prop · H10335 · 2013-11-14 00:00:00 — Regeringen har gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att arbeta aktivt med ungdomar i arbetslöshet. Ungdomarna ska framför allt få tidigt stöd genom matchnings- och vägledningsinsatser. arbetar med detta uppdrag och resultatet av arbetet ska återrapporteras till regeringen vid två tillfällen.71 Regeringen skriver att programinsatser kan komma ifråga för en begränsad grupp ungdomar om det finns särskilda Ingen särskild gräns sätts dock för hur mycket anslagsmedel som 66Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, . 67Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, . 68Proposition 2012/13:1 utgiftsområde 14, bet 2012/13:AU2, riksdagsskrivelse 2012/13:121. 69Proposition 2012/13:1 utgiftsområde 14. 70Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, . 71I samt i samband med årsredovisningen. UNGDOMARS VÄG TILL ARBETE – INDIVIDUELLT STÖD OCH MATCHNING MOT ARBETSGIVARE kan användas för tidiga programinsatser för ungdomar. Däremot finns det en begränsning av vilka anslagsmedel som får tas i anspråk för tidiga programinsatser oavsett de arbetssökandes ålder.72 Vidare sänks åldersgränsen på försök för långtidsarbetslösa ungdomar när det gäller möjligheten att kunna ta del av flyttningsbidrag.73 Kompensationsnivån till arbetsgivare som anställer ungdomar med nystartsjobb dubbleras , givet att ungdomarna varit arbetslösa under ett år.74 Stödet till ungdomar stärks framför allt genom att medlen till reguljära utbildningsinsatser utökas.75 2.3Vilka system finns för individen? Alla ungdomar som söker arbete skriver inte in sig vid Arbetsförmedlingen. Ungdomar som inte är inskrivna kan ta del av en begränsad del av Arbetsförmedlingens tjänsteutbud såsom myndighetens offentliga register över lediga arbeten (Platsbanken) eller så kallade jobbmässor som förmedlingen anordnar. På finns även information såsom vägledningstjänster eller information om jobb utomlands. Av () framgår att ungdomar som studerar som de söker jobb och ungdomar med låg utbildning, högst grundskola, skriver in sig hos Arbetsförmedlingen i lägre utsträckning än övriga ungdomar. Av framgår också att utrikes födda ungdomar skriver in sig i något högre utsträckning jämfört med svenskfödda ungdomar. Att ungdomar med låg utbildning inte skriver in sig i lika hög utsträckning som övriga ungdomar kan vara problematiskt. Tidigare studier har särskilt pekat på att ungdomar utan gymnasieutbildning och unga med utländsk bakgrund/ utrikes födda oftare kan ha problem med sin arbetsmarknadsetablering och därför kan behöva extra stöd.76 Att vara inskriven vid Arbetsförmedlingen har även betydelse för ungdomars försörjning. Ungdomar som inte arbetar eller studerar kan få stöd i sin försörjning i form av arbetslöshetsersättning, ekonomiskt bistånd eller aktivitetsstöd/utvecklingsersättning. För att få arbetslöshetsersättning krävs 72Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, . 73Förordningen (2012:988) om ändring i förordningen (1999:594) om flyttningsbidrag. 74Ungdomar kan få en anställning med nystartsjobb efter sex månaders arbetslöshet men då med den lägre kompensationsnivån (3a § förordningen (2006:1481) om stöd för nystartsjobb). Kompensationen till arbetsgivare som anställer personer fördubblades 2009 (proposition 2008/09:97). 75Proposition 2012/13:1 utgiftsområde 14. 