prop · H1031d2 · 2013-09-18 00:00:00 — Genom stärkta drivkrafter till arbete, och genom att de relativt sett största skattelättnaderna tillfaller dem med låga och medelstora inkomster, har jobbskatteavdraget en god fördelningspolitisk profil. Rådet efterlyser en löpande och tillförlitlig statistik över förmögenheter i den privata sektorn. En sådan statistik vore en värdefull källa för både makroekonomiska riskbedömningar och fördelningsanalys. regeringen att undersöka möjligheterna att ta fram sådan statistik på ett kostnadseffektivt sätt. Regeringen delar rådets bedömning att en god tillgång till tillförlitlig statistik är viktigt för den ekonomiska analysen. Det finns dock skäl att också beakta de integritetsproblem som är förknippade med insamlande av uppgifter för förmögenhetsstatistik. Sammantaget avser regeringen inte att utreda frågan vidare. 12.4Riksrevisionens granskning av årsredovisningen för staten 2012 har för årsredovisningen för staten 2012 (skr. 2012/13:101) lämnat en revisionsberättelse utan reservation eller avvikande mening (dnr Fi2013/1997). Enligt uppfattning är årsredovisningen i allt väsentligt upprättad i enlighet med 10 kap. 5–10 §§ budgetlagen (2011:203). uttalande omfattar dock inte avsnittet om den offentliga sektorns finansiella sparande, då informationen i avsnittet, enligt myndigheten, är behäftad med olika grader av osäkerhet och inte är möjlig att verifiera med tillräckliga och ändamålsenliga revisionsbevis. för en dialog med angående förutsättningarna för den årliga revisionen av den offentliga sektorns finansiella sparande. har därutöver i en revisionsrapport till regeringen (dnr Fi2013/1998) redogjort för iakttagelser som framför allt avser behov av vissa förtydliganden och möjliga förbättringar som regeringen enligt myndigheten bör beakta i de kommande årsredovisningarna. I revisionsrapporten lyfter även fram behovet av att förtydliga för årsredovisningen för staten. Regeringen redovisade i årsredovisningen för staten 2012 en bedömning av en övergång till att tillämpa internationella redovisningsstandarder för offentlig sektor (IPSAS) fullt ut eller lämpliga anpassningar av det statliga regelverket till IPSAS. Regeringen har som ambition att åstadkomma lämpliga anpassningar och förändringar i det statliga regelverket. anser vidare att det inte är tillfredställande att redovisningsnormeringen för statsskulden ska hanteras av den myndighet som ansvarar för redovisningen, utan att det behöver befästas i en mer formell process. Redovisningen av statsskulden utgår dock från EU-normer för den officiella statistiken och regeringen ser därför inget behov av att skapa en ytterligare norm för hur statsskulden ska redovisas i årsredovisningen. Regeringen har dock för avsikt att i årsredovisningen för staten förtydliga de principer som tillämpas för redovisningen av statsskulden. rekommenderar vidare regeringen att i årsredovisningen för staten redogöra för risker förknippade med förvaltningen av statsskulden och det statliga ägandet av bolagen. Regeringen lämnar en särskild skrivelse till som utförligt beskriver utvecklingen och förvaltningen av de statliga bolagen. Regeringen lämnar på motsvarande sätt en särskild skrivelse till med en utvärdering av statsskuldens utveckling. Regeringen ser mot denna bakgrund inga skäl att i årsredovisningen för staten redogöra för förvaltningen av statsskulden och det statliga ägandet av bolagen samt de risker som finns förknippade med dessa verksamheter. rekommenderar även regeringen att vidareutveckla riskbedömningen av garanti- och kreditverksamheten och i det arbetet beakta de förbättringsförslag som anges. Regeringen rekommenderas att utveckla frågan om samvariation av förluster och risker samt att analysera och bedöma garanti- och kreditportföljens storlek. De iakttagelser som har gjort ligger i linje med hur regeringen anser att redovisningen av riskerna bör vidareutvecklas . rekommenderar regeringen att tydligare redovisa att myndighetens granskning sker utifrån risk för väsentliga fel i årsredovisningen i dess helhet och inte specifikt beaktar redovisning och förvaltning av EU- medel. Det bör vidare framgå att inte gör ett särskilt uttalande avseende redovisning och förvaltning av EU-medel. Regeringen anger i årsredovisningen för staten att granskning sker utifrån risk för väsentliga fel. Vidare konstaterar regeringen att det nationella intygandet avseende EU-medel i årsredovisningen för staten inte baseras på en specifik granskning av , men att det uttalande som gör i revisionsberättelserna för aktuella myndigheter omfattar redovisning och förvaltning av EU- medel. 