prop · H1031 · 2013-09-18 00:00:00 — Vad gäller omfattningen av skattskyldigheten är någon förändring av gällande rätt inte avsedd. Av andra stycket framgår att för ideella föreningar och registrerade trossamfund gäller ett undantag från skattskyldigheten för sådan inkomst av näringsverksamhet som avses i 13 kap. 1 §. Regleringen motsvarar den som tidigare gällt för föreningar och trossamfund. Enligt reglerna kan en förening eller ett trossamfund undantas från skattskyldighet för viss inkomst av näringsverksamhet om inkomsten till huvudsaklig del kommer från verksamhet som är ett direkt led i främjandet av ett allmännyttigt ändamål eller som har annan naturlig anknytning till sådana ändamål, eller från verksamhet som av hävd utnyttjats som finansieringskälla för ideellt arbete. Den näringsverksamhet som kan undantas är sådan inkomst som kommer antingen från en självständig näringsverksamhet eller från en särskild förvaltningsenhet som avser fastighet. Ideella föreningar och registrerade trossamfund är vidare undantagna från skattskyldighet för inkomst från föreningens eller trossamfundets innehav av en fastighet om denna används i föreningens eller trossamfundets verksamhet på ett sådant sätt som anges i 3 kap. 4 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152), dvs. att fastigheten till övervägande del används i föreningens eller trossamfundets verksamhet som sådan. Föreningen blir i så fall befriad från skattskyldighet för hela inkomsten av fastigheten, till skillnad från vad som gäller för andra ägare till fastigheter enligt 21 § i detta kapitel (se prop. 1999/2000:2 del 2 s. 85 f.). Med övervägande del avses (se t.ex. prop. 1999/2000:2 del 1 s. 505). Paragrafen har formulerats om efter synpunkter från Lagrådet. Paragrafen, som är ny, föranleds av förslaget i avsnitt 6.14 om reformerade inkomstskatteregler för ideell sektor. I första stycket anges kravet på att stiftelsen, den ideella föreningen eller det registrerade trossamfundet ska ha till ändamål att främja ett eller flera allmännyttiga ändamål. Begreppet främja används enhetligt för att ange att de allmännyttiga ändamålen kan tillgodoses antingen genom egen verksamhet eller genom bidrag till en annan allmännyttig organisation. Att närmare reglera detta i lagtext framstår som obehövligt, se vidare avsnitt 6.14.5.2. I stycket finns en exemplifiering av vad som avses med ett allmännyttigt ändamål. Uppräkningen av ändamål bygger på gällande reglering för föreningarna och trossamfunden. Uppräkningen, som görs i form av strecksatser, sker i bokstavsordning utan inbördes rangordning av de olika ändamålen och är som tidigare gäller för föreningarna en exemplifiering. Tolkningen av begreppet allmännytta ska dock ta sin utgångspunkt i den uppräkning som görs i lagrummet – genom den hänvisning som görs till främjandet av likvärdiga verksamheter. De ändamål som exemplifieras är främjandet av idrott, kultur, miljövård, omsorg om barn och ungdom, politisk verksamhet, religiös verksamhet, sjukvård, social hjälpverksamhet, försvar och krisberedskap i samverkan med myndighet, utbildning, vetenskaplig forskning och annan likvärdig verksamhet. Ändamålen omsorg om barn och ungdom samt försvar och krisberedskap i samverkan med myndighet innebär inte att t.ex. en stiftelse eller en förening behöver främja såväl försvar som krisberedskap eller såväl barn som ungdom. som t.ex. främjar försvar i samverkan med myndighet behöver således inte främja krisberedskap för att uppfylla ändamålskravet. Närmare om innebörden av begreppet allmännyttigt ändamål och den valda exemplifieringen framgår av avsnitten 6.14.5.2 och 6.14.5.3. Bestämmelserna i andra stycket om gynnande av vissa familjer, medlemmar eller vissa bestämda personer motsvarar vad som gäller för stiftelser respektive ideella föreningar och registrerade trossamfund. Se vidare avsnitt 6.14.5.4.2. Paragrafen, som är ny, föranleds av förslaget i avsnitt 6.14 om reformerade inkomstskatteregler för ideell