens omfattning ökade 2012 jämfört med föregående år. Även antalet uttag av statistikuppgifter i tabellform ökade 2012 jämfört med föregående år. har den bakomliggande tekniken i Statistikdatabasen bytts ut mot ny arkitektur vilket bl.a. medfört att det är enklare att hitta tabellerna. SCB:s webbplats hade 5,4 miljoner besök , vilket är en ökning jämfört med . publiceras artiklar på webbplatsen med syfte att hjälpa användarna att tolka statistiken samt hänvisa användarna vidare till databaser och publikationer. har 126 artiklar publicerats. Kundnöjdheten i den avgiftsfinansierade verksamheten uppgick enligt SCB:s s.k. leveransenkät till 6 på en sjugradig skala, vilket är i nivå med . Enkäten vänder sig till uppdragskunder som köper statistik för mer än . En annan undersökning är Nöjd- KundIndex, som bygger på en webbenkät som skickas ut till drygt 1 500 kunder. Resultatet 7,9 på en tiogradig skala är i nivå med resultat. Undersökningen genomförs och på grund av den låga svarsfrekvensen i denna typ av undersökning ska resultatet tolkas med försiktighet. genomfördes en ny undersökning Allmänhetens förtroende för SCB 2012. Undersökningen omfattade 1 500 personer (). Av de tillfrågade hade hört talas om SCB och av dessa svarade att de har mycket eller ganska stort förtroende för SCB. Den genomsnittliga produktivitetsutvecklingen i den anslagsfinansierade statistikproduktionen uppgick till . Produktivitetsutvecklingen var negativ med -1,jämfört med -201115. Regeringens krav på en genomsnittlig ökning av produktiviteten om är därmed inte uppfyllt. Produktiviteten har varierat kraftigt mellan enskilda år. Den lägre produktiviteten 2011 och 2012 beror bl.a. på att produktivitetsmätningarna inte har kvalitetsjusterats. Arbetskraftsundersökningarna () beskriver de aktuella arbetsmarknadsförhållandena för hela befolkningen i åldersgruppen 15–. SCB har på uppdrag av regeringen undersökt internationell jämförbarhet i ungdomsarbetslöshetstatistiken och lämnade sin rapport (dnr Fi2012/3257). Syftet med uppdraget var att minska den osäkerhet som finns kring statistikens jämförbarhet. SCB:s slutsats var att jämförbarheten i statistiken över ungdomsarbetslöshet är mycket god.16 Arbetskraftsundersökningarna i de undersökta länderna är väl harmoniserad och följer ILO:s17 definitioner och regelverk. Den genomgång SCB gjort visade att de brister som finns är av marginell betydelse och att de inte påverkar den övergripande bilden av arbetsmarknaden. För specifika undergrupper, så som utrikes födda, kan dock jämförbarheten vara begränsad. SCB drog slutsatsen att institutionella faktorer, framförallt utbildningssystemens utformning, till stor del kan förklara att ungdomsarbetslösheten skiljer sig åt mellan länderna. SCB konstaterade att omfattande lärlingssystem, där lärlingarna får ersättning, har stor effekt på ungdomsarbetslöshetens nivå. Även utbetalning av studiemedel för sommarmånaderna påverkar nivån. 15Justerat värde 2011 på grund av antal timmar mellan olika verksamheter samt övriga insatser där prisindex har reviderats. 16Studien omfattar jämförelser mellan arbetskraftsundersökningar i och , , , , , , och . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 färdigställdes ett nytt it-system för säsongsrensning, vilket resulterade i ett stabilt och automatiserat produktionssystem som kvalitetssäkrar de månatliga framställningarna. Det nya systemet har vidare gett som resultat att de säsongsrensade serierna numera publiceras som offentliggörandet av statistiken. Utökningen av de säsongsrensade serierna omfattar bl.a. uppgifter avseende personer i arbete, personer frånvarande , fast anställda och tidsbegränsat anställda . Länkade serier avseende arbetslöshetstid för inrikes/utrikes födda har också tagits fram. Prisstatistiken framställs för att mäta den genomsnittliga utvecklingen av priserna för bl.a. privat inhemsk konsumtion och i producent- och importled. Arbetet med etablering av ett system för