12.5Utvecklingen av den ekonomiska styrningen Regeringen fortsätter att utveckla resultatstyrningen av myndigheter och verksamheter i enlighet med vad regeringen angett i budgetpropositionen och den förvaltningspolitiska propositionen (prop. 2008/09:1 Förslag till statsbudget, finansplan m.m. avsnitt 10.4.1 och prop. 2009/10:175). Enligt regeringen bör styrningen vara inriktad mot verksamheternas resultat, verksamhetsanpassad och ha ett medborgarperspektiv. Styrningen ska också inriktas mot att bli mer strategisk. Resultatstyrningen ska utmärkas av att den ger myndigheterna långsiktiga förutsättningar att förverkliga regeringens politik. Det innebär bl.a. att uppdraget till myndigheterna ska vara tydligt. Verksamhetens karaktär ska vara avgörande för den konkreta utformningen av styrningen. Myndigheternas instruktioner, som är de grundläggande styrinstrumenten i styrningen av myndigheterna, ska innehålla väl utformade uppgifter. kompletterar instruktionerna med finansiell styrning och vid behov med årlig verksamhetsstyrning. Resultatredovisningarna från myndigheterna ska utvecklas vid behov. Även dialogen mellan regeringen och dess myndigheter om resultat ska stärkas. Olika styrinstrument såsom ledningsform, utnämningar, instruktion, regleringsbrev, särskilda regeringsbeslut, dialog och möten bör kombineras och användas samordnat i syfte att skapa bästa möjliga förutsättningar för statsförvaltningen att förverkliga regeringens politik. arbete med resultatanalyser ska prioriteras framöver. Analyserna har stor betydelse för att utveckla regeringens styrning och uppföljning av olika verksamheter samt för resultatredovisningen till . Ett samlat arbete pågår inom i syfte att stärka arbetet med analyser av redovisade () ger på regeringens uppdrag stöd i detta arbete (dnr Fi2013/1839). ESV har även på uppdrag av regeringen tagit fram ett förslag till en struktur och modell för hur resultatindikatorer kan användas som stöd i regeringens löpande budgetarbete och i resultatredovisningen till (dnr Fi2013/1840). Enligt 10 kap. 3 § budgetlagen ska regeringen i budgetpropositionen redovisa de resultat som har uppnåtts i verksamheten i förhållande till de av beslutade målen. Regeringen har, sedan budgetpropositionen beslutades, fortsatt att utveckla resultatredovisningen i förhållande till de av beslutade målen och att stärka kopplingen mellan resultat, analys och budgetförslag. Resultatet av diskussionerna i den arbetsgrupp som bildades med tjänstemän från och har utgjort en del av underlaget i utvecklingsarbete för att förbättra resultatredovisningen. I denna proposition har regeringen bl.a. eftersträvat en tydligare disposition och struktur samt ökad tydlighet i vilka indikatorer och bedömningsgrunder som ligger till grund för bedömningen av resultat gentemot de av beslutade målen. Arbetet har lett till förändringar inom ett antal utgiftsområden. Ytterligare åtgärder behöver dock vidtas så att det t.ex. mer genomgående framgår vilka resultatindikatorer och andra bedömningsgrunder som regeringen använt i analysen av den genomförda politiken. I det arbetet har utgiftsområden med stora transfereringsanslag hög prioritet. Regeringens mål är att det tydligt ska kunna utläsas av resultatredovisningen vilka resultat som uppnåtts i verksamheten och att redovisningen ska utgöra ett bra underlag för ställningstagande till regeringens budgetförslag. Regeringen prioriterar styrningen och uppföljningen av välfärdssystemen i syfte att minska andelen felaktiga utbetalningar. De felaktiga utbetalningarna utgör, trots riktade insatser, fortfarande en alltför stor del av de totala utbetalningarna från välfärdssystemen. Regeringen ser positivt på det målinriktade arbete som bedrivs på myndigheterna i syfte att effektivisera handläggningen, hålla en hög kvalitet på beslutsunderlagen och ha en väl fungerande kontroll i systemen. utvecklingsarbete ska även fortsättningsvis bedrivas med hög prioritet. Regeringen utvecklar kontinuerligt den finansiella styrningen av den statliga verksamheten. Nedan redovisas resultatet av det utvecklingsarbete som genomförts inom några områden. Anpassning av hanteringen av kreditförluster