prop · H1031d16 · 2013-09-18 00:00:00 — I arbete ska analyser av kvinnors och mäns, flickors och pojkars, situation och villkor ingå i beslutsunderlagen. Konsekvenser av förslag ska vidare analyseras med hänsyn till jämställdhet mellan kvinnor och män. Regeringen beslutade om en ny strategi för jämställdhetsintegrering i (U2012/1388/JÄM). Strategin, som gäller , ska stödja arbetet för att insatser som genomförs på andra politikområden utifrån följande fem riktlinjer. I propositioner och skrivelser där statistik som avser individer redovisas ska statistiken genomgående presenteras, kommenteras och analyseras efter kön, om det inte finns särskilda skäl mot detta. I propositioner ska konsekvenser av förslag redovisas för kvinnor respektive män. Vidare ska en analys göras av hur förslagen påverkar genomförandet av jämställdhetspolitiken. gäller även förslag i departementspromemorior i departementsserien. Ett jämställdhetsperspektiv ska på ett tydligt sätt integreras i myndighetsstyrningen så att verksamheten bidrar till att jämställdhetspolitiken genomförs. I kommittédirektiv ska det, om en jämställdhetsinventering inte visar att så är uppenbart irrelevant, anges hur ett jämställdhetsperspektiv bör anläggas i utredningen. Vid handläggning av ett EU-ärende där beslut ska fattas av ska en jämställdhetsanalys göras, om det inte är uppenbart irrelevant för sakfrågan. SCB genomför en årlig uppföljning av arbetet inom när det gäller riktlinjerna 1–4. Jämställdhetsintegrering i statliga myndigheter För att stärka arbetet med jämställdhetsintegrering i statliga myndigheter har regeringen genom ett uppdrag till 18 myndigheter startat ett utvecklingsprogram (U2013/377/JÄM). Syftet med programmet är att myndigheterna ska fungera som piloter och utgöra goda exempel på hur jämställdhetsintegrering av kärnprocesser i myndigheter kan bidra till måluppfyllelse av de jämställdhetspolitiska målen. Deltagande myndigheter ska ta fram en plan för ett utvecklingsarbete som ska genomföras på myndigheten . har fått i uppdrag att stödja myndigheternas planering och genomförande samt att sprida lärande exempel till fler myndigheter via webbportalen Jämställ.nu. För att stärka arbetet med jämställdhetsintegrering i länen genomförs en utvecklingssatsning med aktiviteter för samordning, stöd och kompetensutveckling för länsstyrelserna. Regeringen har uppdragit åt i att samordna satsningen (U2013/2724/JÄM). En jämn fördelning av makt och inflytande Regeringens mål när det gäller en jämn fördelning av makt och inflytande innebär att kvinnor och män ska ha samma rätt och möjlighet att vara aktiva samhällsmedborgare och att forma villkoren för beslutsfattandet. både formella politiska rättigheter och fördelningen av den makt som ligger utanför det som vanligen räknas till det demokratiska styrelseskicket. Män innehar i större utsträckning än kvinnor chefspositioner och dominerar också i börsbolag och ledningsgrupper. Regeringen anser att det är angeläget att åstadkomma en jämnare könsfördelning både i styrelser och på ledande befattningar. kräver Svensk kod för bolagsstyrning att en jämn könsfördelning ska eftersträvas i de börsnoterade bolagens styrelser. Staten har genom att ta sitt ägaransvar åstadkommit en jämn könsfördelning i de statliga helägda företagen. Det bör också andra ägare kunna åstadkomma. För att öka andelen kvinnor på ledande positioner arbetar regeringen aktivt med att föra en konstruktiv dialog med näringslivet och med att understödja initiativ som hjälper till att bredda rekryteringsbasen för de bolag som behöver ta ytterligare steg för att efterleva Svensk kod för bolagsstyrning. genomför () på regeringens uppdrag en enkätundersökning bland cirka 1 000 företag (U2012/7228/JÄM). Syftet med undersökningen är att öka kunskapen om de bakomliggande faktorer, attityder och värderingar som kan styra utvecklingen i företagen. Resultatet av undersökningen kommer att ge värdefullt underlag för fortsatta överväganden om politiska insatser som kan stimulera företag att öka andelen kvinnor på ledande befattningar och i företagens styrelser. På EU-nivå deltar i bl.a. förhandlingarna om ett direktiv om jämnare könsfördelning i börsbolagens styrelser. Förhandlingsarbetet drivs med beaktande av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och uppmuntrar särskilt frivilliga åtaganden från företagens sida. Regeringen har också beslutat om fleråriga jämställdhetsinsatser som syftar till att stärka kvinnor som tillhör nationella minoriteter samt att stimulera samarbetet mellan de nationella minoriteterna i jämställdhets- och diskrimineringsfrågor (A2011/2968/DISK). 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Att ha arbete och utbildning är grunden för kvinnors och mäns möjligheter att utvecklas och försörja sig. Trots ett mångårigt arbete för att stärka förutsättningarna för jämställdhet råder det fortfarande olika villkor för kvinnor och män för att komma ut i, stanna kvar och utvecklas i arbetslivet samt att förena arbete och familj. Löneskillnader, ojämlika karriärmöjligheter, skillnader i sjukskrivningar och i användande av föräldrapenningdagar samt underrepresentation av kvinnor i ledande befattningar är till stor del uttryck för att kvinnors och mäns verkligheter i arbetslivet alltjämt skiljer sig åt. För att komma till rätta med dessa brister krävs långsiktiga åtgärder. I skrivelsen Jämställdhetspolitikens inriktning 2011–2014 (skr. 2011/12:3, bet. 2011/12:AU6, rskr. 2011/12:149) redogör regeringen för kommande insatser för att komma till rätta med hinder för jämställda arbetsvillkor. Fortsatta prioriterade frågor är bl.a. lika lön för lika eller likvärdigt arbete, ofrivilligt deltidsarbete framförallt i den offentliga sektorn, kvinnors karriärmöjligheter och deltagande i beslutsfattande positioner. En faktor som påverkar de genomsnittliga förvärvsinkomsterna är att många kvinnor fortfarande tar ett större ansvar än män för det obetalda arbetet och har därmed mindre tid över för betalt arbete, vilket leder till lägre genomsnittliga pensioner för kvinnor. En annan viktig fråga är att undersöka orsakerna till kvinnors högre sjukfrånvaro. En anledning till sjukfrånvaro är arbetsskador. Regeringen har därför gett ett flerårigt uppdrag att bistå med kunskapsöversikter i frågor som rör arbetsskador (IJ2010/2268/JÄM). Jämställdhet i skolan och högskolan Jämställdhet i skolan är en av de centrala frågorna inom både jämställdhetspolitiken och utbildningspolitiken. Förskolan, skolan och högskolan har en viktig uppgift att bidra till flickors och pojkars samt kvinnors och mäns lika möjligheter att utvecklas kunskapsmässigt utifrån sina förmågor och intressen oberoende av könstillhörighet. Samhällets behov av att ta tillvara den bästa kompetensen gynnas av studerandes möjligheter att göra studieval utifrån sina preferenser och oberoende av stereotypa könsroller. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Regeringen gav och i uppdrag att genomföra insatser inom skolväsendet i syfte att främja jämställdhet i skolväsendet enligt skollagen (2010:800) –2014 (U2011/7067/S och U2012/3983/S). Flickor och unga kvinnor, pojkar och unga män, ska i förskola och skola ges möjlighet att pröva och utveckla sin förmåga och intressen oberoende av könstillhörighet. Satsningen ska bl.a. ge förskolechefer, rektorer, förskollärare, lärare och fritidspedagoger ökad kunskap om hur undervisningen, sociala relationer och de arbetssätt som används i lärandet kan påverka flickors och pojkars resultat. Varje elev ska ges förutsättningar att uppnå de nationella målen för utbildning oavsett kön eller bakgrund. Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen gav ett tilläggsuppdrag (U2013/5044/S) att genomföra en samlad insats i syfte att öka antalet och andelen män som arbetar som förskollärare och barnskötare i förskolan. Uppdraget ska redovisas i myndighetens årsredovisning och slutredovisas . Regeringen gav ett tilläggsuppdrag (U2013/5045/S) att komplettera informationskampanjen om lärar- och förskolläraryrkena och de nya lärar- och förskollärarutbildningarna så att den till viss del specifikt inriktas på att attrahera fler män till förskollärarutbildningen. Uppdraget ska redovisas i myndighetens årsredovisning . är också en av de myndigheter som fått i uppdrag i regleringsbrevet att ta fram en plan för jämställdhetsintegrering som ska genomföras . gav regeringen dåvarande i uppdrag att göra en förstudie i syfte att kartlägga tillgängligt underlag samt vilket underlag som saknas för att följa upp anslagen till universitet och högskolor för forskning och forskarutbildning ur ett jämställdhetsperspektiv (U2011/6115/JÄM). I uppdraget ingick även att kartlägga och analysera vilka aspekter som i övrigt behöver beaktas för att följa upp anslagen ur ett jämställdhetsperspektiv. Av rapporten framgår att det inte finns något underlag för uppföljning av anslagen ur ett jämställdhetsperspektiv. I syfte att få ytterligare underlag i frågan avser rege- ringen att genomföra en kartläggning vid ett fåtal lärosäten av fördelningen av anslaget till lärosätena för forskning och forskarutbildning mellan könen. Kartläggningen ska bygga på frivilligt deltagande. Mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer Att förebygga och motverka våld och andra former av övergrepp mot kvinnor har hög prioritet i regeringens jämställdhetsarbete. Mäns fysiska, sexuella och psykiska våld mot kvinnor är ett allvarligt hinder för jämställdhet och kvinnors fulla åtnjutande av mänskliga rättigheter. Regeringens ambitiösa satsning under föregående mandatperiod följs upp utifrån sex fokusområden: -nationell mobilisering och samordning av arbetet, -åtgärder mot sexuellt våld, -stärkt förebyggande arbete samt skydd av och stöd till våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnar våld, -förebyggande och bekämpande av hedersrelaterat våld och förtryck, inklusive äktenskap mot en parts vilja, -förebyggande insatser riktade till män, och -insatser mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål. Nationell mobilisering och samordning Det är viktigt att resultatet av utvecklingsinsatser integreras i myndigheters ordinarie verksamhet och att det finns en god samordning mellan myndigheter. utsåg regeringen en nationell samordnare mot våld i nära relationer med uppdrag att bl.a. stödja berörda myndigheter, kommuner, landsting och organisationer för att öka effektiviteten, kvaliteten och långsiktigheten i arbetet (se utg. omr. 4, avsnitt 2.4.1 och 2.4.2). Regeringen gav i uppdrag att genomföra en informationskampanj avseende brott i nära relationer (Ju2013/5789/PO). Uppdraget som är en förlängning av ett tidigare lämnat regeringsuppdrag (Ju2011/6520/PO) ska slutredovisas . –2014 intensifierar regeringen arbetet med att förebygga och bekämpa sexuellt våld och andra sexuella övergrepp. Sexuellt våld bidrar till ojämställdhet mellan kvinnor och män i samhället i stort, inte bara i en nära relation. Utöver att skydda och bistå dem som utsätts måste samhället konfrontera de bakomliggande värderingar och attityder som bidrar till våldsutövandet. Satsningen innehåller bl.a. förebyggande arbete, insatser riktade till våldsutövare och insatser riktade till rättsväsendet. Våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnar våld Regeringen prioriterar också frågan om skydd och stöd till våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnar våld. beslutade regeringen att ge i uppdrag att utveckla metoder för arbetet med personer som utövar våld mot närstående och som inte är föremål för insatser inom kriminalvården (S2012/3248/FST). Uppdraget syftar till att utveckla det förebyggande arbetet riktat till personer som utövar våld mot närstående. Uppdraget ska slutredovisas . lämnade utredningen som utsätts för våld efter att ha beviljats uppehållstillstånd i på grund av anknytning (U2011:02) sitt betänkande Kvinnor och barn i rättens gränsland (SOU 2012:45). I regleringsbrevet har regeringen förtydligat att , genom de svenska utlandsmyndigheterna, ska ge sökande av uppehållstillstånd på grund av anknytning tydlig information om reglerna med uppskjuten invandrarprövning och dess konsekvenser. Delar av betänkandet Kvinnor och barn i rättens gränsland (SOU 2012:45) och som omfattas av direktivet (dir. 2011:44) har remitterats. I syfte att ytterligare stärka de ideella kvinnojourernas arbete föreslås en ökning av de medel som beviljas i enlighet med förordningen (2011:1062) om statsbidrag till vissa organisationer inom det sociala området. Regeringen föreslår att till den redan tidigare beslutade förstärkningen med 2014 tillföra ytterligare och regeringen beräknar permanent . Hedersrelaterat våld och förtryck Till följd av regeringens handlingsplan för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja (skr. 2009/10:229) har ett uppdrag lämnats till i 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 (U2011/7068/UC). Uppdraget, som ska redovisas , innebär bl.a. att myndigheten ska ta fram information till unga och utbilda personalgrupper som möter unga. Uppdraget ska också uppmärksamma situationen för unga homosexuella, bisexuella och personer med könsöverskridande identitet eller uttryck. Vidare har regeringen gett i ett uppdrag (U2011/4322/JÄM) att ta fram och sprida en vägledning i fråga om stöd till och rehabilitering av personer som placeras i skyddat boende eller på annan institution på grund av att de riskerar att bli eller har blivit gifta mot sin vilja. Uppdraget ska slutredovisas . Hot mot kvinnor på internet och sociala medier har frågor kring hot, trakasserier och kränkningar på internet uppmärksammats. Främlingsfientlighet, sexism och liknande former av intolerans som står i strid med principen om alla människors lika värde utgör ytterst en utmaning mot hela den värdegrund som bär upp demokrati. Som ett led i att mobilisera för att främja mänskliga rättigheter, demokrati och jämställdhet på internet har regeringen därför gett i uppdrag att genomföra kampanj No Hate Speech Movement i (A2013/2317/DISK). Regeringen har vidare uppdragit åt att genomföra insatser för att förebygga kränkningar, trakasserier och hot som riktas mot flickor och pojkar, unga kvinnor och unga män via internet och andra interaktiva medier (U2013/4492/UC). I uppdraget ingår att ta fram och sprida information till ungdomar och föräldrar om lagstiftning och vilka instanser som kan kontaktas vid sådana kränkningar och hot. Uppdraget ska redovisas . Ett annat exempel utgörs av uppdraget till att bedriva utbildningsinsatser i syfte att höja kunskapsnivån bland personalgrupper som arbetar med ungdomar om hur man kan arbeta förebyggande för att förhindra att ungdomar blir utsatta för sexuell exploatering via internet och andra interaktiva medier (IJ2010/2268/JÄM). Uppdraget ska slutredovisas . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Prostitution och människohandel för sexuella ändamål Arbetet med att bekämpa prostitution och människohandel för sexuella ändamål är fortsatt angeläget. Handlingsplanen mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål (skr. 2007/08:167) och dess insatser för ökat skydd och stöd till utsatta, stärkt förebyggande arbete, stärkt kvalitet och effektivitet i rättsväsendet, ökad nationell och internationell samverkan samt ökad kunskap ligger till grund för fortsatta insatser. i har fått ett flerårigt uppdrag (IJ2010/112/JÄM) att stödja nationell samordning av arbetet som bedrivs av myndigheter mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål och verka för stärkt samverkan mellan myndigheter, frivilligorganisationer och andra aktörer. För att stärka internationellt erfarenhetsutbyte och samarbete mot människohandel stödjer regeringen fortsatt arbetet i Östersjöstaternas råds Aktionsgrupp mot människohandel. Aktionsgruppen är en samverkansmodell för informationsutbyte, kunskapsöverföring och genomförande av gemensamma projekt mot människohandel i . Tabell 5.4 Anslagsutveckling 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 57 539 tkr prisnivå. 3Motsvarar 57 539 tkr prisnivå. 4Motsvarar 57 539 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för särskilda jämställdhetsåtgärder och för utgifter för statsbidrag för att stödja projekt och insatser som främjar jämställdhet mellan kvinnor och män. Anslaget får även användas för administrativa utgifter som är en förutsättning för genomförandet hos berörda myndigheter. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015. Skälen för regeringens förslag: satsas totalt på åtgärder inom jämställdhetsområdet. För att säkerställa ett effektivt resursutnyttjande krävs goda planeringsförutsättningar. Vidare behöver myndigheterna tillräckligt med tid för att förbereda genomförandet i sina verksamheter. Insatser som initieras kan komma att medföra ekonomiska åtaganden under kommande budgetår. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 5.5 Beställningsbemyndigande för anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder Erhållet/föreslaget bemyndigande Regeringen bedömer att fortsatta reformer är nödvändiga för att påskynda utvecklingsarbetet inom områden som är strategiskt viktiga för jämställdhetspolitiken. Fortsatta ekonomiska satsningar bör därför göras. Bidraget till organisationer som arbetar med att motverka våld mot kvinnor förstärks (se avsnitt 5.5). Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2014 samt beräknar en ökning med därefter. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 5.6 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Könsfördelningen i statliga myndigheters styrelser och insynsråd m.m. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Könsfördelningen i statliga myndigheters styrelser och insynsråd m.m. Könsfördelningen i statliga myndigheters styrelser och insynsråd............................. Målet är jämn könsfördelning........................................................................................ Statliga myndigheters styrelser och insynsråd 2012..................................................... Den udda platsen.................................................................................................. Statliga myndigheters ordförande ....................................................................... Statliga myndigheters styrelser där regeringen endast utser en del av ledamöterna... 79 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Ordförande och ledamöter (exkl. personalföreträdare) i styrelser och insynsråd i statliga myndigheter m.m. där regeringen utser samtliga ledamöter fördelade på departement 2012 och 2011............................................................................. Ordförande och ledamöter (exkl. personalföreträdare) i styrelser och insynsråd i statliga myndigheter m.m. där regeringen utser samtliga ledamöter fördelade på centrala myndigheter 2012............................................................................... Ledamöter (exkl. personalföreträdare) i styrelser i centrala myndigheter m.m. där regeringen utser en del av ledamöterna fördelade på departement 2012........... 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Könsfördelningen i statliga myndigheters styrelser och insynsråd har könsfördelningen i statliga myndighetsstyrelser på central och regional nivå redovisats för att ge möjlighet att följa utvecklingen. Eftersom många styrelser har omvandlats till insynsråd, redovisas de tillsammans med styrelserna. Bakgrunden är de mål för kvinnorepresentationen i statliga organ som beslutade om med anledning av propositionen Jämställdhetspolitiken inför 90-talet (prop. 1987/88:105, bet. 1987/88:AU17, rskr. 1987/88:364). Det första etappmålet som angavs i propositionen om kvinnor 1992 uppnåddes och redovisades budgetproposition (1992/93:100, bilaga 12, s. 337 f.). Det andra delmålet om kvinnor 1995 uppnåddes i de centrala styrelserna och redovisades i skrivelsen Jämställdhetspolitiken (skr. 1996/97:41, bilaga 2, bet. 1996/97:AU 8, rskr. 1996/97:155). Andelen kvinnor uppgick då till . Slutmålet om kvinnor bland ledamöterna i de statliga myndigheternas styrelser 1998 uppnåddes inte. Målet är jämn könsfördelning Andelen kvinnor bland ledamöterna i de centrala styrelserna har totalt sett utvecklats positivt. hade styrelserna kvinnor. , var andelen . Årets redovisning avser styrelser och insynsråd och gäller förhållanden per . Då uppgick andelen kvinnor i de centrala myndigheternas styrelser och insynsråd till och andelen män till . Det är en minskning med en procentenhet jämfört med . Även bland ordförandena har andelen kvinnor minskat från 2012. Andelen kvinnor och män i statliga kommittéer redovisas i kommitté- berättelsen. Tabell 1.1 Ordförande och ledamöter (exkl. personalföreträdare) i styrelser och insynsråd i statliga myndigheter m.m. där regeringen utser samtliga ledamöter fördelade på departement 2012 och 2011 Antal, könsfördelning (%) och förändring (procentenheter) 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 1.2 Ordförande och ledamöter (exkl. personalföreträdare) i styrelser och insynsråd i statliga myndigheter m.m. där regeringen utser samtliga ledamöter fördelade på centrala myndigheter 2012 Antal och könsfördelning (%) Könsfördelning (%) CENTRALA MYNDIGHETER M.M. för europapolitiska studier; Sieps Myndigheten för utländska investeringar i () : Program- och verksamhetsrådet 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Könsfördelning (%) CENTRALA MYNDIGHETER M.M. utvecklingssamarbete (SADEV) : Program- och forskningsrådet Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll Delegationen för folkrättslig granskning av vapenprojekt vid Myndigheten för samhällsskydd och Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten Inspektionen för socialförsäkringens insynsråd 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Könsfördelning (%) CENTRALA MYNDIGHETER M.M. Myndigheten för internationella adoptionsfrågors insynsråd Myndigheten för vårdanalys styrelse Myndigheten för vårdanalys (patientråd) Nationella rådet för specialiseringstjänstgöring Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Könsfördelning (%) CENTRALA MYNDIGHETER M.M. : Expertgruppen för oredlighet Internationella programkontoret för utbildningsområdet 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Könsfördelning (%) CENTRALA MYNDIGHETER M.M. Statens veterinärmedicinska anstalts insynsråd vid Studsvik AB:s anläggningar : Tillsyns- och föreskriftsrådet : Vetenskapliga rådet för biologisk mångfald : Delegationen för finansiering meteorologiska och hydrologiska instituts insynsråd Patent- och registreringsverkets insynsråd 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Könsfördelning (%) CENTRALA MYNDIGHETER M.M. Myndigheten för kulturanalys insynsråd Myndigheten för Radio och Myndigheten för tillgängliga medier: Myndigheten för tillgängliga medier: Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringens insynsråd 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Statliga myndigheters styrelser och insynsråd 2012 Av tabell 1.1 och 1.2 ovan framgår att den genomsnittliga könsfördelningen bland de ordinarie ledamöterna (inklusive ordförande) i statliga myndigheters styrelser och insynsråd har minskat med en procentenhet . Andelen kvinnor är och andelen män . Den genomsnittliga andelen kvinnor varierar mellan de olika departementen men spannet mellan högst och lägst andel kvinnor i styrelser och insynsråd har minskat jämfört med . Lägst andel kvinnor i styrelser har myndigheter under med i genomsnitt . Högst andel kvinnor, , har myndigheter under Landsbygdsdepartementet.