76SCB, Arbetskraftsundersökningarna () egen bearbetning samt (2010), Den gymnasiala yrkesutbildningen och inträdet på arbetsmarknaden, bilaga 2, , Vägen till arbete – arbetsmarknadspolitik, utbildning och arbetsmarknadsintroduktion, SOU 2010:80. att individen är inskriven vid Arbetsförmedlingen och i övrigt lever upp till villkoren i arbetslöshetsförsäkringen. Aktivitetsstöd/utvecklingsersättning utgår till dem som deltar i Arbetsförmedlingens arbetsmarknadspolitiska program.77 Kommunen kan ställa krav på inskrivning vid förmedlingen för att bevilja ekonomiskt bistånd av arbetsmarknadsskäl.78 Ungdomar som inte arbetar eller studerar och inte är inskrivna vid Arbetsförmedlingen kan få stöd för sin försörjning av föräldrar eller från någon annan myndighet som till exempel . Enligt uppföljningar från Temagruppen Unga i arbetslivet79, vilka bygger på uppgifter i olika register får de flesta ungdomar som varken arbetar eller studerar stöd från någon myndighet, kommunen, Arbetsförmedlingen eller . Det finns dock en grupp ungdomar där det helt saknas registeruppgifter om hur de försörjer sig. fanns det cirka 37 000 ungdomar i åldern 16–där uppgift om försörjning saknas, vilket motsvarar av befolkningen i denna åldersgrupp. Temagruppen resonerar kring dessa ungdomar och menar att det t.ex. kan handla om ungdomar som bor hemma och är försörjda av föräldrar eller som befinner sig utomlands.80 2.4Kommunala insatser för att stödja ungdomar Innan hölls de särskilda arbetsmarknadspolitiska ungdomsinsatserna i kommunernas regi. De kommunala ungdomsprogrammen ersattes av Jobbgarantin för ungdomar som anordnas av Arbetsförmedlingen.81 finns det dock möjlighet för kommuner att anordna arbetsmarknadsinsatser för personer . Kommunerna kan enligt socialtjänstlagen erbjuda arbetsmarknadsinsatser till unga som får försörjningsstöd av arbetsmarknadsskäl. Enligt socialtjänstlagen ska kommunen ta hänsyn till individens önskemål och förutsättningar, och verksamheten ska öka individens förutsättningar att komma in på den 77För att vara berättigad till arbetslöshetsersättning eller aktivitetsstöd vid deltagande i arbetsmarknadspolitiskt program måste man dessutom ha fyllt . få utvecklingsersättning krävs att man fyllt (6 och 9§§ lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, 2 och 4 §§ förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd). 78För att har rätt till ekonomiskt bistånd krävs bl.a. att individen har fyllt (1 kap. 2 § socialtjänstlagen (2001:453)). 79Temagruppen Unga i arbetslivet är ett samarbetsprojekt mellan Arbetsförmedlingen, , , , , , Kommuner och Landsting. Se /node/53, hämtat . 80Temagruppen Unga i arbetslivet, uppföljning av unga som varken arbetar eller studerar, Temagruppen Unga i arbetslivet, uppföljning av unga som varken arbetar eller studerar, 2012:4. 81Proposition 2006/07:118, betänkande 2007/08:AU2, riksdagsskrivelse 2007/08:9. UNGDOMARS VÄG TILL ARBETE – INDIVIDUELLT STÖD OCH MATCHNING MOT ARBETSGIVARE reguljära arbetsmarknaden.82 Kommunerna kan också komma överens med Arbetsförmedlingen om att anordna aktiviteter för deltagare i de arbetsmarknadspolitiska programmen Jobbgarantin för ungdomar och Jobb- och utvecklingsgarantin. Detta förutsatt att Arbetsförmedlingen vid en upphandling inte kunnat finna någon annan leverantör.83 Kommunerna ansvarar för att alla ungdomar som är bosatta i kommunen och är behöriga till gymnasiet erbjuds utbildning på ett nationellt gymnasieprogram.84 Kommunerna har också en skyldighet enligt skollagen att hålla sig informerade om sysselsättningen hos ungdomar mellan som inte går i gymnasieskolan.85 Syftet är att kunna erbjuda dem lämpliga åtgärder. 824 kap. 4 § socialtjänstlagen (2001:453). 83Förordningen (2007:1364) om Arbetsförmedlingens samarbete med kommuner om arbetsmarknadspolitiska program. 8416 kap. 42 § skollagen (2010:800). 8529 kap. 9 § skollagen (2010:800). 3Försöker Arbetsförmedlingen nå arbetssökande ungdomar? Arbetsförmedlingen ska enligt sin instruktion prioritera dem som står långt från arbetsmarknaden.86 Inskrivning vid myndigheten, och i regel , är en förutsättning för att kunna ta del av myndighetens huvudsakliga stödjande insatser såsom t.ex. Jobbgarantin för ungdomar. Alla ungdomar som uppger att de söker arbete skriver inte in sig vid Arbetsförmedlingen (se kapitel 2). För att leva upp till kraven i instruktionen kan Arbetsförmedlingen aktivt behöva arbeta för att nå arbetslösa ungdomar som inte är inskrivna. När det gäller arbetslösa ungdomar som inte är inskrivna vid Arbetsförmedlingen har regeringen inte gett något direkt uppdrag till myndigheten att arbeta specifikt mot gruppen.87 Representanter för Arbetsförmedlingen menar i intervjuer att förmedlingen ska finnas tillgänglig för alla arbetslösa ungdomar som är i behov av myndighetens insatser men som inte tagit steget att skriva in sig.88 Arbetet med att försöka nå arbetslösa ungdomar ingår dock inte som en del av den operativa styrningen av arbetsförmedlingskontoren.89 Arbetsförmedlingen har på central nivå utarbetat särskilt informationsmaterial för ungdomar, t.ex. en särskild jobbguide för unga. Inför högskolevalet anordnas chatt med ungdomar.90 Det pågår inom Arbetsförmedlingen en översyn av vilka vägledningsinsatser som myndigheten kan rikta till ungdomar och hur sociala medier kan användas för att nå ungdomar som myndigheten inte annars når. Arbetsförmedlingen deltar också i en referensgrupp tillsammans med och angående hur uppföljningen av ungdomars övergång från skola till arbete ska utvecklas. bedrivs på fem orter i , 187 ungdomar har deltagit t.o.m. . Projektet ska avslutas . Insatsen riktar sig till ungdomar 16–som inte studerar, arbetar, eller har någon känd planering, och som heller inte är inskrivna på Arbetsförmedlingen. I projektet används andra arbetssätt än de för Arbetsförmedlingen traditionella, 86Förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. 88Intervju, ungdomsstrateg, . 89Intervju produktionsavdelningen, AF HK, . 90www.arbetsformedlingen.se/download/18.1fbbb864136729570f5800037022/ Jobbguide6_pdf5_120525.pdf. UNGDOMARS VÄG TILL ARBETE – INDIVIDUELLT STÖD OCH MATCHNING MOT ARBETSGIVARE och de som jobbar i projektet arbetar också med betydligt färre arbetssökande. En ambition med projektet från Arbetsförmedlingens sida är att de kunskaper som man tillägnar sig och de metoder som används ska spridas i myndigheten och komma till nytta i den ordinarie verksamheten.91 De lokala arbetsförmedlingskontoren kan försöka nå arbetslösa ungdomar som inte skrivit in sig på Arbetsförmedlingen och informera dem om vilka insatser de kan få om de skriver in sig. Arbetsförmedlingen har inte någon heltäckande kunskap om vilka lokala kontor som försöker nå arbetslösa ungdomar som inte är inskrivna. Det bedrivs dock ett arbete för att utveckla sätt som gör Arbetsförmedlingen mer tillgänglig. Genom en särskild satsning kallad Ung i fokus har Arbetsförmedlingen