prop · H1031d15 · 2013-09-18 00:00:00 — Diagram 3.3 Två olika mått för andelen barnhushåll med låg ekonomisk standard (notera att y-axeln startar på ) Andel med låg ekonomisk standard bland individer i barnhushåll Andel med fast låg ekonomisk standard bland individer i barnhushåll Källa: , 2013. För att få en rättvisande bild av hur andelen barnhushåll med låg ekonomisk standard förändras är det nödvändigt att redogöra för kompletterande mått, som sammantaget bidrar till att visa utvecklingen. Diagram 3.3 visar två olika mått på risk för ekonomisk utsatthet för barnhushåll. Det första måttet är ett relativt mått, med andelen hushåll med inkomster av medianinkomsten, ett mått som används exempelvis inom EU. Det andra måttet är ett absolut mått som utgår års relativa gräns och som sedan skrivs upp med utvecklingen av konsumentprisindex. När de olika måtten jämförs är andelen barnhushåll med låg ekonomisk standard 2012 högst för det relativa måttet, vilket är något lägre än , . När det absoluta måttet används minskar andelen barnhushåll med låg ekonomisk standard – 2012. Förklaringen till skillnaden mellan det absoluta och det relativa måttet är att även de med låga inkomster har haft en inkomstökning som har överstigit inflationen. Detta innebär en real inkomstökning som medför att köpkraften är högre 2012 än 2007. har inkomsterna för barnhushåll med låga inkomster inte ökat lika snabbt som medianinkomsten i samhället totalt, vilket innebär att andelen hushåll med inkomster av medianinkomsten har ökat , dvs. att skillnaden i köpkraft mellan olika hushåll har ökat . För det relativa måttet på ekonomisk standard varierar inkomstgränsen över tiden. I en lågkonjunktur sänks gränsen för ekonomisk utsatthet om medianinkomsten sjunker, vilket kan bli fallet när fler blir arbetslösa. Även om många av de med lägst ekonomisk standard då lever på en realt oförändrad inkomstnivå kan resultatet bli att andelen med relativ låg ekonomisk standard minskar i takt med att ekonomin i landet försämras. I en konjunkturuppgång kan resultatet bli det omvända, dvs. att det ekonomiska uppsvinget leder till att fler hamnar under gränsen för svag ekonomi, trots att någon förändring av denna grupps reala inkomster inte behöver ha skett. Tabell 3.5 visar att medianinkomsten för barn i har ökat –2012, och att den disponibla inkomsten är högre ju äldre barnen är. Som tidigare kommenterats delas den disponibla inkomsten i beräkningarna lika mellan alla personer i hushållet, vil- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 ket medför att den marginella skillnaden mellan flickor och pojkar får antas vara slumpmässig. Tabell 3.5 Disponibel inkomst per konsumtionsenhet Förändring (%) Barn 0–6 år Barn 7–12 år Barn 13–19 år Barn 0–19 år Källa: , 2013. Ensamstående med barn och utrikes födda föräldrar är oftare ekonomiskt utsatta Oavsett vilket mått på låg ekonomisk standard som används har ensamstående med barn en lägre ekonomisk standard än sammanboende med barn. till det relativa inkomstmåttet är andelen ensamståendehushåll med barn som löper risk för ekonomisk utsatthet högst, . För det absoluta måttet är andelen . Ensamståendehushåll löper högre risk att ha relativ låg ekonomisk standard eftersom det enbart finns en löneinkomst i hushållet. Det faktum att de ekonomiska familjestöden är fasta belopp eller följer prisutvecklingen snarare än inkomstutvecklingen, gör att den disponibla inkomsten för ensamstående med barn – vars inkomster i högre grad utgörs av ekonomiska familjestöd halkar efter i tider av reallöneutveckling. Det är också så att hänsyn inte fullt ut kan tas till att en del barn till ensamstående föräldrar egentligen bor ungefär lika mycket hos båda föräldrarna, vilket sannolikt ökar den ekonomiska standarden något för både barnet och den förälder som här definieras som ensamstående, jämfört med vad statistiken visar. I motsvarande grad överskattas den ekonomiska standarden för de föräldrar som har barn boende växelvist utan att ha barnen folkbokförda hos sig. fanns det 485 000 barn med särlevande föräldrar. Tre undersökningar visar att andelen barn som bor växelvis ligger mellan . Det växelvisa boendet är ännu vanligare bland barn med föräldrar som separerat . Statistiken i allmänhet definierar enbart hushåll där barnet är folkbokfört som hushåll med barn. För drygt en tredjedel av barnen med särlevande föräldrar riskerar således statistiken vara missvisande. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Hushåll där någon förälder är född utomlands har högre risk för ekonomisk utsatthet än hushåll med föräldrar födda i . Tabell 3.6 Andel med låg ekonomisk standard i barnhushåll, uppdelat på föräldrar födda i respektive utomlands och efter hushållstyp 2012 (relativt och absolut mått), samt förändring i procentenheter 2007–2012. Individer 0–64 år barn, född i barn, född utom- med barn, båda med barn, en född i med barn, båda Källa: , 2013. Hushållens ekonomiska standard skiljer sig åt beroende på föräldrarnas födelseland. Tabell 3.6 visar andelen hushåll med låg ekonomisk standard, mätt både med det absoluta och med det relativa måttet samt utvecklingen för hushåll där föräldrarna är födda i respektive utomlands. Det relativa måttet visar en högre andel med låg ekonomisk standard och större skillnader än när det absoluta måttet används. Även skillnaderna mellan hushåll med föräldrar födda i eller födda utomlands är mindre med det absoluta måttet. Oavsett vilket mått som används är det dock stora skillnader mellan grupperna, andelen hushåll med låg ekonomisk standard är högst bland ensamstående föräldrar födda utomlands. Gruppen ensamstående föräldrar bestod av cirka 750 000 individer, varav en fjärdedel var födda utomlands. har andelen barn 0–med utländsk bakgrund, dvs. barn födda utomlands eller barn födda i med två utrikes födda föräldrar, ökat till av det totala antalet barn i den aktuella åldersgruppen. Utlandsfödda med barn har generellt haft en sämre inkomstutveckling jämfört med svenskfödda föräldrar vilket påverkar andelen med låg ekonomisk standard. Tiden i har stor betydelse för exempelvis etableringen på arbetsmarknaden. Sysselsättningsgraden är låg bland nyanlända men den stiger med tiden och närmar sig successivt sysselsättningsgraden för inrikes födda. Etableringen kan dock ta tid och det finns skillnader mellan olika migrantgrupper. var den huvudsakliga försörjningskällan för nyanlända flyktingar och deras anhöriga ekonomiskt bistånd eller introduktionsersättning. Etableringsreformen som infördes är en viktig åtgärd för att förstärka arbetslinjen och ska ge ett snabbare stöd för individen att etablera sig på arbetsmarknaden. De som deltar i etableringsinsatser har rätt till statlig etableringsersättning som är lika oavsett var i landet man är bosatt. Barnfamiljer har även rätt till ett särskilt etableringstillägg för upp till tre barn. Utöver att risken för ekonomisk utsatthet ökar om man är barn i ett hushåll med en förälder istället för två, eller om en eller båda av föräldrarna är födda utomlands så ökar risken också om den enda föräldern är en kvinna. Tabell 3.7 Medianen av ekonomisk standard och förändring 2007–2012, procent Förändring (%) Ensamstående med barn, född i Ensamstående med barn, född Sammanboende med barn, båda Sammanboende med barn, båda Sammanboende med barn, en född i och en född utom Källa: , 2013. Som exempel visar tabell 3.7 att medianinkomsten per konsumtionsenhet för ett hushåll med en ensamstående kvinna född utomlands är medan samma hushållstyp där kvinnan är född i har en medianinkomst på , dvs. Sammanboende där båda föräldrarna är födda utomlands hade 2012 en medianinkomst på . Motsvarande medianinkomst för hushåll där båda föräldrar är födda i är högre med och konsumtionsenhet. Förklaringen till skillnaderna i tabellen är ett lägre arbetskraftsdeltagande för kvinnor relativt män, samt ett ännu lägre deltagande för utrikes födda kvinnor. Få barnfamiljer i långvarig ekonomisk utsatthet Andelen barnhushåll med långvarigt låg ekonomisk