sektor. Första stycket motsvarar i princip de nuvarande verksamhetskraven för stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund. I konsekvens med lydelsen av ändamålskravet i 4 § används dock begreppet främja i stället för begreppet tillgodose. Av andra stycket framgår att hänsyn även får tas till hur kravet sammantaget har uppfyllts året före beskattningsåret, beskattningsåret samt det närmast följande beskattningsåret. Frågan har behandlats närmare i avsnitt 6.14.6. Paragrafen, som är ny, föranleds av förslaget i avsnitt 6.14 om reformerade inkomstskatteregler för ideell sektor. I första stycket anges att intäkterna under beskattningsåret i skälig omfattning ska användas för ett eller flera allmännyttiga ändamål enligt 4 §. innebörd anses genom praxis vara att fullföljdskravet är uppfyllt om den ideella organisationen använder 75–av sin avkastning för allmännyttiga ändamål. Prövningen ska i första hand göras avseende det aktuella beskattningsåret. En bedömning får även göras hur intäkterna sammantaget har använts sett av flera beskattningsår. Vilken tidsperiod som kan accepteras i enskilda fall är en fråga för rättstillämpningen. Vid eftersyn ska det stå klart att organisationen vidtagit åtgärder som innebär att fullföljdskravet sett kommer att uppfyllas. En tillfällig brist kan dock enligt andra stycket accepteras om kravet har uppfyllts de föregående beskattningsåren samt att det finns förutsättningar för att det kommer att uppfyllas det kommande beskattningsåret. Bristen behöver således inte sammantaget ha läkts för att den ska anses tillfällig. Se vidare avsnitt 6.14.7.1. Andra stycket har formulerats om efter synpunkter från Lagrådet. Paragrafen, som är ny, föranleds av förslaget i avsnitt 6.14 om reformerade inkomstskatteregler för ideell sektor. I paragrafen framgår hur fullföljdskravet ska beräknas. De intäkter som ska beaktas är enligt första stycket sådana intäkter som enligt 3 § inte ska tas upp till beskattning, dock med undantag för schablonintäkter enligt 42 kap. 43 § och kapitalvinster. I andra stycket anges vissa intäkter som beaktas i fullföljdsberäkningen, dock under förutsättning att det är fråga om intäkter som inte ska tas upp till beskattning enligt denna lag (se t.ex. 8 kap. 2 § och 15 kap. 2 §). Punkt 1 omfattar förutom medlemsavgifter även andra avgifter som medlemmar och andra personer kan betala för att delta i en ideell förenings eller ett registrerat trossamfunds allmännyttiga verksamhet. Eftersom sådana avgifter täcker utgifter som räknas in i fullföljdsverksamheten är det konsekvent att de tas upp på inkomstsidan. Punkt 2 anger att stöd och bidrag som en förening, trossamfund eller stiftelse erhåller för sin verksamhet ska tas med i beräkningen. Det kan t.ex. vara fråga om statliga föreningsbidrag eller bidrag från Allmänna arvsfonden. Det kan också vara fråga om bidrag till verksamheten från enskild där det kan vara oklart om alla gåvorekvisit föreligger, men som inte utgör betalning för en direkt motprestation. bidrag som enligt 29 kap. ska tas upp till beskattning ska därmed inte omfattas av fullföljdsberäkningen. Enligt punkten 3 ska förvärv genom testamente eller gåva tas med i beräkningen. Även om en gåva eller ett bidrag är avsedd för direkt användning i verksamheten kan det vara svårt att under innevarande period använda hela beloppet för lämplig allmännyttig verksamhet. Detta får beaktas vid fullföljdsbedömningen enligt 6 §. Bestämmelsen i andra stycket begränsar de intäkter som ska tas upp enligt punkt 2 och 3. Ett belopp ska tas upp som intäkt endast om det framgår att det är givarens avsikt att beloppet ska kunna användas direkt för den allmännyttiga verksamheten. Detta kan framgå av omständigheterna även om avsikten inte direkt kan fastställas. Exempelvis får antas att gåvor på mindre belopp, särskilt till insamlingsverksamhet, ska kunna användas direkt. För stiftelser torde tillskott vara avsedda att läggas till kapitalet. I dessa och liknande fall av