prop · H1031d25 · 2013-09-18 00:00:00 — Avgifterna från såväl väg- och järnvägstrafiken över förbindelsen används för att täcka konsortiets alla kostnader för drift och underhåll, liksom för kapitalkostnader i form av ränta och amortering på de utestående skulderna. När konsortiet redovisar ett fritt eget kapital ska konsortiet börja lämna utdelning till ägarbolagen så att dessa ska kunna amortera sina utestående lån för respektive landanslutning. Målsättningen för är att samtliga lån ska vara återbetalda . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Avgifterna för vägtrafiken över bron fastställs av konsortiets styrelse utifrån bestämmelserna i konsortieavtalet och tillfaller konsortiet. För järnvägstrafiken betalar och Banedanmark en årlig avgift till konsortiet som räknas upp med index i enlighet med ett avtal . Betalstationerna för vägtrafiken över återfinns på den svenska sidan. För att underlätta passagen genom betalstationen finns möjlighet att teckna abonnemang för en BroBizz, som är en elektronisk transponder som fästs i bilen och automatiskt registrerar passager genom betalstationen. Frekventa resenärer kan även teckna avtal som ger rabatt på det ordinarie priset. En BroBizz kan även användas i andra betalstationer som ingår i det s.k. EasyGo- samarbetet. EasyGo är ursprungligen ett skandinaviskt samarbete mellan ett antal avgiftsupptagare. deltar betalstationer, betalvägar, brobolag och färjeoperatörer från , , och i samarbetet som gör det möjligt att använda en enda transponder i de anslutna betalstationerna i de olika länderna. Kunderna slipper därigenom teckna separata abonnemang och hantera olika betalningssystem, i olika valutor, för varje betalstation. beslutade om definitionen av det europeiska systemet för vägtullar (beslut EG nr 750/2009), det s.k. EETS-beslutet. Det syftar till att skapa ett europeiskt system för elektroniska vägtullar där standardiserad utrustning i fordon ska kunna användas för att färdas i alla elektroniska vägtullsystem inom EU. I avvaktan på att en marknad för betalningsförmedlare etableras utifrån EETS- beslutet har Öresundsbrokonsortiet beslutat att tills vidare fortsätta driva avgiftsupptagningen i egen regi och att kvarstå i EasyGo-samarbetet. (prop.1993/94:39, bet. 1993/94:TU6, rskr. 1993/94:74). Bolaget äger anläggningarna, övervakar driften av och svarar för att rättigheter och skyldigheter i avtalen följs. Ar- landabanan har anlagts av som också svarar för att finansiera anläggningen med privat kapital och för att driva anläggningen. Anläggningen överläts av till när den var färdigställd. Som ersättning för detta har dels fått ensamrätt att bedriva snabbtågstrafik mellan och , dels nyttjanderätt till hela anläggningen till 2040 med vissa skyldigheter att upplåta den för genomgående tågtrafik via . Snabbtågspendeln bedrivs under namnet Express. är infrastrukturförvaltare för vilket innebär att bolaget fördelar kapacitet, leder trafiken och tar ut avgifter för trafiken på banan. äger och är part i och förvaltar därigenom för staten viktiga och värdefulla avtal, som reglerar ovan beskrivna ansvarsförhållanden. pågår på initiativ av en översyn av Arlandabaneavtalen i syfte att förenkla och uppdatera dem med anledning av de förändringar som skett inom järnvägslagstiftningen och statens myndighetsstruktur. Avsikten är att uppdateringen ska ske inom ramen för gällande riksdagsbeslut rörande . startade AB () direkt pendeltågstrafik mellan /och via , vilket har medfört ett breddat tågutbud och ett nytt attraktivt alternativ för resa med tåg till som ett ytterligare komplement till den befintliga snabbtågpendeln som trafikerar utan mellanliggande stopp. Utöver snabbtågpendeln och SL- 3.8.3Arlandabanan trafiken trafikeras också av regional- , järnvägen –Airport–med tillhörande station och plattform på , invigdes . Genomförandet av projektet föregicks av flera utredningar där bl.a. förutsättningarna att få privata intressenter att delta belystes. bildades av staten för att sköta upphandlingen av och för att hantera statens rättigheter och skyldigheter i projektet Regeringen lämnade en skrivelse till som närmare redogjorde för de förhållanden som rör och regeringens syn på vissa frågor avseende banan inklusive regeringens bedömning av förutsättningarna att utnyttja den s.k. optionen (skr. 2011/12:93). 