standard, är betydligt lägre än andelen med låg ekonomisk standard för ett visst år, se diagram 3.4. Om det absoluta måttet används är det t.ex. av ensamstående födda i med ett barn som har låg ekonomisk standard , men enbart hade låg ekonomiska standard samtliga . Andelen barnhushåll med långvarig låg ekonomisk standard är högre bland utrikes födda föräldrar än bland föräldrar födda i . För ensamstående med ett barn där föräldern är född utomlands var det mer än hälften () som hade låg ekonomisk standard år 1, men andelen som haft låg ekonomisk standard alla fem åren var enbart . Hushåll med gifta eller sammanboende föräldrar har lägre risk för långvarig ekonomisk utsatthet, eftersom de oftare har två förvärvsinkomster. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Diagram 3.4 Barnhushåll med låg ekonomisk standard under ett, två, tre, fyra och –2012 Ensamstående 1 barn, utländsk bakgrund Ensamstående 1 barn, svensk bakgrund Ensamstående 2+ barn, utländsk bakgrund Ensamstående 2+ barn, svensk bakgrund Valfrihet och makt över livssituationen Regeringens målsättning för den ekonomiska familjepolitiken är som tidigare redovisats att den ska bidra till förbättrade förutsättningar för en god ekonomisk levnadsstandard samt ökad valfrihet och stärkt makt över den egna livssituationen för alla. Olika utfall kan bero på att familjer har gjort olika prioriteringar och val som får ekonomiska konsekvenser. För att förstärka familjernas möjligheter att planera och välja lösningar som passar deras unika situation har regeringen beslutat om valfrihets- och flexibilitetsreformer inom föräldrapenningen. Nedan följer en redovisning som speglar utvecklingen vad gäller ökad valfrihet och makt över livssituationen. Barnafödandet är en viktig välfärdsfråga. Utan en stabil befolkningsutveckling riskerar arbetskraftsutbudet och produktiviteten att minska liksom förmågan att sörja för framtida generationer. På kort sikt ökar utgifterna för den ekonomiska familjepolitiken när fler barn föds, i form av ökade kostnader för barnbidrag och föräldraförsäkring. På genererar ett ökat barnafödande ett ökat arbetskraftsutbud som ger förutsättningar för en fortsatt god samhällsekonomi. Barnafödandet har ökat under en följd av 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 år men bröts trenden. 2012 vände dock antalet födda barn uppåt igen och nivå, på cirka 115 500 barn, beräknas nås igen . beräknas nivån vara nära 125 000 barn. För att uppnå en stabil befolkning behövs en fruktsamhet på 2,1 barn per kvinna. var nivån 1,91 barn per kvinna, vilket är en ökning jämfört med då nivån var 1,90. var nivån 1,98 barn per kvinna. Den summerade fruktsamheten väntas ligga kring 1,94 . Diagram 3.5 Antal födda barn och summerad fruktsamhet 1970–2012, prognos 2013–2017 1970 1974 1978 1982 1986 1990 1994 1998 2002 2006 2010 2014 Källa: SCB, Befolkningsstatistiken. Antalet födda barn i har varierat kraftigt . En stor del av variationerna kan förklaras med att olika generationer har fått barn i olika åldrar. Medelåldern för förstagångsföräldrar har ökat och var den för förstagångsmammor och för förstagångspappor. Att bilda familj får ofta vänta tills föräldrarna har etablerat sig på arbetsmarknaden. Analyser av barnafödandet visar att barnafödandet främst har ökat bland de sysselsatta. Orsaken till fortsatt ökning av barnafödandet bland sysselsatta tros vara att de haft en gynnsam ekonomisk utveckling (SCB, Statistiskt meddelande nr 18, SCB om befolkning, 2011). Den ekonomiska familjepolitiken har betydelse för barnafödandet. Barnafödandet är generellt högre i samhällen där föräldrar inte upplever att de behöver välja mellan barnafödande och förvärvsarbete. Familjepolitiken bidrar till att ge föräldrar möjlighet att förena arbets- och familjeliv. Föräldrapenningens konstruktion uppmuntrar till etablering på arbetsmarknaden före familjebildning sker, vilket påverkar när i tiden föräldrarna väljer att få barn. Vid en internationell jämförelse ger den svenska familjepolitiken