prop · H1031d23 · 2013-09-18 00:00:00 — Arbetet har kommit in i den fas som klargör vilka åtgärder som behövs för att upprätthålla gynnsam bevarandestatus för i nätverket utpekade arter och naturtyper och kostnader relaterade till detta. Ett intensivt arbete pågår för att samtliga områden inom nätverket ska få status som SAC (Special Area of Conservation särskilt bevarandeområde). Regeringen avser att utse alla områden till SAC som antagits i nätverket . Arbetet med att reglera den internationella handeln med hotade arter sker inom ramen för CITES (Convention on International Trade in Endangered Species of Wild Fauna and ). Konventionen utgör en viktig del av regeringens arbete, inte minst utifrån ett ekosystemtjänstperspektiv. För att kunna nyttja jordens resurser på ett uthålligt sätt krävs att krafttag tas för att stävja brottsligheten kring internationell handel med djur och växtarter. De satsningar som sker inom CITES måste stärkas och få en stabil kontinuitet och uppföljning. Vidare är det viktigt att verksamma system finns för att effektivt knyta ihop berörda internationella organisationer, vilket var en av slutsatserna från det sextonde partsmötet med konventionen . Inom har regeringen påbörjat ett sådant arbete. Vid det tionde partsmötet för konventionen om biologisk mångfald beslutades om ett internationellt fördrag (Nagoyaprotokollet) om tillträde till genetiska resurser under konventionen samt en rimlig och rättvis fördelning av den nytta som uppstår vid deras användning (eng. Access and Benefit-Sharing, ABS). EU och dess medlemsstater ställde sig bakom beslutet 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 och har tillsammans med EU och flertalet medlemsstater undertecknat fördraget. Rådet har antagit slutsatser om ett snabbt genomförande och ikraftträdande av protokollet. Som ett steg mot en ratifikation av Nagoyaprotokollet inom EU presenterade EU- kommissionen ett förslag om en förordning om ABS. Regeringen arbetar nu för att en EU-förordning ska kunna beslutas och genomföras nationellt . Klimat, miljö- och energiutmaningarna utgör en möjlighet för teknik-, varu och tjänsteutveckling inom alla branscher. Affärsmöjligheter kan skapas för svenska företag i och med den växande globala efterfrågan på hållbara och resurseffektiva varor och tjänster. En utveckling mot en grön ekonomi kan innebära möjligheter till nya jobb inom vissa sektorer i både stads- och landsbygdsregioner. Bland initiativen för genomförandet av EU 2020-strategin är innovations- och resurseffektivitetsflaggskeppen av särskild betydelse ur miljösynpunkt. Inom ramen för innovation har kommissionen tagit initiativ till ett partnerskap för råvaror med särskild inriktning på mineraler och skog. Miljöministern deltar i en högnivåpanel som antagit en strategisk plan för genomförandet. I enlighet med kommissionens färdplan för resurseffektivitet pågår fortsatt en samlad kartläggning av pågående nationellt arbete i syfte att identifiera behov av nya åtgärder. Miljöskadliga subventioner ska också kartläggas. Detta sker i nära samarbete med myndigheterna med ansvar inom miljömålssystemet. Avsikten är att stärka kopplingen till generationsmålet och miljökvalitetsmålen i miljömålssystemet och därmed även integrera åtgärder för hållbar konsumtion och produktion. På motsvarande sätt ska insatser inom miljöteknik och innovationer stödja måluppfyllelsen. Med erfarenhet av genomförda innovationsdialoger på tema hav respektive klimatanpassning kommer nya sådana arrangeras på utvalda områden. Grön tillväxt är också ett bärande tema för den granskning av miljöpolitik som och utveckling () genomför –2014. Resurseffektivitet står högt på dagordningen globalt, inom EU och i . Avfall är en viktig resurs som kan utnyttjas betydligt mer. Ett väl fungerande omhändertagande av avfall är en av de nödvändiga infrastrukturerna i samhället. Avfallspolitiken syftar till att omhänderta avfallet på ett långsiktigt hållbart sätt så att miljöpåverkan kan minimeras och avfallet som en resurs kan utnyttjas igen. Avfallshanteringens infrastruktur omfattar såväl insamling och transport som omhändertagande i olika former. Hushåll, offentliga verksamheter och företag är beroende av att offentliga eller privata aktörer tar hand om avfallet. Avfallshanteringens infrastruktur ska ses som en del av övrig samhällsplanering och utformas på ett energi- och resurseffektivt sätt och så att hållbar konsumtion kan främjas. Detta måste ske med ett långsiktigt perspektiv. I städer och tätorter finns goda förutsättningar för en väl utbyggd infrastruktur av hållbara, tekniska försörjningssystem för transporter, energiförsörjning, avfallshantering samt vatten och avlopp. Dessa kan också integreras med varandra. Exempelvis kan avfall vara en resurs för att producera biobränsle och biogödsel genom rötning för att användas som drivmedel för stadsbussar och gödsling av , för att producera värme och energi genom förbränning eller för att återvinna material i produkter som råvara för produktion. Insamlingssystemens utformning är en förutsättning för att kunna uppnå allt detta. I sker avfallshanteringen betydligt mer resurseffektivt jämfört med . Vi har blivit allt bättre på att utnyttja materialet och energin som finns i avfallet. Att se till att det uppstår så lite avfall som möjligt ger miljövinster som ofta är betydligt större än de miljövinster som avfallet ger vid energi- eller materialåtervinning. I de fall avfall ändå uppstår behöver vi bli ännu bättre på att ta hand om materialet och energin i avfallet på ett effektivt sätt. Vi har också mycket att vinna på att minska mängden farliga ämnen i avfallet. Ett renare avfall underlättar återvinning och minskar risken för spridning av farliga ämnen från avfallshanteringen. Att arbeta för en resurseffektiv material- och avfallshantering, fri från farliga ämnen, är viktigt för att nå det övergripande målet för miljöpolitiken i . redovisade sitt betänkande Mot det hållbara samhället – resurseffektiv avfallshantering (SOU 2012:56). Regeringen avser att återkomma till med en proposition med förslag på hur förslag ska omhändertas och hur avfallspolitiken ska utformas framöver. redovisade sitt treåriga uppdrag för en särskild satsning på minskad nedskräpning. Uppdraget har inneburit att har tagit fram en vägledning för att hjälpa kommunerna i att förebygga och hantera problem med nedskräpning. Uppdraget har genomförts i samarbete och dialog med framför allt stiftelsen men också med andra berörda aktörer. redovisade sitt regeringsuppdrag om hållbar återföring av fosfor. Regeringen avser att sända underlaget på remiss och därefter bereda förslagen vidare. Det är angeläget att arbetet med framtagande av globala hållbarhetsmål som ett led i utfallet från i tydligt integrerar miljöaspekter samt att regeringen ger fortsatt stöd ges till genomförandet av det tioåriga ramverket av program för hållbar konsumtion och produktion samt FN- initiativet (Partnership for Action on ). Regeringen ska fortsätta att vara pådrivande i genomförandet av de reformer av FN:s miljöprogram som beslutades på om hållbar utveckling i . Regeringen fäster stor vikt vid det bilaterala samarbetet med länder som har en stor påverkan på den regionala och globala miljön och är av strategisk betydelse för det globala miljösamarbetet. Regeringen kommer fortsatt att bedriva miljösamarbete med prioriterade länder såsom , , och samt se över möjligheten till samarbete med ytterligare strategiskt prioriterade länder. Attraktiva livs- och boendemiljöer hållbara tillväxt är beroende av de miljöer människor bor och verkar i. –2014 genomför därför regeringen initiativet Attraktionskraft , i syfte att lyfta och främja förutsättningarna för att utveckla attraktiva livs- och boendemiljöer. Initiativet genomförs inom ramen för regeringens befintliga politik och åtgärder 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 inom miljöpolitiken medverkar till att främja attraktiva livs- och boendemiljöer för både människor och företag. kommer Attraktionskraft att fördjupa dialogen inom de frågeställningar som anses vara mest centrala för att skapa förutsättningar för attraktivitet, se mer under utgiftsområde 19 Regional tillväxt avsnitt 2.6.3. Miljöavgiften på bly- och kvicksilverbatterier avskaffades när förordningen (2008:834) om producentansvar för batterier trädde i kraft. Utöver ränteintäkter från har Batterifonden därmed inte några intäkter från sådana batterier. Regeringen har beslutat om att innestående medel i Batterifonden ska fördelas enligt följande: till insamling och återvinning av de batterier som sattes på marknaden före , till återbetalning av miljöavgifterna för batterier som exporteras ut ur , till kostnader för prövning av frågor om utbetalning av medlen samt tillsyn, till slutförvar av det kvicksilver som utvunnits från kvicksilverbatterierna samt till informationsinsatser för att upprätthålla och utveckla kunskapsnivån avseende batteriinsamling. Resterande medel, , avsätts till forskning för utveckling av miljövänliga och kostnadseffektiva återvinningsmetoder för alla typer av batterier och ackumulatorer samt till fordonsenergirelaterad batteriforskning. Fondens medel kommer att fördelas över minst en sexårsperiod räknat med hänsyn tagen till faktorer som batteriers tekniska livslängd och omloppstid i samhället samt så kallad lagringseffekt. har ur Batterifonden använts för insamling av blybatterier och för handläggning. Behållningen uppgick till . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 beslutade om ett nytt forsknings- och utvecklingsprogram som kallas Batterifondsprogrammet och som inriktas mot teknikområdena batteriåteranvändning/- återvinning och fordonsbatterier. Det löper med start . Medel betalas ut från när projekten beviljas stöd. Den avgift som enligt 24 § förordning om producentansvar för batterier (2008:834) tar ut för nickelkadmiumbatterier fonderas fr.o.m. i en ny fond. Fonden består av fonderade miljöavgifter på slutna kadmiumbatterier. Avgiften är /kg batteri och betalas av den producent som sätter batteriet på den svenska marknaden. Medlen får användas till ersättning för sortering, återvinning och bortskaffning av nickelkadmiumbatterier samt för information om hantering av dessa batterier. Medel får även användas för hantering och administration av avgifterna. har ur Kadmiumbatterifonden använts för insamling och återvinning och för administration. uppgick Kadmiumbatterifonden till . Kärnavfallsfonden har till uppgift att förvalta de medel som ska betalas av den som har tillstånd att inneha eller driva en kärnkraftsreaktor. Tillståndshavarna är skyldiga att betala avgifter och ställa säkerheter. Avgifterna finansierar bl.a. kostnader för att ta hand om använt kärnbränsle och annat radioaktivt avfall, en säker avveckling och rivning av kärnkraftverken samt forskning och utveckling inom området. Avgifterna beräknas i förhållande till den energi som levereras och bestäms av regeringen efter förslag av . De avgiftsskyldiga ska även betala en avgift till staten som ett kostnadsbidrag för slutlig hantering av restprodukter från kärnteknisk verksamhet som har ett samband med framväxten av det svenska kärnkraftsprogrammet. Kärnavfallsfonden anger i årsredovisningen att avgiftsinbetalningarna uppgick till (2011). 50 vid årets utgång (). Tabell 3.4 Anslagsutveckling 1:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 376 243 tkr prisnivå. 3Motsvarar 375 231 tkr prisnivå. 4Motsvarar 375 230 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter inklusive myndighetens utgifter för att administrera de verksamheter som finansieras via sakanslagen. Anslaget får även användas för utgifter för bidrag till utvecklingsarbete som andra än organiserat och som främjar de verksamheter som ansvarar för. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.5 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Intäkterna från offentligrättslig verksamhet uppgick till , varav från miljöskyddsavgifter som redovisas mot inkomsttitel Miljöskyddsavgifter och från övrig offentligrättslig verksamhet som redovisas mot inkomsttitel . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Intäkterna har minskat med jämfört med . beräknas avgifterna till varav 6 miljoner från miljöskyddsavgifter. (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Regeringen föreslår att och tillförs anslaget för utveckling av konsumentinformation inom ramen för handlingsplanen för en giftfri vardag. Beräkningar i tidigare budgetpropositioner påverkar beräknade anslagsramar 2014–2017. Anslaget har för perioden –2017 beräknats enligt följande: Tabell 3.7 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. ringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3 Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Regeringen föreslår att anvi- sas under anslaget 1:1 . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till I förordningen (2012:989) med instruktion för (2011:619) med instruktion för Havs- och vattenmyndigheten anges att myndigheterna ska 3.8.2 1:2 Miljöövervakning m.m. fördela medel för miljöövervakning, uppföljning Tabell 3.8 Anslagsutveckling 1:2 Miljöövervakning m.m. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas till utgifter för miljömålsuppföljning, för miljöövervakning, för statsbidrag till ideella miljöorganisationer och till verksamhet vid och för arbete med miljökrav i offentlig upphandling och miljöledningssystem. Anslaget får även användas till utgifter för internationell miljöövervakning samt internationell rapportering som följer av EU-direktiv och andra internationella åtaganden. Tabell 3.9 Beställningsbemyndigande – 1:2 Miljöövervakning Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2018. Skälen för regeringens förslag: Regeringen behöver ett bemyndigande för att och Havs- och vattenmyndigheten ska kunna teckna fleråriga avtal med de aktörer som utför övervakning i program som löper . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2018. Erhållet/föreslaget bemyndigande 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Beräkningar i tidigare budgetpropositioner påverkar beräknade anslagsramar 2014–2017. Anslaget har för perioden –2016 beräknats enligt följande: Tabell 3.10 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:2 Miljöövervakning Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår därmed att anvisas under anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. . , 2016 och 2017 respektive 292 714 000 3.8.31:3 Åtgärder för värdefull natur Tabell 3.11 Anslagsutveckling 1:3 Åtgärder för värdefull natur 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas till utgifter för insatser för skötsel och förvaltning av skyddad natur, bevarande och restaurering av biologisk mångfald och insatser för friluftsliv. Anslaget får särskilt användas till utgifter -för skötsel av skyddade områden, naturvårdsförvaltning och fastighetsförvaltning, -för artbevarande och viltförvaltning, samt -i samband med skötsel och övrig förvaltning av värdefull natur. Bestämmelser om statsbidrag finns i förordningen (2003:598) om statliga bidrag till lokala naturvårdsprojekt samt i Laponiaförordningen (2011:840). Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015– 2037. Skälen för regeringens förslag: Regeringen behöver ett bemyndigande för att fleråriga avtal ska kunna tecknas som avser, förvaltning av värdefulla naturområden, medfinansiering i större EU-projekt och samverkansavtal med statliga myndigheter. Regeringen bör därför bemyndigas att anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 210 000 000 2015–2037. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Tabell 3.12 Beställningsbemyndigande – anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur Erhållet/föreslaget bemyndigande För arbete med biologisk mångfald och ekosystemtjänster föreslår regeringen att anslaget tillförs 2014, 2015 och . Beräkningar i tidigare budgetpropositioner påverkar beräknade anslagsramar –2017. Anslaget har för perioden –2017 beräknats enligt följande: Tabell 3.13 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:3 Åtgärder för värdefull natur 3.8.41:4 Sanering och återställning av förorenade områden Tabell 3.14 Anslagsutveckling 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår därmed att anvisas under anslaget 1:3 Åtgärder för värdefull natur . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . Anslaget får användas till utgifter för att inventera, undersöka och åtgärda förorenade områden som behöver saneras och efterbehandlas samt för att ta fram prioriteringsunderlag. Anslaget får även användas till utgifter för att åtgärda saneringsobjekt som är särskilt angelägna ur risksynpunkt och till akuta saneringsinsatser. Anslaget får vidare användas till utgifter för att inventera om det förekommer objekt som förorenats av en statlig organisation som inte längre finns kvar, och i så fall genomföra ansvarsutredningar och nödvändiga undersökningar av dessa. Anslaget får även användas till utgifter för omhändertagande av historiskt radioaktivt avfall från icke-kärnteknisk verksamhet. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Bestämmelser om statsbidrag finns i förordningen (2004:100) om avhjälpande av föroreningsskador och statsbidrag för sådant avhjälpande. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2015–2023. Skälen för regeringens förslag: Regeringen behöver ett bemyndigande för att fleråriga avtal ska kunna tecknas för insatser som rör inventering, undersökningar och åtgärder för att sanera och efterbehandla förorenade områden. Bemyndigandet föreslås öka med för att även fortsättningsvis kunna bevilja större och fleråriga efterbehandlingsprojekt. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2015–2023. Regeringen föreslår att anslaget minskar med 2014 och med för finansiering av ökade kostnader för arbetet med biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Beräkningar i tidigare budgetpropositioner påverkar beräknade anslagsramar 2014–2017. Anslaget har för perioden –2017 beräknats enligt följande: Tabell 3.15 Härledning av anslagsnivån 2014–2017 för 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.16 Beställningsbemyndigande – anslaget 1:4 Sanering och återställning av förorenade områden Erhållet/föreslaget bemyndigande 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Tabell 3.17 Anslagsutveckling 1:5 Miljöforskning 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 82 161 tkr prisnivå. 3Motsvarar 93 233 tkr prisnivå. 4Motsvarar 93 234 tkr prisnivå. Anslaget får användas till utgifter för miljöforskning främst till stöd för arbete med miljökvalitetsmålen, och underlag för internationellt förhandlingsarbete. Anslaget får även användas till utgifter för statens andel av den forskning som bedrivs samfinansierat med näringslivet vid IVL . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:5 Miljöforskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2017. Skälen för regeringens förslag: Regeringen behöver ett bemyndigande för att ska kunna teckna avtal om fleråriga miljöforskningsprojekt. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:5 Miljöforskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2017. Ansvaret för deltagande i IPCC flyttas från till . Finansiering av deltagandet har tidigare skett från anslaget 1:5 Miljöforskning. Regeringen föreslår att överförs till anslaget 1:9 för detta ändamål. Regeringen föreslår att anslaget minskar med 2014–2015 för finansiering av fortsatt klimatanpassning. Beräkningar i tidigare budgetpropositioner påverkar beräknade anslagsramar 2014–2017. Anslaget har för perioden –2017 beräknats enligt följande: Tabell 3.18 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:5 Miljöforskning Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:5 Miljöforskning . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Tabell 3.19 Beställningsbemyndigande – anslaget 1:5 Miljöforskning Erhållet/föreslaget bemyndigande Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.20 Anslagsutveckling 1:6 Kemikalieinspektionen 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 197 864 tkr prisnivå. 3Motsvarar 199 807 tkr prisnivå. 4Motsvarar 199 807 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Kemikalieinspektionens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till Internationella kemikaliesekretariatet. Anslaget får användas för utgifter för att täcka eventuellt underskott i prövningsverksamheten inom det svenska rapportörsprogrammet (SERP) rörande riskbedömning av befintliga och nya verksamma ämnen i bekämpningsmedel. Anslaget får användas för utgifter för att betala och för nationell prövning av växtskyddsmedel och biocidprodukter. Tabell 3.21 Offentligrättslig verksamhet (som inte får (intäkt -kost- (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Kemikalieinspektionens avgiftsbelagda verksamhet finansieras huvudsakligen genom avgifter som anges i förordningen (1998:940) om avgifter för prövning och tillsyn enligt och förordningen (2013:63) om bekämpningsmedelsavgifter.