via sitt intranät jobbat för att sprida erfarenheter och goda exempel mellan arbetsförmedlingskontor. Försöker ni på ditt AF-kontor nå ungdomar som inte är inskrivna vid Arbetsförmedlingen men som ändå kan ha behov av stöd från Arbetsförmedlingen för att få ett arbete? Antal svarande totalt: 902 Källa: enkät till arbetsförmedlare som arbetar med ungdomar. Enligt enkät svarar endast en fjärdedel av arbetsförmedlarna att det kontor där de arbetar i hög eller i viss grad försöker nå ungdomar som inte är inskrivna vid Arbetsförmedlingen men som kan ha behov av stöd från myndigheten för att få ett arbete. 91Intervju, AF HK , intervju programenheten, AF HK, , Arbetsförmedlingens intranät, Unga in – ett samverkansprojekt för ungas etablering på arbetsmarknaden, publicerat , utskrivet . 92Intervju, ungdomsstrateg, . Givet att kontoret i hög eller i viss grad försöker nå ungdomar som inte är inskrivna: På vilka sätt försöker ni på arbetsförmedlingskontoret nå ungdomar (16–) som inte är inskrivna? I liten grad/ Via kontakter med grund- eller Via kontakter med andra myndig- Via kontakter med kommunen Via andra aktörer som arbetar med ungdomar t.ex. ideella föreningar Genom att arbetsförmedlare aktivt söker upp ungdomar i olika sam- manhang där ungdomar möts Källa: enkät till arbetsförmedlare som arbetar med ungdomar. Kontakter med kommuner och med grund- eller gymnasieskolor i kommunen utgör de vanligaste vägarna att nå ungdomar som inte är inskrivna, se tabell 16. En knapp tredjedel av arbetsförmedlarna svarar att deras kontor i hög grad försöker nå ungdomar på dessa två sätt. Att representanter för kontoren informerar avgångsklasser på gymnasiet har också framkommit vid intervjuer med lokala arbetsförmedlingar.93 Att försöka nå arbetslösa ungdomar via andra aktörer som arbetar med ungdomar eller genom att arbetsförmedlare söker upp ungdomar i sammanhang där ungdomar möts är metoder som endast används i mindre omfattning.94 enkät till kommunerna visar att de flesta av kommuner, , genomför arbetsmarknadsinsatser som i någon utsträckning riktar sig till 16–24-åringar som söker arbete. Tre fjärdedelar av kommunerna riktar arbetsmarknadsinsatser till ungdomar som får försörjningsstöd av arbetsmarknadsskäl. Nästan alla kommunerna () uppger att de alltid eller oftast ställer krav på att de ungdomar som erbjuds kommunala arbetsmarknadsinsatser och får ekonomiskt bistånd av arbetsmarknadsskäl ska vara inskrivna vid Arbetsförmedlingen. Alltså kan kommunernas insatser utgöra en väg in till Arbetsförmedlingen för denna grupp arbetslösa ungdomar. 93Intervjuer AF 1–6. 94Intervju AF 7. UNGDOMARS VÄG TILL ARBETE – INDIVIDUELLT STÖD OCH MATCHNING MOT ARBETSGIVARE bedömer att Arbetsförmedlingens arbete för att nå ungdomar som inte är inskrivna inte är klart formulerat. Den strategiska styrningen och samordningen av det lokala arbetet med att nå ungdomar som kan vara i behov av myndighetens stöd för att få arbete bör stärkas, framför allt när det gäller att nå de ungdomar som har störst behov av insatserna. En fjärdedel av de arbetsförmedlare som svarat på enkät uppger att det kontor där de arbetar i hög eller i viss grad försöker nå ungdomar som inte är inskrivna vid Arbetsförmedlingen. De kontor som försöker nå icke inskrivna ungdomar använder sig främst av kontakter med grund- eller gymnasieskolor i kommunen samt av kontakter med kommunen. Arbetsförmedlingen följer i sin produktionsstyrning inte upp det lokala arbetet med att försöka nå arbetslösa ungdomar som inte är inskrivna vid Arbetsförmedlingen. Myndigheten har ingen heltäckande bild av i vilken utsträckning de lokala arbetsförmedlingskontoren bedriver sådan verksamhet och hur de i sådant fall arbetar. 