ett omfattande ekonomiskt stöd till barnfamiljer, både genom direkta bidrag och genom att underlätta för föräldrarna att kombinera arbete och familj genom en väl utbyggd förskola med låga avgifter och kompensation för inkomstförlust vid vård av barn. visade i en jämförelse av 19 EU-länder (Välfärd nr 2 2007) att det finns ett tydligt positivt samband mellan andelen barn i barnomsorg och födelsetal . Fruktsamhetsnivån i är bland de högsta i . deltar i Europeiska Kommissionens olika arbetsgrupper i syfte att utbyta erfarenheter, sprida forskningsresultat och öka kunskapen om vilka faktorer som påverkar barnafödande och förutsättningar för att kombinera arbete och familjeliv med mera. Fler barn har en pappa som tar ut många dagar med föräldrapenning Föräldrar med gemensam vårdnad har rätt med föräldrapenning var. Över tid har andelen dagar som tas ut av män ökat. Införandet av reserverade dagar har påverkat hur föräldrapenningen för barnet fördelas. Inspektionen för socialförsäkringen beskrev i sin ? Reformer inom föräldraförsäkringen, 2012:4 att den första reserverade månaden, införd 1995, hade stor effekt på den grupp pappor som inte alls nyttjade föräldrapenningen före reformen och därmed utjämnade skillnader i uttag bland olika grupper av pappor, medan den andra reserverade månaden i högre utsträckning påverkade svenskfödda pappor, pappor med medelinkomst och pappor med gymnasieutbildning till att öka sitt uttag ytterligare. är det fortfarande en relativt hög andel barn vars pappor inte har tagit ut en enda dag med föräldrapenning när barnet har uppnått en ålder av , för barn födda var andelen . Möjligheten att ta ut föräldrapenning upphör när barnet fyller eller den senare tidpunkt då barnet går ut första klass. För barn födda var det som hade en pappa som inte tagit ut någon dag när barnet fyllt . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 3.8 Andelen fyraåringar födda visst år som har en mamma/pappa som tagit ut ett visst antal dagar med föräldrapenning Källa: , 2013 visar i sin , vad ökar sannolikheten för ett jämställt föräldrapenninguttag? Socialförsäkringsrapport 2013:8, att andelen föräldrar som fördelar föräldrapenningen mellan sig enligt en 40/60-procentig fördelning, gradvis växer för varje barnkull. Måttet innebär att av dagarna för vilka det kan lämnas föräldrapenning ska tas ut av män och högst av kvinnor, eller tvärtom. För barn födda var det av föräldrarna som fördelat dagarna enligt 40/60 när barnet var , medan motsvarande siffra för barn födda var nästan så hög, . Rapporten visar, i likhet med andra studier, att sannolikheten för ett jämställt uttag är högre för föräldrar med högre utbildning och inkomst. Särskilt betydelsefullt är det att mamman har hög utbildning. Att mamman har en högskoleutbildning som är eller längre mer än fördubblar sannolikheten för ett jämställt uttag än om mamman enbart har gymnasieutbildning. Om pappan har en högre utbildning än mamman minskar det dock sannolikheten för jämställdhet. resultat visar också att sannolikheten påverkas olika beroende på föräldrarnas inkomstförhållanden. Sannolikheten för ett jämställt uttag fördubblas om mamman är höginkomsttagare, medan den minskar om pappan är höginkomsttagare. Resultatet av studien visar att sannolikheten för ett jämställt föräldrapenninguttag är störst om föräldrarna i hushållet har ungefär lika stora inkomster. Även om det finns faktorer som ökar sannolikheten för ett jämställt uttag är det fortfarande en minoritet av föräldrarna i dessa grupper som delar jämställt. Trots att sannolikheten fördubblas när mamman är höginkomsttagare jämfört med om hon har en medelinkomst, är det av dessa par som inte delar jämställt. Förstärkt planeringsinstrument och information till föräldrar har konstaterat att föräldrarnas behov av information kring föräldraförsäkringen är stort och att nästan hälften av föräldrarna anser att information inte räcker för att på ett bra sätt kunna planera sin föräldraledighet (Socialförsäkringsrapport 2010:3). I regleringsbrev betonades vikten av information till föräldrarna genom ett uttalat mål för verksamheten: Föräldrarna ska genom information få bättre förutsättningar att välja hur man vill fördela föräldrapenningdagarna mellan sig. De ekonomiska konsekvenserna av föräldraledighet är viktiga faktorer vid föräldrarnas planering av föräldraledighetens längd och fördelning. Regeringen gav i uppdrag att utveckla en webbaserad tjänst där föräldrar kan planera och beräkna de ekonomiska effekterna av hur de fördelar sin föräldraledighet. Verktyget ska väga in flera olika delar, bland annat föräldrarnas inkomster, jämställdhetsbonus och avtal om så kallad föräldralön från arbetsgivare. Planeringstjänsten ska även innehålla information om vid vilka situationer det finns möjlighet att vara föräldraledig med kommunalt vårdnadsbidrag och om rätten till semesterlön under föräldraledigheten. Ett bra planeringsverktyg kan underlätta föräldrarnas val, skapa förutsättningar för ett mer jämställt uttag av föräldrapenning och underlätta för föräldrarna att planera när och hur länge de ska vara föräldralediga. Verktyget togs i bruk . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 förbättrad och utökad planeringstjänst har utvecklat informationskanaler som information på webbplatser som t.ex. Facebook samt introducerat en grundutbildning i föräldraförsäkringen på hemsidan. Ingen ny mätning har gjorts avseende föräldrarnas uppfattning om information, men nya kanaler för information och en utbyggd planeringstjänst bidrar till att uppfylla målet. Behovet av informationsinsatser avstannar inte utan det utvecklas ständigt. I syfte att stärka föräldrarnas makt över sin livssituation och öka familjernas valfrihet infördes möjligheten till samtida uttag av föräldrapenning under barnets första levnadsår. Redan innan reformen fanns möjlighet att vara hemma tillsammans den först tiden efter förlossningen genom de i samband med barns födelse då en pappa har rätt till tillfällig föräldrapenning. Föräldrarna kan genom ett samtida uttag av föräldrapenning välja att förlänga möjligheten till gemensam ledighet. Dagarna kallas för dubbeldagar och beskriver i sitt svar på regeringsuppdrag om uppföljning av samtida uttag av föräldrapenning (dnr S2013/1359/FST) att var det närmare 49 000 föräldrar som använde sig av möjligheten att ta ut ersättning för sammantaget drygt 24 700 barn. Om hänsyn tas till att föräldrar med barn födda respektive har haft små möjligheter att använda dubbeldagarna , är det för av alla födda barn som föräldrarna har valt att använda dubbeldagar (i det första fallet för att barnen hinner fylla tidigt och i det senare för att uttag eventuellt inte hinner göras innan årsskiftet). Dubbeldagar kan tas ut med per förälder. Bland de som använt dubbeldagar betalades det ut i genomsnitt per förälder. Jämställdhetsbonusen förenklades från och är kopplad till utbetalningen av föräldrapenning. Ansökningsförfarandet togs bort vilket var en viktig förenkling. Förändringen av bonusen innebär även att fler föräldrar kan bli berättigade till bonus då det tidigare arbetskriteriet har slopats. När den förälder som tagit ut lägst antal dagar tar ut föräldrapenning på sjukpenning- eller grundnivå, får vardera föräldern i jämställdhetsbonus per dag. Vid ett helt jämställt uttag ges sammantaget i bonus. För tid då föräldrarna gör ett samtida uttag av föräldrapenning ger dock inte rätt till bonus, vilket innebär att om föräldrarna använder vardera för samtida uttag minskar den maximala bonusen till . har betalats ut i jämställdhetsbonus, en jämförelse är inte relevant då förutsättningarna för rätt till bonus har ändrats. Vilken effekt den förenklade jämställdhetsbonusen har haft på föräldrarnas fördelning av föräldrapenningdagar har inte utvärderats ännu, men regeringen har i regleringsbrevet gett i uppdrag att redovisa föräldrarnas kunskaper om bonusen och hur den påverkar deras uttag av föräldrapenning. Uppdraget ska redovisas . För underhållsstödet finns ett verksamhetsmål om att ska verka för att särlevande föräldrar i större utsträckning på egen hand reglerar underhållet för barnet. ska redovisa genomförda insatser och vilken effekt dessa har haft. Andelen barn med separerade föräldrar som reglerar underhållet direkt mellan sig har ökat men uppgången har enligt varit oförändrad kring . De föräldrar som inte har ekonomisk förmåga att lösa underhållet på egen hand ingår inte i beräkningen. Andelen barn som efter en separation bor växelvis hos båda sina föräldrar ligger kring . studie om särlevande föräldrar visar att av barn, vars föräldrar separerat 2007 eller senare, är det i genomsnitt som bor växelvis. Trenden med en ökning av växelvis boende kommer därmed sannolikt att fortsätta. Underhåll regleras i dessa fall genom att respektive förälder ansvarar för de kostnader som uppstår när föräldern har barnet hos sig. Utvecklingen av det växelvisa boendet har varit den främsta anledningen till ökningen av andelen barn med föräldrar som reglerar underhållet på egen hand. arbetar kontinuerligt med att uppmuntra föräldrar som har ekonomiska förutsättningar att återbetala hela det lämnade underhållsstödet på att själva sköta underhållet. informerar särlevande föräldrar om att barnets underhåll i första hand kan bestämmas genom ett civilrättsligt avtal om underhållsbidrag, eller att underhållsstödet i stället kan bestå av ett utfyllnadsbidrag som fyller upp till det maximala beloppet om . Undersökningar gjorda av både Utredningen om ekonomi och föräldrasamarbete vid särlevnad (SOU 2011:5) och visar att många särlevande föräldrar upplever det som komplicerat att själva beräkna och avtala om underhållsbidrag. Det är därför inte orimligt att anta att många av dessa föräldrar av okunskap eller bekvämlighet väljer att reglera underhållet via och underhållsstödet. Effekterna av arbete är dock svåra att bedöma. Bedömningen om effekterna försvåras dessutom av att studier har visat att föräldrar inte alltid reglerar något underhåll för barnet, vare sig via underhållsstödet eller civilrättsligt (Socialförsäkringsrapport 2011:5). För att hjälpa särlevande föräldrar att själva reglera underhållet finns på webbplats information om hur särlevande föräldrar kan träffa avtal om underhållsbidrag till sina barn. Där finns också blanketter för avtal och ett beräkningsinstrument som föräldrarna kan använda för beräkning av underhållsbidragets storlek. Enligt undersökningar gjorda av nämnda utredning efterfrågar dock särlevande föräldrar mer och bättre stöd i att beräkna kostnader för barn och komma överens om underhållsbidrag. Av granskning av underhållsstödet (RiR 2010:22) framgår att av de föräldrar som reglerar underhållet via underhållsstödet har ekonomiska förutsättningar att reglera underhållet utan att staten först förskotterar det. Enligt studie fungerar underhållsstödets maximala belopp om som en norm för många föräldrar. Det kan medföra att barn går miste om högre underhåll som de annars skulle kunna ha rätt till om i stället ett underhållsbidrag lämnades. Att fler föräldrar reglerar underhållet själva innebär att antalet ärenden inom underhållsstödssystemet avseende fullt underhållsstöd minskar. Förutom minskade kostnader för underhållsstödet och dess administration kan det även finnas ekonomiska fördelar för barn om föräldrarna löser underhållet direkt mellan 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Enligt beräkningar gjorda av på uppdrag av skulle av de barn som finns inom underhållsstödet få mer i underhållsbidrag än underhållsstöd, se diagram 3.6. Bland barn i de tre lägsta inkomstgrupperna skulle så många som få mer i underhållsbidrag. I den lägsta inkomstgruppen skulle barnen i genomsnitt få mer än mer . Orsaken till dessa skillnader mellan de två olika sätten att reglera underhåll beror på att underhållsbidraget, till skillnad från underhållsstödet, beräknas på båda föräldrarnas ekonomiska överskott, aktuella inkomstförhållanden och barnets faktiska behov beroende på hur gammalt barnet är.