för studielån till budgetlagens bestämmelser Bestämmelserna i 6 kap. 4 och 5 §§ budgetlagen ska i fråga om studielån enligt studiestödslagen (1999:1395) tillämpas först fr.o.m. (prop. 2012/13:1 utg.omr. 15 avsnitt 3.8.3, bet. 2012/13:UbU2, rskr. 2012/13:125). I denna proposition (utg.omr. 15 avsnitt 3.8.1) beskriver regeringen anpassningen av hanteringen av kreditförluster för studielån till budgetlagens bestämmelser. Anpassningen medför bl.a. följande positiva förändringar ur ett styrningsperspektiv. -Budgetlagens bestämmelser görs tillämpliga även för kreditförluster avseende studielån. -Kreditriskerna för studielån tydliggörs redan när lånen utfärdas och inte först när förlusterna konstaterats. -Genom att ta upp lån även för de kapitaliserade räntorna tydliggörs dels de totala fordringarna som staten har, dels de totala kreditförlusterna. -Statens nettoutgift för studiemedelsräntor tydliggörs genom att bruttoredovisningen av räntor slopas och att anslaget endast belastas med skillnaden mellan statens upplåningskostnad och den ränta studenterna betalar till staten. Anslagens ändamål i budgetpropositionen Utformningen av anslagens ändamål har setts över i denna proposition. Syftet är att få en tydligare och mer enhetlig utformning av ändamålen. Utgångspunkten för översynen har varit att ändamålet ska vara tydligt och framåtriktat. Ambitionen har varit att ta bort t.ex. beskrivningar av den tidigare användningen av anslaget och begrepp som innebär att den föreslagna användningen av anslaget blir otydlig. Många ändamål har därför skrivits om och En ny rubrik, ändamål, har också införts i anslutning till tabellen för anslagsutvecklingen för respektive anslag. Vid behov har kompletterande information lagts till som kan vara nödvändig för förståelsen av anslagets ändamål, men som inte är en del av ändamålet. Myndigheter under avveckling har för årsredovisningen fått revisionsberättelser med upplysningar av särskild betydelse. Upplysningar av detta slag används för att framhålla viktig information i årsredovisningen utan att upplysningen påverkar revisorns uttalande i revisionsberättelsen. har i dessa upplysningar anfört att berörda myndigheter erhållit undantag från 12 § anslagsförordningen (2011:223). Med anledning av upplysningar vill regeringen klarlägga den ordning som tillämpas i fråga om finansiering av de kostnader som uppkommer i samband med att myndigheter avvecklas. En myndighet som ska avvecklas och som har fått ett regeringsbeslut om att förbereda avvecklingen ska allt eftersom avvecklingen genomförs redovisa kostnaderna i form av avsättningar i räkenskaperna. Det är dock enbart avvecklingskostnader som avser den period myndigheten fortsatt bedriver verksamhet, dvs. fram till dess att myndigheten upphör, som ska belasta myndighetens förvaltningsanslag. Det innebär att den övervägande delen av avvecklingskostnaderna belastar ett avvecklingsanslag eller annat anslag, där ändamålet för anslaget omfattar kostnader för avvecklingen. Syftet med denna ordning är dels att en myndighets förvaltningsanslag endast ska belastas med löpande kostnader som hör till myndighetens verksamhet, dels att avvecklings- kostnader ska belasta och synliggöras på det anslag som har anvisat för ändamålet. Intern styrning och kontroll samt internrevision En väl fungerande intern styrning och kontroll hos myndigheterna är en förutsättning för genomförandet av regeringens politik och för att hela styr- och ansvarskedjan ska fungera väl. Vidare är den betydelsefull för trovärdighet rörande offentligt finansierad verksamhet. Myndighetsledningarnas ansvar för den interna styrningen och kontrollen framgår av myndighetsförordningen (2007:515) och förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll. Internrevisionen hos de 66 myndigheter som ska följa internrevisionsförordningen (2006:1228) fungerar väl. Det framgår av ESV:s årliga rapport om den statliga internrevisionen (ESV 2013:22). Enligt rapporten har regelefterlevnaden förbättrats och stabiliserats på en hög nivå även om vissa förbättringsområden uppmärksammas. Iakttagelser om internrevisionen och tillämpningen av förordningen har också redovisats i rapporten internrevision (ESV 2012:48), där ESV bl.a. iakttagit vissa oklarheter vad gäller internrevisionens uppgift och roll. Regeringen anser att kommunikationen och utbildningen om internrevisionens uppgift och roll behöver utvecklas för att bidra till att minska oklarheterna. Regeringen har noterat de positiva effekter av samverkan mellan internrevisionsfunktioner hos myndigheterna, särskilt när internrevisionen består av en ensamrevisor, som ESV ger uttryck för i sin årliga rapport. Regeringen kommer att fortsätta följa utvecklingen av samverkan mellan internrevisionsfunktionerna. Specifikation av budgetens utgifter och inkomster 2013/14:1 BILAGA 1 Specifikation av budgetens utgifter och inkomster Specifikation av budgetens utgifter ........................................................ Specifikation av budgetens inkomster ................................................. 2013/14:1 BILAGA 1 1 Specifikation av budgetens utgifter för I det följande sammanställs budgetens anslag . Anslagen är fördelade på utgiftsområden. Kungliga hov- och slottsstaten ledamöter och partier m.m. Allmänna val och demokrati Stöd till politiska partier Åtgärder för nationella minoriteter 2013/14:1 BILAGA 1 Åtgärder för den nationella minoriteten romer Myndigheten för radio och tv för europapolitiska studier samt EU-information Verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen Vissa garanti- och medlemsavgifter Skatt, tull och exekution Ersättning för skador på grund av brott Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete 2013/14:1 BILAGA 1 Avgifter till internationella organisationer Freds- och säkerhetsfrämjande verksamhet Ekonomiskt bistånd till enskilda utomlands samt diverse kostnader för Forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, Bidrag till internationella fredsforskningsinstitut () Bidrag till () Information om i utlandet Försvar och samhällets krisberedskap Anskaffning av materiel och anläggningar Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar Internationella materielsamarbeten, industrifrågor m.m. Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor Ersättning för räddningstjänst m.m. Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal Myndigheten för samhällsskydd och beredskap 2013/14:1 BILAGA 1 Utvärdering av internationellt bistånd Kostnader vid domstolsprövning i utlänningsärenden Offentligt biträde i utlänningsärenden Utresor för avvisade och utvisade Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar Hälsovård, sjukvård och social omsorg Bidrag till folkhälsa och sjukvård Sjukvård i internationella förhållanden Bidrag för mänskliga vävnader och celler Bidrag till health NHV Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar Myndigheten för handikappolitisk samordning Politik för sociala tjänster Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet Bilstöd till personer med funktionsnedsättning 2013/14:1 BILAGA 1 Kostnader för statlig assistansersättning Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Ersättning för vanvård i den sociala barn- och ungdomsvården Myndigheten för internationella adoptionsfrågor Insatser för att förverkliga konventionen om barnets Alkohol, narkotika, doping, tobak samt spel Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak, samt spel för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvaltning för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning Inspektionen för vård och omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ersättning vid sjukdom och funktionsnedsättning Sjukpenning och rehabilitering m.m. Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Ekonomisk trygghet vid ålderdom 2013/14:1 BILAGA 1 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Bidrag till kostnader för internationella adoptioner Vårdbidrag för funktionshindrade barn Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser Rådet för Europeiska socialfonden i Europeiska socialfonden m.m. för Bidrag till administration av grundbeloppet Europeiska socialfonden m.m. för Internationella arbetsorganisationen () 2013/14:1 BILAGA 1 Statens utgifter för studiemedelsräntor Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss Bidrag till vissa studiesociala ändamål Barn-, ungdoms- och vuxenutbildning Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet Särskilda insatser inom skolområdet Maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet, m.m. Bidrag till viss verksamhet inom skolväsendet, m.m. Bidrag till svensk undervisning i utlandet Fortbildning av lärare och förskolepersonal Bidrag till vissa studier Utveckling av vuxenutbildning