kvalitetssäkring av prisstatistik har fortsatt . För Prisindex i producent- och importled och Tjänsteprisindex har ett nytt säkrare produktionssystem implementerats. Nationalräkenskaperna (NR) sammanfattar och beskriver ekonomiska aktivitet och utveckling. standardiserades samtliga beräkningsfiler. infördes kvartalsvis publicering av säsongsrensad utveckling av arbetsproduktiviteten och årsvis publicering av multifaktorproduktiviteten. En ny jämförelse av innehållet i hushållens disponibla inkomster i nationalräkenskaperna respektive i Inkomst- och förmögenhetsstatistiken har publicerats. har utvecklingsarbetet avseende insamling av data slutförts och ett nytt it-system för den del av räkenskapssammandraget som avser kommuner utvecklats. har förberedelser genomförts för att säkerställa att SCB, i enlighet med och rådets förordning (EG) nr 763/2008 om folk- och bostadsräkningar, ska kunna överföra uppgifter till om befolkning och bostäder per (Census 2011). SCB planerar att påbörja publiceringen av 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 ny löpande hushålls- och boendestatistik . I SCB:s regleringsbrev angavs att det kvalitetsarbete som myndigheten påbörjat skulle fullföljas och väsentliga kvalitetsförbättringar skulle kunna redovisas. SCB lämnade en slutrapport avseende kvalitetetsarbetet i enlighet med regeringens beslut. Resultatet redogjordes för i budgetpropositionen . SCB tillfördes extra för åtgärder avseende statistikens kvalitet. Medlen har bl.a. använts för det fortsatta arbetet för kvalitetshöjande satsningar på och NR samt för förberedelser för redovisningen av Census 2011. granskade SCB:s interna kontroll i bearbetningsprocessen för att ta fram , NR, Konsumentprisindex och Betalningsbalansstatistiken. bedömde att de it-system som stödjer statistikproduktionen innehåller väl utformade och definierade kontroller i flera avseenden. Granskningen visade dock att bl.a. spårbarheten i utförandet av kontrollerna saknas i flera fall. Sammantaget innebär det att internkontrollen i flertalet av de granskade kontrollerna inte bedöms vara tillräcklig. Statskontoret har på uppdrag av regeringen granskat SCB:s kvalitetsarbete. I granskningen betonades vikten av att kostnader för kvalitetsförbättringar följs av effektivitetsvinster. Exempelvis förväntades en ökad användning av standardverktyg leda till effektivitetsvinster på längre sikt18. (se nedan) bedömde utifrån ett övergripande perspektiv att SCB och övriga statistikansvariga myndigheter arbetar på ett seriöst sätt med kvalitetsfrågor. Utredningar avseende översyn av SCB, statistiksystemet och finansmarknadsstatistiken överlämnade sitt slutbetänkande Vad är officiell 18Statskontorets rapport: Mot en säkrare statistikproduktion – en granskning av SCB:s kvalitetsarbete (2011:7). En översyn av statistiksystemet och SCB (SOU 2012:83). Samma månad överlämnade utredning om finansmarknadsstatistiken sitt betänkande En databas för övervakning och tillsyn över finansmarknaderna (SOU 2012:79). Båda betänkandena har remissbehandlats och förslagen bereds i . Enligt artikel 338 i fördraget om europeiska unionens funktionssätt ska och rådet enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet besluta om åtgärder för att framställa sådan statistik som behövs för unionens verksamhet. Framställningen av unionsstatistik ska uppfylla krav på opartiskhet, tillförlitlighet, objektivitet, vetenskapligt oberoende, kostnadseffektivitet och insynsskydd för statistiska uppgifter. Framställningen av unionsstatistik får inte innebära en alltför stor belastning för de ekonomiska aktörerna. Europeiska kommissionen presenterade förslag till och rådets förordning om ändring av förordningen om europeisk statistik. Bakgrunden till förslaget är de brister som identifierats i det europeiska statistiksystemet. Genom förslaget stärks de nationella statistikmyndigheternas oberoende och deras samordnande roll i de nationella statistiksystemen klargörs. Enligt