prop · H00380 · 2013-03-15 00:00:00 — tillgängliga elektroniska kommunikationstjänster eller allmänna kommu- nikationsnät genom att inte anta de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa direktivet eller, i vart fall genom att inte under- rätta kommissionen om detta. anförde i svaromål att även om åtgärder för att genomföra direk- tivet håller på att vidtas är det riktigt att vid den för bedömningen av målet relevanta tidpunkten inte hade genomfört direktivet. Genom dom av fällde för Kommissionen beslutade om stämning mot . Kommissionen yrkade att domstolen ska fastställa att inte har vidtagit de nödvändiga åtgärderna för att följa domstolens dom av den och att därför ska förpliktas att betala såväl ett standardbelopp som ett löpande vite. vitsordade regeringen att ännu inte har vidtagit alla nödvändiga åtgärder för att följa domstolens dom. Regeringen bestred dock att det skulle föreligga skäl att förplikta att betala ett standardbelopp och i vart fall att det skulle föreligga skäl att ådöma både vite och ett standardbelopp, liksom storleken av de yrkade ekonomiska sanktio- Kompletterande information i ärendet har inlämnats till kommissionen Direktivet anmäldes till kommissionen som fullständigt genomfört Kommissionen beslutade att återkalla yrkandet på vite. Efter att framställt en begäran om förhandling i målet kallades parterna till muntlig förhandling . Rådets direktiv /50/EG om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för högkvalificerad anställning (ärendenummer /0949) Kommissionen inkom med en formell underrättelse i ärendet och anförde att inte genomfört rubricerat direktiv. 2012/13:80 Regeringen anförde i svar följande. Regeringen 2 beklagar förseningen som medfört att direktivet inte fullständigt har genomförts . Delvis genomförande av direktivet har emellertid anmälts till kommissionen . Arbete pågår med att ta fram en departementspromemoria med förslag till hur resterande del av direktivet ska genomföras i svensk rätt. Promemorian ska remitteras för synpunkter från berörda. Tidplanen innebär att en proposition ska lämnas över till för behandling med ett ikraft- trädande av lagändringarna . inkom kommissionen med ett motiverat yttrande i vilket den vidhöll sitt påstående att inte vidtagit alla åtgärder för att genomföra direktivet. svarade och bekräftade att arbete pågår med att ta fram en departementspromemoria med förslag till hur reste- rande del av direktivet ska genomföras i svensk rätt. Vidare uppgavs att som ett resultat av en genomförd arbetskraftsinvand- ringsreform redan har generösa regler för arbetskraftsinvandring, vilka även gäller för högkvalificerade arbetstagare från tredjeland. I stor utsträckning motsvarar dessa regler de bestämmelser som föreskrivs i direktivet. De svenska reglerna om arbetskraftsinvandring gäller alltså för alla slag av arbeten och utan sektorsindelning. Detta medför att det är lagtekniskt komplicerat och tidskrävande att på ett ändamålsenligt sätt genomföra bestämmelserna i direktivet som endast gäller för högkvalifi- cerad anställning. Arbetet med att ta fram en departementspromemoria är högprioriterat och regeringens bedömning är att en sådan promemoria kan färdigställas och remitteras för synpunkter . Det upplystes även att det parlamentariska läget i är sådant att regeringen måste komma överens med oppositionen för att lagstiftning i den här frågan ska vara möjlig. kompletterade svaret med att sända Ds 2012:28 Genomförande av Blåkortsdirektivet till kommissionen. Författningsändringarna föreslogs träda ikraft . och rådets direktiv /52/EG om minimistandar- der för sanktioner och åtgärder mot arbetsgivare för tredjelandsmed- borgare som vistas olagligt (ärendenummer /1118) Kommissionen inkom med en formell under- rättelse i ärendet och anförde att regeringen inte genomfört rubri- cerat direktiv. Direktivet har anmälts till kommissionen som delvis genomfört . Arbete pågår med att ta fram en lagrådsremiss med förslag till hur resterande