4Arbetsförmedlingens matchningsstöd till jobbsökande ungdomar En av Arbetsförmedlingens huvuduppgifter är att effektivt sammanföra dem som söker arbete med dem som söker arbetskraft.95 Ungdomar är nya på arbetsmarknaden och har vanligen inte så många arbetsrelaterade meriter och kontakter att utgå från i sitt jobbsökande. Därför kan ungdomar i större utsträckning ha behov av Arbetsförmedlingens nätverk av arbetsgivare i I kapitlet undersöks varför ungdomar väljer att ta hjälp av Arbetsförmedlingen och om förmedlingens matchningsinriktade arbete stödjer ungdomar i deras inträde på arbetsmarknaden. 4.1Ungdomars förväntningar på Arbetsförmedlingen Inom ramen för granskningen har undersökt varför ungdomar väljer att ta hjälp av Arbetsförmedlingen i sitt jobbsökande, men också varför ungdomar väljer bort förmedlingen. Direkta uppgifter om i vilken utsträckning olika grupper av arbetssökande skriver in sig vid Arbetsförmedlingen är svåra att få fram. I SCB:s arbetskraftsundersökningar () ställs dock frågor till de arbetssökande om deras kontakter med Arbetsförmedlingen. 95 Förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. UNGDOMARS VÄG TILL ARBETE – INDIVIDUELLT STÖD OCH MATCHNING MOT ARBETSGIVARE Andel arbetslösa i olika åldersgrupper som varit i kontakt med och/eller är inskrivna vid Arbetsförmedlingen, i procent Procent (%) 16–24 år 25–54 år 55–64 år Källa: SCB/. Anm. omfattar ungdomar men för att vara inskriven på Arbetsförmedlingen måste individen vara . Ungdomsgruppen definieras därför som 16–i figuren. Av uppgifterna i framgår att ungdomar som söker arbete har kontakt med Arbetsförmedlingen i betydligt lägre utsträckning jämfört med äldre arbetssökande, se figur 2. bör det påpekas att det finns en relativt stor variation inom ungdomsgruppen när det gäller i vilken utsträckning man har kontakt med eller är inskriven vid Arbetsförmedlingen. Andel av arbetslösa, 16–, som är inskrivna vid Arbetsförmedlingen i olika grupper, procent Procent (%) Källa: SCB/ Anm. omfattar ungdomar men för att vara inskriven på Arbetsförmedlingen måste individen vara . Ungdomsgruppen definieras därför som 16–i figuren. Av figur 3 framgår att ungdomar som studerar som de söker arbete skriver in sig i betydligt mindre omfattning jämfört med övriga arbetssökande ungdomar. Detsamma gäller ungdomar med grundskola som högsta utbildning. Att studerande ungdomar inte tar hjälp av Arbetsförmedlingen i sitt jobbsökande är inte särskilt förvånande. Dessa ungdomar ser sig inte alltid som arbetssökande och söker kanske i första hand ett tillfälligt arbete som går att kombinera med studierna.96 Däremot kan det vara problematiskt att ungdomar med grundskola som högsta utbildning har mindre kontakt med Arbetsförmedlingen än genomsnittet för ungdomsgruppen. Ungdomar med låg eller bristfällig utbildning har generellt svårare att etablera sig på arbetsmarknaden och kan därför behöva mer hjälp och stöd i sitt jobbsökande. En annan grupp av ungdomar, som enligt olika studier oftare kan ha problem med sin arbetsmarknadsetablering och därför kan behöva extra stöd är ungdomar med utländsk bakgrund. Enligt uppgifterna i ser