förslaget ska medlemsstaterna vidta alla nödvändiga åtgärder för att genomföra uppförandekoden för europeisk statistik i syfte att upprätthålla förtroendet för statistiken. Överläggningar med finansutskottet om förslaget hölls . Överläggningar med om vissa delar av förslaget mot bakgrund av tilläggsförslag från hölls . Rådet godkände den kompromisstext som rådsarbetsgruppen kommit överens om och uppdrog åt ordförandeskapet att inleda förhandlingar med . beslutades och rådets förordning (EU) nr 549/2013 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen. I förordningen fastställs metoder för gemensamma standarder, definitioner, klassificeringar och redovisningsregler som ska användas för att utarbeta räkenskaper och sammanställningar på jämförbar grund för att tillgodose unionens behov. I förordningen fastställs också ett program med de tidsfrister då medlemsstaterna ska ha rapporterat in sina räkenskapsdata och sammanställningar till kommissionen (). Inom ramen för sitt ansvarsområde har SCB planenligt producerat, spridit, utvecklat och samordnat statistik, som i stor utsträckning använts som bl.a. underlag för forskning, beslutsfattande och samhällsdebatt. SCB bedriver ett intensivt arbete för att säkerställa en effektiv och kvalitetssäkrad statistikproduktion. Det är viktigt att kvalitetsarbetet fortsätter och bl.a. utvecklar den interna kontrollen i centrala delar av den officiella statistiken som , NR, Konsumentprisindex och Betalningsbalansstatistiken. Vidare är det viktigt att kostnaderna för uppgiftslämnarna, som till stor del bärs av företag och organisationer, inte fortsätter att öka. Regeringen har –2012 tillfört SCB extra medel, , för åtgärder avseende statistikens kvalitet. har SCB tilldelats ytterligare . Mot bakgrund av detta anser regeringen att det finns förutsättningar för att hålla en hög genomförandetakt i det fortsatta kvalitetsarbetet. I SCB:s uppdrag ingår både att uppnå god kvalitet och att statistikproduktionen ska vara effektiv. Effektiviteten kan bl.a. belysas genom produktivitetsutvecklingen. Produktivitetsutvecklingen behöver dock kvalitetsjusteras om den ska kunna jämföras mellan olika år. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att målen för verksamheten huvudsakligen har uppfyllts. Regeringen värnar statistik av god kvalitet och tillgänglighet för användarna. Regeringen välkomnar därför statistikutredningens betänkande som bl.a. innehåller förslag om att statistikens kvalitet ska säkras i enlighet med rådets direktiv 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 2011/85/EU om krav på medlemsstaternas budgetramverk. SCB ska producera officiell statistik av god kvalitet som är lättillgänglig för användarna. Regeringen framhåller vikten av kvalitet i statistikproduktionen och anser det därför angeläget att kvalitetsarbetet inom myndigheten fortgår. Tabell 7.2 Anslagsutveckling 1:9 1Motsvarar 542 258 tkr prisnivå. 2Motsvarar 537 097 tkr prisnivå. Anslaget får användas för SCB:s förvaltningsutgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) av SCB:s verksamhet finansieras av avgifter. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 7.4 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:9 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. Anslaget minskas planenligt med då tidsbegränsade medel för kvalitetsförbättringar upphör. För åtgärder avseende statistikens kvalitet kvarstår enligt plan extra . Anslaget minskas vidare med till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e- förvaltningsprojekt genomförs i statsförvaltningen. Vidare tillförs anslaget 2014 för genomförande av förstudie av statistik inom ramen för cirkulär migration. Finansiering sker från anslag 1:3 Migrationspolitiska åtgärder under utgiftsområde 8 Migration. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:9 . , 2016 och 2017 beräknas 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 8 Prognos- och uppföljningsverksamhet Området prognos- och uppföljningsverksamhet omfattar uppföljning och analys av utfall samt utarbetande av kort- och medelfristiga prognoser och analyser avseende den samhällsekonomiska utvecklingen och de offentliga finanserna. Budgetprognoser och prognoser för svensk och internationell makroekonomi är viktiga verksamheter inom området. Därutöver ingår också arbetet med att ta tillvara de resultat från den nationalekonomiska forskningen som är relevanta för regeringen. Verksamheten är i huvudsak anslagsfinansierad och bedrivs inom , (), och Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (). ESV:s övriga verksamheter redovisas i avsnitt 4, inklusive budgetförslag, och i avsnitt 9. Målet för området är att åstadkomma tillförlitliga och väldokumenterade prognoser, analyser och uppföljningar av den samhällsekonomiska och statsfinansiella utvecklingen. För att bedöma måluppfyllelsen av prognos- och analysverksamheten används dels kvantitativa mått på prognosprecisionen för de viktigaste prognosvariablerna, dels de omdömen om prognoserna och analyserna som lämnas av användarna. Målet för verksamhet är att myndighetens prognoser och medelfristiga kalkyler för den ekonomiska utvecklingen inom och utom landet ska vara tillförlitliga som De makroekonomiska prognosernas precision redovisas och kommenteras regelbundet, bl.a. i årsredovisning. För ESV:s prognoser gäller att de ska vara tillförlitliga och ha hög precision så att risker för budgetavvikelser tidigt kan uppmärksammas. De bakomliggande analyserna ska vara tolkningsbara och tydligt dokumenterade. ska bl.a. följa upp hur finanspolitiken förhåller sig till sina grundläggande mål om långsiktigt hållbara offentliga finanser, överskottsmålet och utgiftstaket samt till konjunkturutvecklingen. Rådet har även till uppgift att granska och bedöma kvaliteten i regeringens lämnade prognoser och modeller som ligger till grund för prognoserna. Rådet ska även bedöma om utvecklingen ligger i linje med långsiktigt uthållig tillväxt och långsiktigt hållbar sysselsättning. ska även verka för en ökad offentlig diskussion i samhället om den ekonomiska politiken. ska bidra till att bredda och fördjupa underlaget för framtida finanspolitiska och samhällsekonomiska avgöranden. bedriver regelbunden prognosverksamhet samt utvecklar metoder och modeller för prognoser och makroekonomiska analyser. Prognoser för svensk och internationell 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 ekonomi publiceras i rapportserien Konjunkturläget. redovisade även en partiell prognosuppdatering i Lönebildningsrapporten. Myndigheten har med början 2012 även genomfört långsiktiga framskrivningar av de offentliga finanserna och bedömningar av de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. publicerar också barometerundersökningar av företag och hushåll. Till företagen handlar frågorna om hur de upplever nuläget och vad de har för förväntningar om den närmaste framtiden och till hushållen handlar frågorna om hushållens syn på den egna och den svenska ekonomin, förväntningar om räntor och inflation samt om planerade inköp av kapitalvaror och sparande. Resultatet sammanställs i rapporten som ska ge snabba, kvalitativa indikationer om viktiga ekonomiska variabler. Barometerresultaten planeras att finnas tillgängliga i en statistikdatabas på webben . genomfördes en läsvärdes- och användarundersökning för rapportserien Konjunkturläget. Det sammantagna intrycket av undersökningen är att Konjunkturläget är en uppskattad och högt värderad rapport. Några förbättringsområden framkom i undersökningen, t.ex. efterfrågades fler analyser av arbetsmarknadsfrågor och finansmarknadens påverkan på ekonomin. Myndigheten har avslutat ett större projekt som syftat till att förbättra beräkningssystemen inom prognosverksamheten för att prognosarbetet ska bli effektivare, risken för beräkningsfel ska minska och dokumentationen av systemen ska förbättras. och regeringens prognosprecision – en