m.m. Statligt stöd till vuxenutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och forskarutbildning Tekniska högskolan: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Tekniska högskolan: Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och forskarutbildning 2013/14:1 BILAGA 1 Linnéuniversitetet: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Linnéuniversitetet: Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och forskarutbildning konstnärliga högskola: Utbildning på grundnivå och konstnärliga högskola: Konstnärlig forskning och Gymnastik- och : Utbildning på grundnivå och Gymnastik- och : Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Konstnärlig forskning och forskarutbildning : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Konstnärlig forskning och forskarutbildning i : Utbildning på grundnivå och i : Konstnärlig forskning och : Utbildning på grundnivå och avancerad nivå : Forskning och forskarutbildning Försvarshögskolan: Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Försvarshögskolan: Forskning och forskarutbildning Enskilda utbildningsanordnare på högskoleområdet Särskilda utgifter inom universitet och högskolor Särskilda medel till universitet och högskolor Ersättningar för klinisk utbildning och forskning : Forskning och forskningsinformation : Avgifter till internationella organisationer 2013/14:1 BILAGA 1 Rymdstyrelsen: Avgifter till internationella organisationer Särskilda utgifter för forskningsändamål Utvecklingsarbete inom områdena utbildning och forskning Kultur, medier, trossamfund och fritid Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet Stöd till icke-statliga kulturlokaler Bidrag till regional kulturverksamhet Teater, dans och musik Bidrag till Operan, , , , Bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål Litteraturen, läsandet och språket Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Myndigheten för tillgängliga medier Bidrag till nyhetsinformation och litteratur Bildkonst, arkitektur, form och design Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön Bidrag till bild- och formområdet Ersättningar och bidrag till konstnärer 2013/14:1 BILAGA 1 Centrala museer: Myndigheter Centrala museer: Stiftelser Bidrag till vissa museer Forum för levande historia Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål Utbyte av TV-sändningar mellan och Forskning och dokumentation om medieutvecklingen Avgift till europeiska audiovisuella observatoriet Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Politik för det civila samhället Bidrag till allmänna samlingslokaler Bidrag för kvinnors organisering Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer Insatser för den ideella sektorn Samhällsplanering, bostadsförsörjning och Samhällsplanering, bostadsmarknad, byggande och 2013/14:1 BILAGA 1 Omstrukturering av kommunala bostadsföretag Stöd för att underlätta för enskilda att ordna bostad Bidrag till åtgärder mot radon i bostäder Stöd gällande utveckling i strandnära lägen Utvecklingsprojekt för jämställda offentliga rum Bidrag till miljömärkning av produkter Allmän miljö- och naturvård Åtgärder för värdefull natur Sanering och återställning av förorenade områden Åtgärder för havs- och vattenmiljö Insatser för internationella klimatinvesteringar Internationellt miljö- och kärnsäkerhetssamarbete med Skydd av värdefull natur för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: 2013/14:1 BILAGA 1 Regionala och lokala insatser för energieffektivisering m.m. Insatser för uthållig energianvändning Stöd för marknadsintroduktion av vindkraft Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av Planeringsstöd för vindkraft m.m. Avgifter till internationella organisationer Utveckling av statens transportinfrastruktur Vidmakthållande av statens transportinfrastruktur Ersättning för sjöräddning, fritidsbåtsändamål m.m. Ersättning till viss kanaltrafik m.m. Driftbidrag till icke statliga flygplatser Från EU-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk : Förvaltningskostnader för vissa Ersättning för särskilda tjänster till funktionshindrade Informationsteknik: Telekommunikation m.m. Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikation Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk betydelse Areella näringar, landsbygd och livsmedel Bidrag till veterinär fältverksamhet Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder