prop · H1031d2 · 2013-09-18 00:00:00 — Offentliga sektorns skatteintäkter..................................................... Skatt på arbete ..................................................................................... Skatt på kapital .................................................................................... Skatt på konsumtion och insatsvaror................................................. Inkomster i statens budget................................................................. Ändrad redovisning av inkomsttitlar................................................. 7.3Jämförelse med prognosen ekonomiska vårproposition och uppföljning av statens budget ............................. 7.3.1Jämförelse med prognosen ekonomiska vårproposition . Uppföljning av statens budget ............................ 7.4Lagstiftning som ligger till grund för beräkningen av statens övriga 7.4.1Ändringar i lagen om arbetslöshetskassor avseende 7.4.2Ändringar i ordningslagens bestämmelser om Utgifterna på statens budget och takbegränsade utgifter ................ Utgifter 2013–2017 Utvecklingen av de takbegränsade utgifterna –2017 Risker för annan utgiftsutveckling 8.2Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med års Nya föreslagna och aviserade reformer –2017 .................... 8.2.2Övriga utgiftsförändringar jämfört med ekonomiska Pris- och löneomräkning .................................................................... 8.3Uppföljning av utgifterna på statens budget och takbegränsade Offentliga sektorns finanser, statens budgetsaldo och statsskuld .................. Effekterna på de offentliga finanserna av regeringens politik.......... Den offentliga sektorns finansiella sparande..................................... Kommuner och landsting................................................................... Den ekonomiska ställningen och skuldutvecklingen ....................... Jämförelse med ekonomiska vårproposition ...................... Den offentliga sektorns finanser........................................................ Finansiellt sparande enligt olika bedömare........................................ 9.6Den offentliga sektorns finansiella sparande och skuld i EU, 10 Kommunsektorns finanser, sysselsättning och skuldsättning ......................... Kommunsektorn – en stor och viktig del av svensk ekonomi.......... Konsumtion - den skattefinansierade välfärden ................................ Investeringar, transfereringar och räntor........................................... Kommunfinansierad sysselsättning och arbetade timmar ................ 10.3.1Sysselsättningen bedöms öka förhållandevis starkt 2013 och 2014 .628 Skatteintäkterna växer svagt 2014....................................................... Statsbidragen ökar 2013 och 2014 ...................................................... Ekonomiskt resultat och finansiellt sparande.................................... 10.5.1Förhållandevis stabila finanser trots svagt Ekonomisk ställning och skuldutveckling ......................................... 10.6.1Något snabbare ökning av skuldsättningen i kommunsektorn än i 10.6.2Kommunsektorns andel av den offentliga sektorns konsoliderade 10.7Kommunsektorns finanser i jämförelse med ekonomiska Lån, garantier och beställnings–bemyndiganden .............................................. Finansiering av anläggningstillgångar och rörelsekapital.................. Bemyndigande att överskrida anslag .................................................. Granskning och ekonomisk styrning ................................................................ EU-direktiv om krav på medlemsstaternas budgetramverk ............. 12.1.1 Ärendet och dess beredning................................................................ Överväganden och förslag................................................................... 12.2Den europeiska terminen och till Finanspolitiska rådets bedömningar................................................... granskning av årsredovisningen för staten 2012..... Utvecklingen av den ekonomiska styrningen.................................... för kommunsektorns finanser........................................................ Skillnaden mellan det ekonomiska resultatet och det finansiella sparandet .. Näringslivets produktion av välfärdstjänster ökar och därmed kraven på utveckling av statistiken..................................................................................... Bilaga 1 Specifikation av budgetens utgifter och inkomster Bilaga 2 Tabellsamling makroekonomisk utveckling och offentliga Bilaga 3 Ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män Vissa skattefrågor inför budgetpropositionen Vissa skattefrågor inför budgetpropositionen Bilaga 6 Nedsättning av arbetsgivaravgifter förpersoner som arbetar med Bilaga 7 Reformerade inkomstskatteregler för ideell sektor och slopad skattefrihet för specialbyggnader m.m. Statligt stöd vid korttidsarbete Bilaga 9 Kvotplikt och beskattning av biodrivmedel Bilaga 10 Ändrad beskattning av bränslen för viss värmeproduktion Bilaga 12 Ändringar i ordningslagens bestämmelser om Bilaga 13 Ändringar i budgetlagen med anledning av EU:s krav på Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Totala skatteintäkter 2012–2017 jämfört med prognosen i 2013 års Bruttoeffekter av ändrade skatte- och avgiftsregler 2011–2017........................... Offentliga sektorns skatteintäkter och inkomster på statens budget 2008– Offentliga sektorns skatteintäkter och inkomster på statens budget 2008– Skatt på arbete 2011–2017 ...................................................................................... Faktisk och underliggande utveckling av kommunernas skatteunderlag ............ Skattereduktioner 2011–2017................................................................................. Fastighetsskatt och fastighetsavgift 2011–2017 ................................. Skatt på konsumtion och insatsvaror 2011–2017.................................................. Skattekvot 2011–2017 ............................................................................................. 7.10 föreslagna och aviserade förändringar av övriga inkomster ......................... 7.11 Antaganden och förändringar jämfört med ekonomiska 7.12 Aktuell prognos jämfört med ekonomiska vårproposition samt 7.13 Övriga inkomster, aktuell prognos jämfört med ekonomiska 7.14 Övriga inkomster, aktuell prognos jämfört med statens budget 7.15 Förändring av totala skatteintäkter till följd av regeländringar, bruttoeffekter i förhållande till föregående år................................................... Utgifter på budgetens utgiftsområden och takbegränsade utgifter – Utgifter per utgiftsområde –2017 .................................................................. Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år....................... Utgiftsförändringar 2013–2017 i förhållande till föregående år till följd av tidigare beslutade, aviserade samt nu föreslagna och aviserade åtgärder Helårsekvivalenter i vissa ersättningssystem......................................................... Volymer inom olika transfereringssystem ............................................................. Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med bedömningen i 2013 års Förändring av utgiftsramar –2017 jämfört med ekonomiska 8.10 föreslagna och aviserade utgiftsförändringar ................................................ 8.11 Volymer inom olika transfereringssystem 2014–2017 ........................................ 8.12 Pris- och löneomräkning ........................................................................ Takbegränsade utgifter och statsskuldsräntor m.m. 2013.................................. Beräknad förändring av anslagsbehållningar 2013 .............................................. 9.1 föreslagna och aviserade utgifts- och inkomstförändringar 2013–2017, effekt på offentliga sektorns finansiella sparande............................................. 9.2 Utgifts- och inkomstförändringar 2012–2017 i förhållande till föregående år av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna och aviserade åtgärder och finansieringar, effekt på offentliga sektorns finansiella 9.3 Den konsoliderade offentliga sektorns finanser 2012–2017................................ 9.4 Skatter och avgifter 2012–2017.............................................................................. 9.5 Den offentliga sektorns utgifter –2017 ......................................................... 9.6 Statens inkomster och utgifter –2017............................................................ 9.7 Statens finansiella sparande och budgetsaldo 2012–2017..................................... 9.8 Statens budgetsaldo 2012–2017 ............................................................................. 9.9 Statens budgetsaldo samt justering för större engångseffekter 2012–2017 ........ Ålderspensionssystemets inkomster och utgifter –2017 ........................... Inkomstindex, balanstal och balansindex 2012–2017......................................... Kommunsektorns finanser 2012–2017................................................................ Den offentliga sektorns finansiella förmögenhet 2012–2017 ............................ Statsskuldens förändring 2012–2017 ................................................................... Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld och bidrag till förändringen 2012–2017 .................................................................................... Offentliga sektorns inkomster och utgifter. förändringar jämfört med ekonomiska vårproposition..................... Offentliga sektorns finansiella ställning. Aktuell prognos och förändringar jämfört med vårproposition ................................................................ Prognosjämförelse finansiellt sparande 2013–2017 ............................................ Totala utgifter för kommuner och landsting 2012–2017.................................... Konsumtionens sammansättning 2012................................................................ Kommunfinansierad sysselsättning 2012–2017 .................................................. Antal arbetade kommunfinansierade timmar 2012–2017................................... Skatter och statsbidrag 2012–2017 ...................................................................... Årlig förändring av statsbidragen 2012–2017 ..................................................... Kommunsektorns finanser 2012–2017................................................................ Skillnader mellan resultat och finansiellt sparande 2009–2013.......................... Kommunsektorns finanser 2012–2017. Förändringar jämfört med års Investeringslån och låneramar 2002–2013........................................................... Övriga kreditramar 2014 ...................................................................................... Garantiramar och utfärdade garantier ................................................................. Totala skatteintäkter 2000–2017............................................................................. Arbetade timmar, timlön och lönesumma 2000–2017 .......................................... Transfereringsinkomster som andel av underlaget för skatt på arbete 2000– Antal personer som betalar statlig inkomstskatt 2000–2017................................ Kapitalvinster, aktieprisindex och fastighetspriser 1988–2017............................. Skatt på företagsvinster –2017........................................................................ Hushållens konsumtion i löpande priser och underliggande intäkter från mervärdesskatt 2000–2017 ................................................................................. Fördelning av de takbegränsade utgifterna ................................................... Utgifter för arbetslöshetsförsäkringen och arbetsmarknadspolitiska program samt antalet helårsekvivalenter i arbetslöshetsförsäkringen och arbetsmarknadspolitiska program 2012–2017................................................... Utgifter för sjuk- och rehabiliteringspenning och sjuk- och aktivitetsersättning samt antalet helårsekvivalenter i sjuk- och rehabiliteringspenning och sjuk- och aktivitetsersättning 2012–2017 ............ Skillnad mellan utgiftsprognos och ursprungligt anvisade medel på statens budget för vissa utgiftsområden............................................. Den offentliga sektorns finansiella sparande 2000–2017...................................... Inkomster och utgifter –2017......................................................................... Statens budgetsaldo 2000–2017.............................................................................. Utvecklingen av inkomstindex och balansindex 2009–2017 ................................ Utvecklingen av kommunsektorns inkomster och utgifter samt finansiella sparande 2000–2017 ............................................................................................ Den offentliga sektorns finansiella förmögenhet 1990–2017............................... Statsskuldens utveckling –2017...................................................................... Den konsoliderade bruttoskulden –2017....................................................... Den offentliga sektorns finansiella sparande i EU, och 2007– 9.10 Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld i EU 2007 och 2012......... 10.1 Kommunsektorns utgifter efter ändamål 2011.................................................... 10.2 Konsumtion i kommunsektorn 2001–2017......................................................... 10.3 Kommunfinansierad sysselsättning och sysselsättning i kommunsektorn 1993–2017............................................................................................................ 10.4 Kommunfinansierad sysselsättning som andel av totala sysselsättningen i ekonomin 1993–2017.......................................................................................... 10.5 Kommunfinansierad sysselsättning och sysselsättning i näringslivet 1994– 10.6 Antalet kommunalt finansierade arbetade timmar 1994–2017........................... 10.7 Skatteintäkter och statsbidrag 2002–2017 ........................................................... 10.8 Kommunsektorns resultat och finansiella sparande 2000–2017......................... 10.9 Skuld och tillgångar i kommunsektorn och kommunkoncernerna 2007– Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld, uppdelad på stat, kommunsektor och ålderspensionssystemet 1994–2017................................. Alternativa utförares andel av total konsumtion, per verksamhetsområde 1993–2011........................................................................ 11.1 Myndigheternas investeringslån .......................................................................... –En fortsatt återhållen utveckling av viktiga skattebaser leder till att de totala skatteintäkterna bedöms öka i en måttlig takt, om , både 2013 och 2014. –I takt med att konjunkturläget sakta förbättras väntas skatteintäkterna öka med 2015–2017. Samtliga skattebaser – skatt på arbete, kapital och konsumtion – väntas bidra till ökningen. –De skatteändringar som regeringen föreslår i denna proposition beräknas sammantaget medföra att skatteintäkterna minskar med ca 2014–2017. Trots en relativt stark utveckling av lönesumman, och därmed av intäkterna från skatt på arbete, ökade de totala skatteintäkterna sammantaget måttligt 2012. Det berodde på att intäkterna från skatt på kapital och konsumtion minskade jämfört med . De lägre intäkterna från skatt på kapital beror bl.a. på att den utdragna lågkonjunkturen medförde lägre intäkter från skatt på företagsvinster och att en låg statslåneränta gav lägre intäkter från avkastningsskatt samt på att hushållens kapitalvinster minskade. De totala skatteintäkterna bedöms öka i relativt måttlig takt även till följd av att svensk ekonomi fortsätter växa i en ganska återhållsam takt. –I förhållande till ekonomiska vårsuccessivt tilltar beräknas skatteintäkterna öka proposition har prognosen för de totala skatteintäkterna reviderats upp , men ned för prognosåren därefter. –Regeringen föreslår att den arbetslöshetsavgift som arbetslöshetskassorna betalar till staten avskaffas samt att ersättningsskyldigheten för polisens kostnader för ordningshållning tas bort. I detta avsnitt redovisas prognosen för den offentliga sektorns skatteintäkter och för inkomsterna i statens budget samt regeringens förslag till beräkning av inkomsterna i statens budget . En jämförelse görs av nuvarande prognos med prognosen ekonomiska vårproposition samt en uppföljning av inkomsterna i statens budget . I detta avsnitt lämnar regeringen även förslag till lagstiftning som påverkar statens övriga inkomster. med 2015–2017. Diagram 7.1 Totala skatteintäkter 2000–2017 Årlig förändring i procent Årlig förändring, i procent Källor: , och egna beräkningar. I förhållande till bedömningen ekonomiska vårproposition har prognosen för de totala skatteintäkterna reviderats upp med till följd av utfall för vissa delposter för skatt på arbete och kapital. Prognosen –2017 har reviderats ned 6 till (se tabell 7.1). Det är främst prognosen för intäkterna från skatt på arbete som har reviderats ned. Detta förklaras av de skatteändringar som regeringen föreslår i denna proposition. Intäkterna från skatt på konsumtion väntas bli lägre till följd av en svagare utveckling av hushållens konsumtion och företagens investeringar i löpande priser. Å andra sidan har prognosen för intäkterna från skatt på kapital reviderats upp i förhållande till prognosen i vårpropositionen. Det beror bl.a. på en ny bedömning av utvecklingen av bolagsskatteintäkterna. Tabell 7.1 Totala skatteintäkter 2012–2017 jämfört med prognosen ekonomiska vårproposition Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Källor: , och egna beräkningar. nya s.k. 3:12-reglerna. Intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror bedöms bli högre till följd av de regeländringar som föreslås i denna proposition och där rör det sig främst om förändringar inom energiskatt och skatt på alkohol. Tabell 7.2 Bruttoeffekter av ändrade skatte- och avgiftsregler 2011–2017 Miljarder kronor i förhållande till föregående år Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Källa: Egna beräkningar. I tabell 7.15 finns en mer detaljerad uppställning av bruttoeffekterna av regeländringarna på skatteområdet 2008–2017. Regeringens förslag: Den beräkning av inkomsterna på statens budget som sammanställts i bilaga 1 avsnitt 2 godkänns. Utvecklingen på arbetsmarknaden är viktigast för hur skatteintäkterna utvecklas I tabell 7.2 finns en sammanställning av de beräknade effekterna av regeländringar på skatteområdet . Beloppen är periodiserade bruttoeffekter, dvs. de anger storleken på den initiala skatteändringen. I avsnitt 6 finns en utförlig beskrivning av hur de offentligfinansiella effekterna redovisas. beräknas de totala skatteintäkterna minska med ca till följd av ändrade skatteregler. De skatteändringar som regeringen föreslår i denna proposition beräknas sammantaget medföra att skatteintäkterna brutto minskar med 2014. De nya regeländringarna bedöms främst sänka inkomsterna från skatt på arbete, varav det förstärkta jobbskatteavdraget står för 2014. Övriga regeländringar som sänker inkomsterna från skatt på arbete är bl.a. sänkt statlig inkomstskatt och sänkt skatt för pensionärer. Intäkterna från skatt på kapital väntas öka till följd av framför allt de Skatteintäkterna från företags- och kapitalvinster är de intäkter som uppvisar störst variation mellan åren. Det är också för dessa skatteintäkter som prognososäkerheten normalt är störst på kort sikt. är det emellertid utvecklingen på arbetsmarknaden som är viktigast för hur skatteintäkterna utvecklas, eftersom av intäkterna utgörs av skatt på arbetsinkomster. För att illustrera känsligheten hos beräkningarna av skatteintäkterna kan nämnas att en ökning av antal arbetade timmar ökar skatteintäkterna från skatt på arbete med . En ökning av hushållens konsumtion (och med bibehållen sammansättning) ökar mervärdesskatteintäkterna med . Tabell 7.3 Offentliga sektorns skatteintäkter och inkomster på statens budget 2008–2017 -139,2 -162,5 -179,9 -189,1 -198,2 -204,9 -221,3 -229,2 -238,7 -249,4 -13,4 -20,6 -24,6 -29,5 -30,7 -29,9 -32,7 -34,2 -36,2 -38,4 -25,1 -25,4 -26,4 -28,9 -29,8 -31,1 -32,1 -33,5 -35,1 -36,8 Skatt på kapital, hushåll Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på vin m.m. Övriga skatter på energi och miljö Restförda och övriga skatter -3,3 -4,2 -8,2 -7,8 -5,7 -6,3 -6,3 -6,3 -6,3 -6,3 -6,3 -6,3 -7,3 -6,8 -7,1 -7,2 -6,9 -6,8 -7,8 -8,3 -8,7 -9,3 Avgår, kommunala skatteintäkter -515,5 -524,8 -537,0 -552,7 -578,4 -602,6 -618,5 -645,5 -678,7 -712,9 Avgår, avgifter till ålderspensionssystemet -178,1 -178,8 -183,5 -195,2 -201,5 -207,4 -213,7 -222,9 -233,6 -245,2 Tabell 7.3 Offentliga sektorns skatteintäkter och inkomster på statens budget 2008–2017 forts. -29,8 -8,9 -32,2 -9,9 -5,1 -2,6 -9,3 -15,1 -15,6 -22,7 -1,1 -14,1 -16,9 -19,9 -8,8 varav kommuner och landsting -4,2 -22,1 -9,7 -9,1 -0,7 -1,3 -0,7 -8,1 -4,7 -16,3 -16,9 -17,4 -8,6 -6,9 -6,4 -0,8 -1,2 -0,3 -1,1 -0,4 -0,8 -1,3 -3,1 -2,5 -2,6 -4,6 -0,2 -0,2 -0,2 -0,2 -0,2 -5,1 -0,5 -8,4 -5,1 Inkomster av statens verksamhet Inkomster av försåld egendom Bidrag m.m. från EU Avräkningar m.m. i anslutning till -56,2 -66,8 -65,5 -70,8 -74,9 -76,9 -75,4 -76,4 -86,3 -83,8 Utgifter som ges som -2,4 -0,1 -0,1 Inkomster på statens budget Källor: , och egna beräkningar. Skatt på arbete kan delas in i direkta och indirekta skatter. De direkta skatterna består av och statlig inkomstskatt, allmän pensionsavgift, skattereduktioner samt artistskatt. De indirekta skatterna på arbete består av arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Intäkterna från skatt på arbete beräknas uppgå till av de totala skatteintäkterna 2014. Intäkterna från skatt på arbete fastställs i den årliga beskattningen av hushållens inkomster, som är klar i november året efter inkomståret. Det innebär att intäkter från skatt på arbete ännu inte är fastställda och att endast en prognos för skatteintäkterna finns tillgänglig . Tabell 7.4 Skatt på arbete 2011–2017 Miljarder kronor om inte annat anges Utveckling (%) Källor: och egna beräkningar. Intäkterna från skatt på arbete bedöms öka från 2012 till 2017 (se tabell 7.4). väntas intäkterna från skatt på arbete minska med ca till följd av ändrade skatteregler. Lönesummans tillväxt ökar 2014 Utbetalda löner, dvs. lönesumman, utgör av underlaget för skatt på arbete. Det innebär att förändringen av antalet arbetade timmar och timlönen är av stor betydelse för utvecklingen av skatteintäkterna. Resterande del av skatteunderlaget för skatt på arbete består av skattepliktiga transfereringar till hushållen. växte lönesumman (se diagram 7.2), vilket var en minskning jämfört med . Lönesummans tillväxt minskar till 2013. I takt med att den ekonomiska tillväxten gradvis stärks förväntas lönesumman växa med i genomsnitt under återstoden av prognosperioden. Diagram 7.2 Arbetade timmar, timlön och lönesumma 2000–2017 Anm.: Den redovisade timlönen är beräknad enligt nationalräkenskapernas principer. Källor: och egna beräkningar. Skillnaden i ökningen av lönesumman mellan de olika åren beror främst på skillnaden i utvecklingen av antalet arbetade timmar (se diagram 7.2). Antalet arbetade timmar beräknas öka 2013 och med i genomsnitt 2014–2017. Timlönen ökar 2013 och med i genomsnitt 2014–2017 (se vidare avsnitt 4). Ökning av ohälsorelaterade ersättningar påverkar utvecklingen av transfereringar till hushållen Prognosen för transfereringarna till hushållen baseras dels på utvecklingen av antalet pensionärer, sjukskrivna och arbetslösa, dels på löne- och prisutvecklingen eftersom de flesta ersättningarna justeras för denna utveckling.