jämförelse med andra Genom att jämföra olika prognosmakares prognoser ges en kompletterande bild av hur bl.a. lyckats i sitt prognosarbete. Att beakta är att de olika prognosmakarna publicerar olika antal prognoser och vid olika tillfällen, vilket kan påverka resultaten. Utvärderingen, som avser systematiska fel (medelfel) och prognosprecision (mätt med medelabsolutfel) för prognoser gjorda ett och före respektive utfallsår, finns i sin helhet i . De flesta prognosmakare överskattade BNP- utvecklingen mer i sina prognoser än vad de gjorde i genomsnitt – 2012. Motsvarande gällde även för . För regeringens BNP-prognoser var skillnaden mellan 2012 och det historiska genomsnittet ännu större. Enligt utvärdering gjorde regeringen sämst BNP-prognoser . Överskattningarna av BNP-tillväxten 2012 var dock överlag relativt stora. Tabell 8.1 Prognosprecision för BNP Medelvärden av absolut prognosfel resp. av prognosfel. -0,5 -1,0 -0,3 -0,7 -0,2 -0,7 -0,4 -0,4 -0,3 -0,2 -0,3 –0,6 -0,3 -0,5 -0,2 -0,6 -0,4 -0,1 -0,5 -0,1 -0,5 -0,2 Anm. Prognosinstituten är (), (Fi-dep), (), (), (), Nordea (NO), riksbank (RB), , (), Svenskt näringsliv (SN) och (). Även för arbetslösheten uppvisade de flesta prognosmakare större systematiska fel (medelfel) än det historiska genomsnittet. Det gällde även och regeringen. Tabell 8.2 Prognosprecision för arbetslöshet Medelvärden av absolut prognosfel resp. av prognosfel. -0,1 -0,2 Anm. Prognosinstituten är (), (Fi-dep), (), (), (), Nordea (NO), riksbank (RB), , (), Svenskt näringsliv (SN) och (). De flesta institut, inklusive och regeringen, överskattade inflationen betydligt mer 2012 än genomsnittet för perioden –2012. Medelabsolutfelen för inflationen 2012 ligger dock i linje med det historiska snittet för både och regeringen. Tabell 8.3 Prognosprecision för KPI-inflation Medelvärden av absolut prognosfel. -0,6 -0,5 -0,1 -0,8 -0,2 -0,6 -0,1 -0,7 -0,8 -0,2 -0,8 -0,2 -0,7 -0,3 -0,4 -0,3 -0,7 -0,2 -1,0 -0,1 -0,7 -0,2 Anm. Prognosinstituten är (), (Fi-dep), (), (), (), Nordea (NO), riksbank (RB), , (), Svenskt näringsliv (SN) och (). 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Såväl den regelbundna kvantitativa prognosverksamheten som den fördjupade makroekonomiska analysen förutsätter ett kontinuerligt metodutvecklingsarbete. har den kvartalsbaserade modellen KIMOD färdigställts och testats. KIMOD används för att prognostisera och simulera alternativa scenarier för den svenska ekonomin på kort- och lång sikt. Det kan vara simuleringar om bl.a. finanspolitik, penningpolitik, arbetsmarknadsreformer, löner samt en rad utbudsrelaterade ekonomiska variabler. En alternativ version av modellen FIMO färdigställdes och togs i bruk i och med juniprognosen 2012, modellen räknar fram finansiellt sparande i samtliga sektorer i ekonomin (offentlig sektor, hushåll, företag och utland). Utöver den regelbundna kvantitativa prognosverksamheten genomför fördjupade analyser inom olika specialområden av betydelse för förståelsen av den makroekonomiska utvecklingen. Analyserna ingår i det kontinuerliga utvecklingsarbetet och redovisas bl.a. i form av fördjupningar i publikationen Konjunkturläget. innehöll Konjunkturläget 18 fördjupningar, bl.a. Bemanningsbranschen – en liten bransch på frammarsch, Arbetslöshet bland unga och . gjorde fyra specialstudier , Mjuklänkning mellan och (en metod för att förbättra energipolitiska underlag), Ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män, ekonomiett långsiktsscenario fram och beräkning av S2- indikatorn. höll en konferens på temat ekonomisk jämställdhet. Dessutom skrevs två s.k. working papers, Policy Interest-Rate Expectations in ; A Forecast Evaluation och Forecasting Inflation Using . fick 2011 i uppdrag att skriva en årlig rapport om miljöpolitikens 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Den första rapporten publicerades . Rapporten fokuserade på klimatpolitiken, regeringens högst prioriterade miljöfråga, och