del av direktivet ska genomföras i svensk rätt. Enligt tidplanen ska en propo- sition överlämnas till med ett ikraftträdande av lagändringarna . Kommissionen inkom med ett motiverat yttrande. svarade och anförde följande. arbetet med att ta fram en lagrådsremiss är högprioriterat och regeringens bedömning är att en sådan remiss kan färdigställas . Regeringen beräknar att en proposition ska kunna överlämnas till riks- dagen och att författningsförslagen kan träda Direktiv /38/EG om unionsmedborgares och deras familjemed- lemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier (ärendenummer /2060) Kommissionen anförde i formell underrättelse att inte har genomfört rubricerat direktiv på rätt sätt och att genomförandet brister på 16 punkter. anförde i svar bl.a. följande. Vissa av de av kommissionen påtalade bristerna har redan åtgärdats genom ändringar i utlänningsförordningen (2006:97), vilka trädde i kraft . beslutade regeringen att ge en särskild utredare i upp- drag att överväga hur en klarare uppdelning kan åstadkommas mellan de bestämmelser i utlänningslagen (2005:716) respektive utlänningsförord- ningen som rör EES-medborgare och deras familjemedlemmar och de bestämmelser i lagen respektive förordningen som rör andra utlänningar. Vidare pågår inom en uppföljning av direktivets genomförande i svensk rätt och under det arbetet övervägs behovet av att ytterligare anpassa de svenska bestämmelserna till direktivet. departementspromemoria beräknas kunna remitteras och ett utkast till ändringar i utlänningslagen och utlänningsförordningen bifogades det svenska svaret på den formella underrättelsen. I en kompletterande formell underrättelse anförde kommissionen att tolv frågor rörande genomförandet kvarstår olösta och att således inte har genomfört direktivet korrekt i svensk rätt. Den kompletterande formella underrättelsen besvarades den och informerade då om pågående arbete som Ett kompletterande svar på kommissionens kompletterande formella Kommissionen inkom med ett motiverat yttrande. Det motiverade yttrandet besvarades . angav att samtliga författningsändringar beräknas vara ikraft den Ett kompletterande svar på det motiverade yttrandet överlämnades den vägran att utfärda ett uppehållskort (ärendenummer /4081) Kommissionen anförde i en formell underrättelse att inte har uppfyllt sina skyldigheter enligt artikel 18 EG samt artiklarna 3.1, 9, 10 och 16.3 i direktiv /38/EG om unionsmedbor- gares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier genom att vägra att för en specifik person utfärda ett uppehållskort för en unionsmedborgares familjemed- lem och genom att begära registrering i folkbokföringsregistret i enlighet med folkbokföringslagen, förutom den registrering som krävs hos i kraft av utlänningslagen, samt att ställa krav som inte förutses i direktivet. svarade i huvudsak följande. I samband med ut- färdande av uppehållskort får kräva att sökanden visar upp ett giltigt pass, handlingar som styrker familjeanknytningen till EES- medborgaren, registreringsbevis eller andra handlingar som styrker att den EES-medborgare från vilken uppehållsrätten härleds har uppehålls- rätt i samt, i den mån detta är en förutsättning för sökandens uppehållsrätt, handlingar som styrker att han eller hon är beroende av EES-medborgaren eller hans eller hennes make eller sambo för sin för- Dessa krav är förenliga med direktivet. inte någon förutsättning för bedömningen av om en person har uppehålls- Folkbokföringen innebär inte heller en registrering av rätten att uppehålla sig i landet. Direktivet innehåller bestämmelser om rätten att uppehålla sig i en medlemsstat och vilka administrativa forma- liteter som får åläggas en unionsmedborgare och dennes familjemed- lemmar i samband med registrering av uppehållsrätten. innehåller dock inte direktivet några bestämmelser om när en person kan anses bosatt i ett land eller hur bosättningen ska fastställas. punkten måste vara att direktivet och syftet med direktivet inte