fondering ska avkastning på erhållna tillskott tas med enligt första stycket. Enligt tredje stycket ska kostnaderna för den allmännyttiga verksamheten beaktas vid bedömningen av om fullföljdskravet är uppfyllt. Av bestämmelsen framgår att det är de samlade nettointäkterna som ska bedömas mot fullföljdsverksamhetens omfattning. Paragrafen har formulerats om efter synpunkter från Lagrådet. Paragrafen, som är ny, föranleds av förslaget i avsnitt 6.14 om reformerade inkomstskatteregler för ideell sektor. Bestämmelsen motsvarar den tidigare 11 §. I de fall ideella föreningar eller registrerade trossamfund önskar spara inkomster för kommande investeringar, kan medge undantag (dispens) från fullföljdskravet. Dispensen får endast avse förvärv av fastigheter, anläggningar eller kostnader för mer omfattande reparations-, om- eller tillbyggnadsarbeten på fastigheter som används av föreningen. Ett villkor för dispens är vidare att den aktuella fastigheten/anläggningen ska användas i föreningens allmännyttiga verksamhet. Dispens medges för högst och får förenas med villkor om säkerhet för den skatt som avses. Paragrafen, som är ny, föranleds av förslaget i avsnitt 6.14 om reformerade inkomstskatteregler för ideell sektor. Bestämmelsen motsvarar den tidigare 12 §. Om en ideell förening eller ett registrerat trossamfund som har fått dispens inte inom föreskriven tid har genomfört den investering som dispensen avser eller inte iakttagit något annat villkor i beslutet, ska föreningens eller trossamfundets beslut om slutlig skatt medgivandet avser omprövas som om undantaget inte hade medgivits. Paragrafen, som är ny, föranleds av förslaget i avsnitt 6.14 om reformerade inkomstskatteregler för ideell sektor. Paragrafen motsvarar, frånsett att de registrerade trossamfunden anges uttryckligen, den tidigare 13 §. Paragrafen, som är ny, föranleds av förslaget i avsnitt 6.14 om reformerade inkomstskatteregler för ideell sektor. I första stycket ges en uttrycklig reglering av central-, distrikts- och samarbetsorganisationernas möjlighet att uppfylla öppenhetskravet trots att de – bedömda helt för sig – inte skulle göra detta. Förslaget motsvarar den tillämpning av öppenhetskravet som anses gälla för dessa överordnade organisationer och bygger på motsvarande reglering i 39 kap. 21 § andra stycket om kooperativa föreningars centralorganisationer. För de registrerade trossamfunden och deras självständiga organisatoriska delar kan medlemsantagningen ske antingen centralt i trossamfundet eller i de självständiga organisatoriska delarna. För att förtydliga hur prövningen av öppenhetskravet ska ske i dessa fall har andra stycket tillkommit. Ändringarna föranleds av förslaget i avsnitt 6.5 om inkomstskatteändringar för att underlätta omställning på arbetsmarknaden. Ändringen i paragrafens sjätte strecksats innebär att bestämmelsen utvidgas så att den också omfattar personalstiftelser med ändamålet att lämna understöd vid utbildning. Innebörden av ändamålet framgår nedan. Ändringarna i paragrafens sjunde strecksats innebär att bestämmelsen utvidgas så att den också omfattar stiftelser med vissa andra ändamål än de som åtnjuter en inskränkning i skattskyldigheten. För det första gäller det ändamålet att lämna avgångsersättning till arbetstagare som blivit arbetslösa. Genom att uttrycket till friställda arbetstagare ersätts med till arbetstagare som blivit arbetslösa, utvidgas bestämmelsen så att den, förutom ändamålet att lämna avgångsersättning till arbetstagare som blivit uppsagda på grund av arbetsbrist, också omfattar ändamålen att lämna avgångsersättning till arbetstagare som blivit uppsagda på grund av personliga skäl eller till arbetstagare vars tidsbegränsade anställningar upphört. För det andra gäller det ändamålet att främja åtgärder till förmån för arbetstagare som blivit eller löper risk att bli arbetslösa. Genom att uttrycket till förmån för arbetstagare som blivit uppsagda eller löper risk att bli uppsagda till följd av driftsinskränkning, företagsnedläggning eller rationalisering av företags verksamhet ersätts med till förmån för arbetstagare som blivit eller löper risk att bli arbetslösa, utvidgas bestämmelsen så att den, förutom ändamålet att främja åtgärder till förmån för arbetstagare som blivit eller löper risk att bli uppsagda på grund av arbetsbrist, också omfattar ändamålen att främja åtgärder till förmån för arbetstagare som blivit eller löper risk att bli uppsagda på grund av personliga skäl eller till förmån för arbetstagare vars tidsbegränsade anställningar kommer att upphöra eller har upphört. Slutligen gäller det ändamålet att lämna understöd vid utbildning. Ändamålet att lämna understöd vid utbildning i paragrafens sjätte och sjunde strecksatser avser t.ex. ekonomiskt stöd till arbetstagare vid deltagande i utbildning och bidrag till arbetstagare för bestridande av kostnader för deltagande i utbildning. Med utbildning avses t.ex. grundläggande utbildningar i syfte att ändra nuvarande yrkesinriktning eller påbyggnadsutbildningar i syfte att få möjlighet till befordran och ökat ansvar. Det gäller bl.a. utbildning som berättigar till studiestöd enligt studiestödslagen (1999:1395) eller uppdragsutbildning enligt förordningen (2002:760) om uppdragsutbildning vid universitet och högskolor. Ändringen i paragrafens åttonde strecksats innebär en språklig justering. Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.14 om reformerade inkomstskatteregler för ideell sektor. I paragrafen anges vilka krav som ställs på stiftelser som förekommer i 15–17 §§. Ändringen är föranledd av den nya lydelsen av fullföljdskravet. Vid bedömning om fullföljdskravet i 6 § är uppfyllt ska bortses från kravet i den paragrafen att intäkterna ska användas för ett eller flera allmännyttiga ändamål enligt 4 §. För stiftelser enligt 15–17 §§ föreligger inget ändamålskrav i sig. Någon ändring i sak är inte avsedd. Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.15 om slopad skattefrihet för inkomster från specialbyggnader m.m. Första och andra styckena upphävs med anledning av att skattefriheten för inkomster från specialbyggnader m.m. upphävs. Ändringarna i de nya första och andra styckena är endast redaktionella och motsvarar det tidigare tredje stycket. Ändringarna föranleds av förslaget i avsnitt 6.5 om inkomstskatteändringar för att underlätta omställning på arbetsmarknaden. Ändringarna i paragrafens första stycke och det nya andra stycket innebär att bestämmelsen förtydligas så att det klart framgår att skattefriheten omfattar en utbildning eller annan åtgärd som sätts in före en eventuell uppsägning, att den som blivit arbetslös omfattas av bestämmelsen och att bestämmelsen blir tillämplig också om avsikten är att den skattskyldige ska få annat arbete hos samme arbetsgivare. Ändringarna innebär vidare att väsentlighetskravet slopas. Det innebär att en mindre restriktiv bedömning av det skattefria området ska göras och att fler utbildningar och andra åtgärder än kan omfattas av skattefriheten. Tredje stycket har justerats med anledning av det nya andra stycket och innebär ingen ändring i sak. Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.14 om reformerade inkomstskatteregler för ideell sektor. Paragrafen anger när periodiska understöd inte ska tas upp. Ändringarna i andra stycket innebär att i stället för en hänvisning till ändamålskravet redogörs i paragrafen för vilka ändamål som måste främjas av den utbetalande ideella organisationen för att ett periodiskt understöd ska vara skattefritt. De ändamålen är främjandet av omsorg om barn och ungdom, social hjälpverksamhet, utbildning eller vetenskaplig forskning. Dessutom innebär ändringen att skattefriheten även kommer att omfatta periodiska understöd från registrerade trossamfund. Stycket har formulerats om efter synpunkter från Lagrådet. Ändringen föranleds av förslaget i 6.13 om ändringar i den s.k. löneunderlagsregeln i 3:12- reglerna och i reglerna om räntefördelning. I paragrafen har första stycket ändrats. Räntesatsen vid positiv räntefördelning höjs från statslåneräntan ökad till statslåneräntan ökad . Förslaget behandlas i avsnitt 6.13.9. Ändringen föranleds av förslaget i 6.13 om ändringar i den s.k. löneunderlagsregeln i 3:12- reglerna och i reglerna om räntefördelning och innebär att den nuvarande hänvisningen till 16– 19 §§ utvidgas till att även omfatta den nya paragrafen 19 a. Ändringarna föranleds av förslaget i 6.13 om ändringar i den s.k. löneunderlagsregeln i 3:12- reglerna och i reglerna om räntefördelning. I paragrafen har första stycket ändrats och slagits samman med det tidigare andra stycket. Det lönebaserade utrymmet ska beräknas till av hela löneunderlaget enligt 17 och 18 §§ och fördelas med lika belopp på andelarna i företaget. Ändringen innebär att en större andel av löneunderlaget ska ingå i det lönebaserade utrymmet. Förslaget behandlas i avsnitt 6.13.8. Det tidigare tredje stycket blir ett nytt andra stycke. Det införs ett nytt tredje stycke. Av det nya stycket framgår att det lönebaserade utrymmet inte får överstiga 50 gånger den kontanta ersättningen från företaget och dess dotterföretag som andelsägaren eller någon närstående erhållit. Eftersom taket för det lönebaserade utrymmet kan beräknas på den ersättning som en närstående erhållit omfattas även andelsägare som inte mottagit någon egen ersättning av bestämmelsen, så länge någon av dennes närstående har fått ersättning. Taket kan alltså beräknas på antingen andelsägarens eller någon närståendes ersättning, utan att det regleras vilken närstående som avses i de fall där flera närstående har fått ersättning. Det innebär att alla närstående har möjlighet att beräkna taket på den ersättning som den närstående som tagit ut högst ersättning har erhållit. Förslaget behandlas i avsnitt 6.13.7. Ändringarna föranleds av förslaget i 6.13 om ändringar i den s.k. löneunderlagsregeln i 3:12- reglerna och i reglerna om räntefördelning. I paragrafen redogörs för villkoren för att ett lönebaserat utrymme ska få beräknas. I första punkten införs en ny bestämmelse som innebär att det bara är andelsägare som äger av kapitalet i företaget som får beräkna ett lönebaserat utrymme. Förslaget behandlas i avsnitt 6.13.4. I andra punkten finns regler om att andelsägaren eller någon närstående även måste ha fått kontant ersättning från företaget eller dess dotterföretag för att ett lönebaserat utrymme ska få beräknas (löneuttagskravet). Det högsta löneuttagskravet sänks från tio inkomstbasbelopp () till 9,6 . Det lägsta löneuttagskravet, som uppgår till sex med tillägg för av den sammanlagda kontanta ersättningen i företaget och dess dotterföretag, kvarstår oförändrat. Av punkt 3 i övergångsbestämmelserna framgår att sänkningen ska gälla från och med och därmed få betydelse för det löneuttagskrav som ska vara uppfyllt . Bestämmelserna behandlas i avsnitt 6.13.5. Paragrafen, som är ny, föranleds av förslaget i 6.13 om ändringar i den s.k. löneunderlagsregeln i 3:12-reglerna och i reglerna om räntefördelning. Av paragrafen framgår det av första meningen att vid tillämpning av 16–19 §§ ska med begreppet dotterföretag avses ett företag i vilket moderföretaget, direkt eller indirekt genom ett annat dotterföretag, äger andelar som överstiger av kapitalet. När det gäller indirekt ägande krävs således att det företag som det indirekta ägandet sker genom också uppfyller kraven för att vara ett dotterföretag enligt denna paragraf. Detta innebär bl.a. att vid tillämpningen av reglerna om lönebaserat utrymme så kan löneunderlaget i ett företag endast utnyttjas av delägare i företag som ingår i en och samma koncern. Av paragrafens andra mening framgår att svenska handelsbolag och i utlandet delägarbeskattade juridiska personer bara kan vara dotterföretag om samtliga andelar, direkt eller indirekt, ägs av ett moderföretag. Förslaget behandlas i avsnitt 6.13.6. Ändringarna föranleds av förslaget i avsnitt 6.3 om sänkt skatt för pensionärer. Paragrafen innehåller bestämmelser om beräkningen av grundavdraget för vissa skattskyldiga. Regleringen innebär att grundavdraget för fysiska personer som vid beskattningsårets ingång har fyllt uppgår till beloppet enligt 3 § med tillägg av ett särskilt belopp som anges för vissa inkomstintervall. Ändringarna innebär att det särskilda beloppet höjs så att skattesänkningen blir större. Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.14 om reformerade inkomstskatteregler för ideell sektor. Paragrafen anger att ideella föreningar och registrerade trossamfund har rätt till grundavdrag med . Ändringen är föranledd av de redaktionella ändringar som görs i 7 kap. Ändringarna föranleds av förslaget i avsnitt 6.2 om sänkt statlig inkomstskatt. Ändringarna i andra stycket innebär att uttaget av statlig inkomstskatt på beskattningsbara förvärvsinkomster begränsas genom att den nedre skiktgränsen höjs till för . Utan höjning skulle den nedre skiktgränsen uppgå till för . Vidare innebär ändringarna att den övre skiktgränsen fastställs, efter uppräkning, till för . Denna bestämning görs för att få samma basår, dvs. , vid efterföljande uppräkningar av skiktgränserna. Ändringen i tredje stycket innebär att skiktgränserna ska avrundas uppåt till helt hundratal kronor i stället för att avrundas nedåt till helt hundratal kronor. Ändringarna föranleds av förslaget i avsnitt 6.2 om ett förstärkt jobbskatteavdrag. Av paragrafen framgår skattereduktionens storlek i förhållande till arbetsinkomstens storlek för dem som vid beskattningsårets ingång inte har fyllt . Ändringarna i paragrafen innebär att nuvarande nivåer höjs för dem som har arbetsinkomster som överstiger 0,91 prisbasbelopp. Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.14 om reformerade inkomstskatteregler för ideell sektor. I paragrafen anges vilka som har rätt till skattereduktion för gåva. Ändringen i första stycket tredje punkten är en följd av utformningen av det nya ändamålskravet i 7 kap. 4 §. Övergångsbestämmelser till SFS 2001:1175 Ändringen föranleds av förslaget i avsnitt 6.6 om nedsatt förmånsvärde för vissa miljöanpassade förmånsbilar. Ändringen i övergångsbestämmelsernas tredje punkt innebär att reglerna i 61 kap. 8 a § andra och tredje styckena inkomstskattelagen (1999:1229) ska tillämpas till och med det beskattningsår som slutar . Av första punkten framgår att lagändringarna träder i kraft och tillämpas på beskattningsår som börjar efter . Genom andra punkten förhindras att sådana subjekt som på grund av de föreslagna utvidgningarna av de generella reglerna drabbas av uttagsbeskattning enligt 22 kap. 5 § vid skattskyldighetens upphörande. Detta är något som framförallt kan komma att gälla för sådana stiftelser som blir inskränkt skattskyldiga i och med att bestämmelserna om allmännyttiga ändamål utvidgas för stiftelsernas del. Undantaget är således enbart avsett för byte av skattemässig status till följd av införandet av det nya ändamålskravet i 7 kap. 4 §. Av tredje punkten framgår att vid tillämpningen av bestämmelsen i 57 kap. 19 § 2 andra strecksatsen ska för beskattningsåren 2014 och 2015 i stället för 9,6 inkomstbasbelopp gälla tio inkomstbasbelopp. Enligt 57 kap. 19 § ska löneuttagskravet vara uppfyllt året före beskattningsåret. Det innebär att det löneuttag som en delägare maximalt måste göra respektive 2014 alltjämt uppgår till tio inkomstbasbelopp. Den nya nivån om 9,6 inkomstbasbelopp kommer således att börja gälla först från och med och därmed få betydelse för det löneuttagskrav som ska vara uppfyllt . 6.42.15Förslaget till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980) 11 och 12 §§ Paragraferna, som är nya, föranleds av förslaget i avsnitt 6.9 om nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling. I paragraferna definieras termerna forskning och utveckling. I 11 § anges att med forskning avses i lagen systematiskt och kvalificerat arbete med att i kommersiellt syfte ta fram ny kunskap.