dock utrikesfödda ungdomar ut att skriva in sig vid Arbetsförmedlingen i högre utsträckning jämfört med övriga arbetslösa ungdomar.97 4.1.1Ungdomar vill i första hand ha hjälp med att hitta ett arbete För att undersöka varför ungdomar väljer att inte skriva in sig vid Arbetsförmedlingen har bett SCB lägga till en sådan fråga i den arbetskraftsundersökning som genomfördes . Varför har arbetssökande ungdomar valt att inte ta hjälp av Arbetsförmedlingen? Procent som angett följande som huvudsakligt skäl. Har fått ett jobb Får hjälp från annan aktör Ger för lite pengar Ej mer attraktiv på arbetsmarknaden Vill inte delta i AFs insatser AF har inga jobb att erbjuda Ser sig som arbetssökande Alla (15–) Källa: tilläggsfråga i SCB:s arbetskraftsundersökningar. Anm. omfattar ungdomar men för att vara inskriven på Arbetsförmedlingen måste individen vara . 96I definieras även heltidsstuderande som deltar i något arbetsmarknadspolitiskt program som studerande. 97SCB, databaser, . UNGDOMARS VÄG TILL ARBETE – INDIVIDUELLT STÖD OCH MATCHNING MOT ARBETSGIVARE Den vanligaste orsaken till varför arbetslösa ungdomar väljer bort Arbetsförmedlingen är att de anser att de klarar att hitta ett arbete själva eller för att de studerar. Detta gäller alla ungdomar även dem med grundskola som högsta utbildningsnivå. Ungdomarnas svar på tilläggsfråga till visar tydligt att skälen till att ungdomar väljer bort Arbetsförmedlingen påverkas av om ungdomarna studerar eller inte. Ungdomar som i första hand ser sig som arbetslösa, snarare än studerande, väljer bort förmedlingen av delvis andra skäl än ungdomar generellt. Exempelvis är det en relativt större andel bland dem som i första hand ser sig som arbetslösa98 som anger att Arbetsförmedlingen inte har några jobb att erbjuda som huvudsakligt skäl för att inte skriva in sig. Som framgår av figur 4 är detta även ett relativt vanligt skäl bland de ungdomar som har erfarenhet av förmedlingen . En relativt stor andel i den senare gruppen anger även att Arbetsförmedlingens insatser inte gör dem mer attraktiva på arbetsmarknaden som skäl för att inte skriva in sig. har även frågat ungdomar som är inskrivna vid Arbetsförmedlingen varför de valt att ta hjälp av förmedlingen.99 Det viktigaste skälet att skriva in sig vid Arbetsförmedlingen, som angetts av av de tillfrågade ungdomarna, är att de tror/anser att Arbetsförmedlingen kan hjälpa dem hitta ett arbete. Bland utrikesfödda, vilka som grupp betraktat skriver in sig i högre utsträckning jämfört med svenskfödda ungdomar, uppger att de skrivit in sig för att få hjälp med att hitta ett jobb. Varför valde du att skriva in dig som arbetssökande på Arbetsförmedlingen? Andelar utifrån det alternativ som nämndes först. För att få hjälp hitta ett jobb För att få pengar/ersättning För att få praktik/ utbildning via AF Uppmaning/ krav från myndighet/kommun Totalt antal svar: 1 556 Källa: enkät till ungdomar inskrivna vid Arbetsförmedlingen. 98I frågar SCB om de som definieras som arbetslösa i första hand ser sig som arbetslösa eller studerande. 99Frågan ingick i den telefonenkät som riktat till ungdomar inskrivna vid Arbetsförmedlingen /. Jämfört med övriga inskrivna ungdomar är det en relativt låg andel bland de utrikesfödda ungdomarna som uppger att få pengar som skäl för inskrivning. Det går inte säga vad denna skillnad beror på. En ytterligare iakttagelse är att en relativt liten andel av ungdomarna, oavsett bakgrund, uppger att de skrivit in sig vid Arbetsförmedlingen för att få insatser i form av praktik eller utbildning. Sammantaget kan de förväntningar som ungdomar har på Arbetsförmedlingen beskrivas så att ungdomarnas förväntningar svarar mot en av Arbetsförmedlingens huvuduppgifter, nämligen att sammanföra unga som söker arbete med arbetsgivare som söker arbetskraft. 4.2Få aktiva insatser som syftar till matchning mot arbetsgivare Regeringen har vid ett flertal tillfällen, t.ex. vid införandet av Jobbgarantin för ungdomar, uttalat att ungdomar i första hand bör få del av förmedlingsinsatser och olika jobbsökaraktiviteter som ställer krav på ungdomarnas jobbsökande. Detta för att undvika att insatserna medför inlåsningseffekter, det vill säga att insatserna leder till att ungdomar slutar söka arbete och att deras tid i arbetslöshet därför förlängs.100 intervjuer med arbetsförmedlare visar att mindre resurser läggs på ungdomar innan de börjar delta i Jobbgarantin för ungdomar. Arbetsförmedlingarna erbjuder kortare insatser som t.ex. erbjudanden att delta i seminarium om jobbsökande och CV-skrivande samt informationsträffar om vilken hjälp och stöd man kan få som inskriven vid Arbetsförmedlingen. Ungdomarna ska främst ägna sig åt eget arbetssökande.101 100Proposition 2006/07:118, proposition 2009/10:1 utgiftsområde 14, proposition 2010/11:1 utgiftsområde 14, proposition 2011/12:1 utgiftsområde 14, intervju . 101AF 1, AF 2, AF 3, AF 4, AF 5, AF 6. UNGDOMARS VÄG TILL ARBETE – INDIVIDUELLT STÖD OCH MATCHNING MOT ARBETSGIVARE Vilka aktiviteter hos Arbetsförmedlingen eller kompletterande aktör har ungdomarna tagit del av de varit inskrivna? Inskrivna som (ännu) inte deltar i garantiprogram Tips på jobb eller praktik Tips på jobb eller praktik Antal svar: 1 608 Källa: enkät till ungdomar inskrivna vid Arbetsförmedlingen. Både registerdata från Arbetsförmedlingen och enkät till ungdomar visar att de vanligaste insatserna som ungdomar får del av är förmedlingsinsatser i form av jobbsökaraktiviteter eller coachning. Även om detta är i linje med regeringens uttalanden om vilka insatser ungdomar bör få del av, kan ungdomar även ha behov av stöd som är mer individuellt inriktat på matchning mot potentiella arbetsgivare. Jobbsökaraktiviteter och coachning syftar visserligen till att motivera och stötta arbetssökande i deras jobbsökande, men för ungdomar som har begränsade kontakter och erfarenheter av arbetsmarknaden kan tips på jobb eller praktik vara minst lika viktiga för att de ska lyckas hitta ett arbete. Av tabell 3 framgår att knappt en tredjedel av de ungdomar som deltar i något av garantiprogrammen aldrig under sin inskrivningstid fått tips på jobb att söka eller tips på praktikplats, enligt enkät. Bland ungdomar som ännu inte deltar i något garantiprogram uppger hälften att de aldrig fått tips på jobb eller praktik att söka. 4.2.1Relativt många ungdomar söker inte jobb alls Som framgått ovan är de insatser som ungdomar tar del av hos Arbetsförmedlingen i huvudsak inriktade på att stödja och motivera ungdomarna i deras jobbsökande. Till en del kan detta vara en följd av regeringens styrning mot insatser som inte riskerar att ge inlåsningseffekter. Men ett aktivt jobbsökande är också en förutsättning för att hitta ett arbete. Ungefär hur många arbeten har du sökt ? Deltar ej i garantiprogram Antal svar: 1 504 Källa: enkät till ungdomar inskrivna vid Arbetsförmedlingen.