hindrar ett land att hålla ett register över sin befolkning på det sätt som sker genom den svenska folkbokföringen eller genom någon annan motsvarande I vissa delar finns dock omedelbara berörings- punkter mellan direktivet och folkbokföringen där regleringen i folkbok- föringslagen naturligtvis inte får strida mot direktivet. dessa regler begränsa möjligheterna enligt direktivet att uppehålla sig i landet eller försvåra ett sådant uppehåll. registrering av vissa unionsmedborgare både hos , i fråga om uppehållsrätt, och hos , vad gäller folkbokföring samt formerna för dessa registreringsförfaranden, har en översyn inletts av såväl folkbokföringslagen som utlänningslagen. är att ytterligare anpassa regelverken i de båda lagarna så att de inte ska kunna ifrågasättas utifrån direktivet. 2012/13:80 Ett kompletterande svar på kommissionens formella underrättelse över- Bilaga 2 lämnades . Rådets beslut /762/EG om bemyndigande för medlemsstaterna att i gemenskapens intresse underteckna, ratificera eller ansluta sig till internationella konvention om ansvarighet för skada orsakad av förorening genom bunkerolja (ärendenummer /2126) Kommissionen inkom med en formell underrättelse i ärendet. I denna angav kommissionen att underlåtit att uppfylla sina förpliktelser i enlighet med rådets beslut /762/EG eftersom ännu inte ratificerat konventionen. Den formella underrättelsen besvarades . I svaret har regeringen angett att den bedömer att kommer kunna tillträda konventionen . och rådets direktiv /43/EG om förenkling av villkoren för överföringen av försvarsrelaterade produkter inom gemen- skapen (ärendenummer /1117) Kommissionen skrev av ärendet . Kommissionens direktiv /80/EU om ändring av och rådets direktiv /43/EG vad gäller förteckningen över försvars- relaterade produkter (ärendenummer /1122) Kommissionen skrev av ärendet . Bilaterala investeringsskyddsavtal (ärendenummer /2055, mål C- 249/06) Kommissionen yrkade att domstolen skulle fastställa att , genom att inte vidta alla lämpliga åtgärder för att undanröja oförenligheter med artiklarna 57.2, 59 och 60.1 EG i form av bestämmelsen om fria trans- fereringar av kapital relaterade till investeringar inom ramen för bilaterala investeringsskyddsavtal med , liksom i sexton ytter- ligare investeringsskyddsavtal (, , , , , , , , , , , , , , och ), har under- låtit att uppfylla sina skyldigheter enligt artikel 307 andra stycket EG. Enligt kommissionen skulle artikel 5 i investeringsskyddsavtalet med , som gäller rätt till fri transferering av kapital relaterat till inve- steringar som omfattas av avtalet, innebära att är förhindrat att i förhållande till genomföra eventuella restriktiva åtgärder av- seende kapital och betalningar som kan komma att beslutas av unionen enligt artiklarna 57.2 EG (generella undantag från förbudet mot restrik- tioner för kapital och betalningar i förhållande till tredjeland), 59 EG (restriktiva åtgärder till skydd för EMU:s funktion) och 60.1 EG (ekonomiska sanktioner grundade på en gemensam åtgärd eller gemen- sam ståndpunkt beslutad enligt bestämmelserna om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken). Detsamma skulle gälla också i för- hållande till övriga nämnda länder med hänsyn till motsvarande bestämmelse om fri transferering i kommissionens uppfattning kan bestämmelsen om fri transferering i investeringsskyddsavtalen inte inskränkas eftersom det inte finns någon uttrycklig bestämmelse i avtalen om undantag från transfereringsrätten. bestred talan och anförde följande. Det finns inte något exempel på att transfereringsbestämmelsen i investeringsskyddsavtalen har för- hindrat från att genomföra åtgärder enligt artiklarna 57.2 EG, 59 EG eller 60.1 EG. Det ankommer på kommissionen att visa att avtalen verkligen ger upphov till en folkrättslig förpliktelse i förhållande till aktuella tredjeländer som är av det slaget att skulle vara förhind- rat att genomföra eventuella restriktiva 57.2 EG, 59 EG och 60.1 EG som kan komma att beslutas . Regeringen bestrider att så är fallet. När det gäller beslut om restriktiva åtgärder enligt artikel 60.1 EG, dvs. åtgärder som grundar sig på en gemensam åtgärd eller gemensam ståndpunkt som beslutats med stöd av bestämmelserna om den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken, kan ett åtagande om rätt till fri transferering i ett investeringsskyddsavtal inte utgöra hinder för att genomföra denna typ av åtgärd. I de fall de unionsrättsliga åtgärderna grundas på en resolution av , följer det direkt av artikel 103 i att säkerhetsrådsbeslut enligt kapitel sju i utgör lex superior i förhållande till förpliktelser i traktat- och sedvanerätt. I ett sådant fall föreligger det inte bara en rätt för utan också en folkrättslig skyldighet att genomföra resolutionen framför ett åtagande om fri transferering i ett bilateralt investerings- Regeringen bestrider under alla omständigheter att investe- ringsskyddsavtalen innefattar en undantagslös transfereringsrätt. har underlåtit att uppfylla sina 307.2 EG genom att inte vidta lämpliga åtgärder för att undanröja oförenligheter i de bestämmelser om överföring av kapital som finns i de aktuella bilaterala avtalen. upplyste kommissionen om att arbetet med att ändra de 17 investeringsskyddsavtal som berörs av domen kommer att ta tid. syfte att ändra avtalen i enlighet med domen utformade regeringen ett tillägg till artikeln om kapitalöverföring i avtalen. vissa tredje länder i anledning av domen. Avsikten var att kommunicera med alla de 17 stater som är motparter i de avtal som berörs och anpassa avtalen med den nya bestämmelsen. trädde emellertid Lissabonfördraget i kraft vilket medförde att EU enligt artikel 3.1.e fördraget om Europeiska unionen () erhöll exklusiv kompetens vad gäller utländska direktinvesteringar som utgör en del av den gemensamma handelspolitiken enligt artikel Av artikel 3.2 följer att endast EU får ingå internatio- nella avtal på detta område. Kommissionen har lagt fram ett förslag om en ny EU-förordning om en övergångsordning för bilaterala investerings- skyddsavtal mellan medlemsstater och tredjeland. av rådet och . Kommissionens direktiv /61/EU om anpassning av bilagorna till och rådets direktiv /68/EG om transport av farligt gods på väg, järnväg och inre vattenvägartill den vetenskapliga och tekniska utvecklingen (ärendenummer /0955) Kommissionen skrev av ärendet . Direktiv /18/EG om samordning av förfarande vid offentlig upp- handling av byggentreprenader, varor och tjänster (ärende 2009/4080) Kommissionen skrev av ärendet . Systemet med automatiskt erkännande av allmänläkarutbildning som har erhållits i en annan medlemsstat (ärendenummer /4137) Kommissionen skrev av ärendet . och rådets direktiv /81/EG om samordning av förfarande vid tilldelning av vissa kontrakt för byggentreprenader, varor och tjänster av upphandlande myndigheter och enheter på försvars- och säkerhetsområdet och om ändring av direktiven /17/EG och 2004/18/EG (ärende 2011/1121) Kommissionen skrev av ärendet . Medicintekniska produkter, direktiv /42/EEG (ärendenummer /4993) Kommissionen anförde i en formell underrättelse att , genom att inte sörja för fri rörlighet och genom att ha upprest hinder för utsläppande på marknaden och ibruktagande inom sitt territo- rium av CE-märkta injektionssprutor och kanyler, inte på ett fullgott sätt genomfört artikel 4 i direktiv /42/EEG om medicin-tekniska produkter. anförde i svar följande. Regeringen håller på att se över den ifrågasatta nationella regleringen i ljuset av direktiv /42/EEG. Inledningsvis utarbetades en departe- mentspromemoria (Ds 2010:36) med förslag till ändringar i lagen (1993:584) om medicintekniska produkter. Promemorian remitterades under oktoberdecember 2010. Då remissinstanserna kritiserade den valda lösningen såg regeringen det nödvändigt att utarbeta ett nytt för- En ny Ds med förslag till en ny lag om sprutor och kanyler bereddes I det nya förslaget finns inga krav på tillstånd eller avgifter vid införsel av sprutor och kanyler till . rian föreslås även att förordning 1968:70 och kungörelse 1968:71 upp- Det nya förslaget (Ds 2011:38) remitterades . delgav kommissionen Ds 2011:38. lagrådsbehandling och riksdagsbehandling och behövde anmälas enligt direktiv /34/EG. De nya ändringarna beräknades kunna träda i kraft Regeringen ingav ett kompletterande svar på den for- mella underrättelsen och anförde följande. Proposition 2011/12:112 En EU-rättslig anpassning av regelverket för sprutor och kanyler har efter behandling i lagrådet överlämnats till . ringen bedömer att anmälan enligt direktiv /34/EG och 2006/123/EG måste beakta frysningsperioden enligt direktiv 98/34/EG. Omröstningen i har därför flyttats fram och den nya lagen beräknas träda i kraft . Regeringen ingav ytterligare ett kompletterande svar på den formella underrättelsen och informerade kommissionen om att antagit lag (2012:595) om införsel av och handel med sprutor och kanyler och att regeringen den beslutat om utfärdande av dels lagen, dels förordning (2012:596) om införsel av och handel med sprutor och kanyler med Den svenska kupongskattelagstiftningen (ärendenummer /4101) Kommissionen skrev av ärendet . Direktiv /76/EU om ändring av direktiv /48/EG och 2006/49/EG vad gäller kapitalkrav för handelslager, värdepapperisering och samlad tillsynsbedömning av ersättningspolitik (ärendenummer /0535) Kommissionen skrev av ärendet . Direktiv /110/EG av om rätten att starta och driva affärsverksamhet i pengar samt om tillsyn av sådan verksamhet, om ändring av direktiven /60/EG och 2006/48/EG och om upp- hävande av direktiv /46/EG (ärendenummer /0638) Kommissionen skrev av ärendet . Kommissionens direktiv /44/EU om genomförandet av Europapar- lamentets och rådets direktiv /65/EG när det gäller vissa bestäm- melser avseende fusioner mellan fonder, /feederfondföretag och anmälningsförfarande (ärendenummer /0954) Kommissionen skrev av ärendet . Mervärdesskatt ordningen för mervärdesskattegrupper (ärendenummer /2144, C-480/10) Kommissionen har yrkat fastställelse av att har underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt mervärdesskattedirektivet (2006/112/EG), genom att i praktiken begränsa ordningen för mer- värdesskattegrupper till tillhandahållare av finansiella tjänster och försäk- ringstjänster samt att ska förpliktas att ersätta rättegångs-kost- naderna. Enligt kommissionen måste en nationell ordning för mer- värdesskattegrupper omfatta alla företagsgrupper i medlemsstaten. Kommissionen anser att den svenska ordningen strider mot mervärdes- skattedirektivet och likabehandlingsprincipen. har i svaromål bestridit kommissionens talan. har anfört att de ifrågasatta svenska bestämmelserna ligger inom ramen för det skönsmässiga utrymme medlemsstaterna har enligt artikel 11 i mervärdesskattedirektivet att fastställa de närmare villkoren för en nationell ordning med gruppregistrering till mervärdesskatt. De svenska reglerna om mervärdesskattegrupper i 6 a kap. 2 § mervärdesskattelagen (1994:200) kommer inte i konflikt med grundläggande principer på mer- värdesskatteområdet. De företag i den finansiella sektorn som omfattas av den svenska ordningen befinner sig inte i en jämförbar situation med andra företag i , eftersom företagen i den finansiella sektorn i princip bara konkurrerar med varandra. I vart fall innebär den svenska ordningen inte någon godtycklig olikbehandling av företagsgrupper utan- för den finansiella sektorn utan grundar sig på objektiva skäl. Generaladvokaten föreslog i förslag till avgörande att domstolen ska fastställa att har underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt artikel 11 i mervärdesskattedirektivet genom att begränsa ordningen för mervärdesskattegrupper till finans- och försäk- ringssektorn. Lotterilagen (ärendenummer /4087) Kommissionen anförde i en formell underrättelse att tillämp- ningen av 9, 15 och 45 §§ lotterilagen (1994:1000) samt 38 § lotterilagen i den del den hänför sig till främjande och annonsering, innebär en in- skränkning i friheten för utländska spelbolag att tillhandahålla sina tjänster i . Sådana undantag från fördragets grundläggande rättig- heter är endast tillåtna om de kan motiveras av tvingande skäl av all- mänintresse och under förutsättning att detta intresse inte skyddas i den medlemsstat där tjänsteleverantören är etablerad samt om åtgärderna är proportionella. Rent ekonomiska skäl, såsom att garantera intäkter till statskassan, är enligt praxis inte ett godtagbart skäl. Mot bakgrund av omfattningen av den marknadsföring som de statligt styrda monopolföretagen bedriver ställd i relation till de medel som avsätts för att motverka spelberoende samt med hänsyn till regeringens beslut att bevilja AB tillstånd för nätpokertjänster anser kommissionen att det är ytterst tveksamt om rimligen kan åbe- ropa konsumentskyddet eller andra motiv för att begränsa utländska bolags rätt att tillhandahålla speltjänster på den svenska marknaden. redogjorde i svar ingående för det svenska systemet och hur det uppfyller angivna skyddsintressen, något som framhållit måste bedömas i ett sammanhang. Vid en sådan helhets- bedömning framgår att regelverket är ändamålsenligt och konsekvent och tillgodoser syftena med regleringen samt att de inskränkningar som före- kommer i det svenska regelverket är nödvändiga och proportionella för att säkerställa den skyddsnivå som ska gälla i landet. Den av kommissionen ifrågasatta marknadsföringen, liksom tillståndet att bedriva nätpoker, måste ses mot bakgrund av att kommersiella spelbolag i stor utsträckning redan är verksamma på den svenska marknaden och att AB måste ges möjlighet att kanalisera det existerande spelintresset till reglerade speltjänster som erbjuder alternativ med bättre konsumentskydd och större socialt ansvarstagande. När det så gäller motverkande av olagliga handlingar och brott kan det konstateras att det i förekommer stora variationer vad gäller de krav och begräns- ningar som medlemsstaterna ställer på speltjänsteleverantörer, och att det kan innebära att gränsöverskridande spelverksamhet därmed inte om- fattas av något lands offentliga tillsyn. I ett motiverat yttrande vidhöll kommissionen sin inställning att 9, 38 och 45 §§ lotterilagen inte är förenliga med artikel 49 i fördraget men inskränkte granskningen till idrottsrelaterade vadhållningstjänster. Kommissionen gjorde gällande att tillstånd som innehas av spelbolag etablerade i andra medlemsstater inte erkänns av den svenska Lotteri- inspektionen ens om samma hänsyn till allmänintresset som motiverar den svenska begränsningen redan har beaktats genom bestämmelser och kontroller i den utländske speltjänstleverantörens hemland. Kommissionen påpekade att villkoren för att bevilja tillstånd enligt 45 § lotterilagen inte är lagfästa, vilket medför att den kan agera på ett sådant skönsmässigt sätt att de unionsrättsliga bestämmel- serna fråntas sin ändamålsenliga verkan. Kommissionen hänvisade till praxis och menade att tillståndsordningen ska grundas på objektiva kriterier som inte är diskriminerande och som är kända på för- hand för att begränsa myndigheternas utrymme för skönsmässig bedöm- ning och förhindra att bedömningen blir godtycklig. påstod att det viktigaste politiska syftet med spelregleringen är att garantera intäkter till statskassan, att skyddet för underåriga inte upprätt- hålls och att AB Svenska Spels beviljade tillstånd att bedriva nätpoker har skapat en ny spelmarknad. I svar vidhöll sin inställning att den svenska spel- regleringen innebär begränsningar av artikel 49 i fördraget men att dessa är motiverade av hänsyn till allmänintresset och är proportionerliga i enlighet med praxis på spel- och lotteriområdet. ringen tillbakavisade bestämt att syftet med regleringen skulle vara att berika statskassan och att det nya nätpokertillståndet skulle ha skapat en Det huvudsakliga syftet med spelregleringen är sociala skyddshänsyn och att skapa en sund och säker spelmarknad under kon-