behandlade styrmedel och scenarier på området. Rapporten innehöll också ett antal fördjupningsanalyser om bl.a. koldioxidvärdering, rekyleffekter (energieffektivisering kan stimulera ny energiefterfrågan som motverkar effektiviseringens energibesparande potential) och gröna jobb. redovisade , på uppdrag av regeringen, en analys av interaktioner mellan de klimat- och energipolitiska målen. analyserade även vilken miljöekonomiskt relaterad statistik som behövs för högkvalitativ miljöekonomisk forskning, liksom hur allmänjämviktsmodellen EMEC kan utvecklas och göras tillgänglig för forskare. Samtliga rapporter från kan laddas ned via myndighetens hemsida. ESV:s uppdrag inom området prognosverksamhet är att tillgodose bl.a. regeringens och behov av information om den statliga ekonomin och de offentliga finanserna. ESV följer upp utfallet för statens budget och redovisar varje kvartal kort- och medelfristiga prognoser över budgeten och de offentliga finanserna samt följer upp de budgetpolitiska målen. Myndigheten tar även fram underlag till årsredovisningen för staten genom en resultaträkning, en balansräkning samt en finansieringsanalys för de statliga myndigheterna. ESV producerar också finansstatistik över den statliga verksamheten som underlag till nationalräkenskaperna. För att fördjupa analysen och stärka kvaliteten i prognoserna har ESV bl.a. vidareutvecklat det nya systemet för sammanställning av skatterna. Detta för att säkra konsistensen i redovisningarna mellan skatterna uttryckta i periodiserade respektive kassamässiga termer. ESV har även utvecklat och tagit i bruk en ny prognosmodell för beräkning av hushållens ränteinkomster, aktieutdelningar och avdrag för ränteutgifter. Vidare har myndigheten inlett ett arbete med att utvidga och omarbeta den årliga rapporten innehållande en analys av ESV:s prognosprecision. ESV gör en uppföljning av träffsäkerheten i prognoserna som lämnas till regeringen19. I uppföljningen jämför ESV sin prognosprecision avseende BNP och den offentliga sektorns sparande med andra prognosmakare samt utgifterna och inkomsterna på statens budget med regeringen. Utöver jämförelserna gör ESV även en fördjupad utvärdering och analys av prognosavvikelserna för utgifterna och inkomsterna på statens budget. Avseende BNP och den offentliga sektorns sparande jämförde ESV de prognoser som är jämförbara med regeringens publicerade prognoser, dvs. budgetpropositionen och den ekonomiska vårpropositionen. Prognosfelen för ESV och för de övriga prognosmakarna avseende 2012 följde samma mönster med stora överskattningar i början, sedan kraftigt nedreviderade prognoser som bottnade . enbart till de två prognoser som gjordes var ESV mest träffsäker avseende offentliga sektorns finansiella sparande. ESV:s prognos nådde redan i marsprognosen 2012 den nivå som utfallet sedermera skulle hamna på. ESV:s prognoser byggs upp underifrån genom prognoser på enskilda anslag och inkomsttitlar. Det pågår ett kontinuerligt arbete med att förbättra verktygen för att kunna analysera den helhetsbild som ges av prognoserna för de enskilda delarna. 19 Prognosutvärdering (ESV 2013:31). 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 8.4 Prognosavvikelse jämförelse ESV och regeringen -25,2 Källa: ESV. ESV och regeringen är de enda prognosmakarna som gör prognoser över statens budget med samma detaljeringsgrad och struktur varför en jämförelse är möjlig endast mellan dessa två. Jämförelsen avsåg prognoserna samt . Sammantaget var ESV:s prognosprecision för budgetsaldot bättre än regeringens precision. Den årliga fördjupade utvärderingen av träffsäkerheten i prognoserna som ESV gjort bygger på de fem prognoser som gjorts mellan och avser statens inkomster och utgifter (takbegränsade). För dessa prognoser görs ingen jämförelse med regeringen. Tabell 8.5 Prognosavvikelse för Statens inkomster -5,1 Källa: ESV. För inkomsterna var den genomsnittliga prognosavvikelsen , vilket motsvarade av utfallet .