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 3.8.4Ökad samordning av och Den officiella invigningen av ägde rum . bemyndigade efter regeringens förslag i budgetpropositionen regeringen (prop. 2010/11:1 utg.omr 22) att överlåta statens aktier i till i syfte att uppnå en effektivare förvaltning genom fusion av bolagen (prop. 2010/11:1, bet. 2010/11:TU1, rskr. 2010/11:138). har bolagen vidtagit ett antal åtgärder för ökad effektivitet och lägre kostnader. Den verkställande direktören är nu gemensam för de två bolagen, med huvudanställningen förlagd till . Samtliga uppgifter inom ekonomiadministration och finansiell rapportering utförs av för de två bolagens räkning. It- driften är samordnad och säkerhetsnivån i driften har höjts. Syftet med investeringarna är att säkra kritisk kompetens och höja informationssäkerheten i bolagen. Med hjälp av modern teknik görs bolagens dokument, såväl historiska som nya, sökbara i löpande text. säkras också tillgången och tillgängligheten till informationen för framtiden. Bolagen utnyttjar varandras kompetens i tekniska besiktningar och i samråd. Yttranden avges ofta i form av gemensamma svar. Regeringens bedömning är att bolagen nu integrerat sina verksamheter på ett ändamålsenligt sätt och att en formell fusion av bolagen inte skulle leda till ytterligare effektivitetsvinster. Bemyndigandet från återtogs genom beslut med anledning av budgetproposition (prop. 2012/13:1, utg.omr. 22, bet. 2012/13:TU1, rskr. 2012/13:118) och verksamheten drivs nu vidare i de separata bolagen, med fortsatt samordnade administrativa resurser. bildades för byggandet av . ägdes av staten, medan , , och kommun ägde vardera (prop. 1997/98:150, bet. 1997/99:FiU20, rskr. 1997/98:318). omfattar en ny, enkelspårig järnväg från , nordväst om , via till . till och bolaget har tecknat ett hyresavtal med . Hyran betalas från anslag och används för att betala räntor, amorteringar och avgifter på de lån som är upptagna i för samt för bolagets förvaltningskostnader. övergick förvaltningen avstatens aktier i från till i enlighet med bemyndigande (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:TU1, rskr. 2011/12:87). Vid en extra bolagsstämma beslutade stämman att avregistrera bolaget som publikt, vilket var nödvändigt för att kunna minimera styrelsen. förvärvade staten kommunernas aktier till ett belopp om , i enlighet med ovan nämnda bemyndigande. Förvärvet finansierades med medel från anslag. godkände även att avvecklas (prop. 2011/12:1, bet. 2011/12:TU1, rskr. 2011/12:87). På en extra bolagsstämma beslutade stämman att begära i s.k. frivillig likvidation. I samband med likvidationen tog över bolagets skuld för i och andra åtaganden som bolaget hade. I stället för att betala hyra för kommer att betala kapitalkostnader för banan. Övertagandet av lånen i påverkar inte de totala anslagen för med undantag för att kostnader för bolagets löpande förvaltning försvinner efter likvidationen. Likvidationen av avslutades formellt . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Politiken för informationssamhället omfattar områdena informationsteknik (it), elektronisk förvaltning, elektronisk kommunikation, post samt grundläggande betaltjänster. Åtgärder och resultat följs även upp och redovisas inom andra utgiftsområden. () är sektors- och tillsynsmyndighet inom områdena elektroniska kommunikationer och post. Myndighetens uppgift är bl.a. att meddela tillstånd och utöva tillsyn över operatörerna på marknaderna för elektroniska kommunikationer och post samt att inom ramen för sitt sektorsansvar följa och främja utvecklingen inom dessa områden. inrättades och har till uppgift att stödja och samordna den offentliga sektorns behov av säkra metoder för elektronisk identifiering och signering (e-legitimationer) i förvaltningens e-tjäns- ter. Nämnden ska också tillhandahålla ett system för säker elektronisk identifiering, som upphandlande myndigheter kan ansluta sig till efter överenskommelse med nämnden. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom politiken för informationssamhället 2:2 Ersättning för särskilda tjänster till funktions- 2:4 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. 2:5 Driftsäker och tillgänglig elektronisk kommunikat- 2:6 Gemensamma e-förvaltningsprojekt av strategisk Summa Politiken för informationssamhället 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. uppgick de totala utgifterna inom politiken för informationssamhället till . Prognosen avseende de totala utgifterna uppgår till . Hu- vudorsaken till ökningen är främst att medel omfördelats till området och anslaget för driftsäker och tillgänglig kommunikation (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:TU1, rskr. 2012/13:118). Regeringens förslag till anslag 2014 för politiken för informationssamhället uppgår till sammanlagt . , 2016 och 2017 beräknas anslagen till sammanlagt , respektive . Det övergripande målet för politiken för informationssamhället är säkra, robusta och lättillgängliga kommunikationer som i första hand tillhandahålls genom effektivt fungerande marknader. Det ska finnas ett stort utbud av tjänster som underlättar vardagen för hushåll och företag i hela landet (prop. 2008/09:100, utg. omr. 22, bet. 2008/09:TU1, rskr. 2008/09:154). Utöver detta övergripande mål har beslutat om mål för it-politiken inklusive bredband, sektorn för elektronisk kommunikation, postmarknaden samt för grundläggande betaltjänster. Dessa redovisas nedan. Målet för it-politiken är att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter (prop. 2011/2012:1, bet. 2011/2012:TU1, rskr. 2011/2012:87). Ett delmål är att ska ha bredband i världsklass. Alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via bredband (prop. 2009/10:193, bet. 2009/10:TU18, rskr 2009/10:297). Målet för sektorn för elektronisk kommunikation är att enskilda, företag och myndigheter ska få tillgång till effektiva och säkra elektroniska kommunikationer (prop. 2002/03:110, bet. 2002/03:TU6, rskr. 2002/03:228). De elektroniska kommunikationerna ska ge största möjliga utbyte när det gäller urvalet av överföringstjänster samt deras pris och kvalitet. ska i ett internationellt perspektiv ligga i framkant i dessa avseenden. De elektroniska kommunikationerna ska vara hållbara, användbara och tillgodose framtidens behov. De främsta medlen för att uppnå detta ska vara att skapa förutsättningar för en effektiv konkurrens utan snedvridningar och begränsningar samt att främja internationell harmonisering. Staten ska ha ett ansvar på området där allmänna intressen inte enbart kan tillgodoses av marknaden. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Målet för postsektorn är att det ska finnas en posttjänst av god kvalitet i hela landet som innebär att alla kan ta emot brev och andra försändelser som väger högst . Det ska finnas möjlighet för alla att få sådana försändelser befordrade till rimliga priser. Dessutom ska enstaka försändelser befordras till enhetliga priser. Det ska finnas möjlighet att försäkra försändelser och få kvitto från mottagaren på att försändelsen har tagits emot (prop. 1997/98:127, bet. 1997/98:TU13, rskr. 1997/98:304). Tabell 4.2 Målstruktur för politiken för informationssamhället Målet för politiken för de grundläggande betaltjänsterna är att alla i samhället ska ha tillgång till grundläggande betaltjänster till rimliga priser (prop. 2006/07:55, bet. 2006/07:TU16, rskr. 2006/07:205). Övergripande mål: Säkra, robusta och lättillgängliga kommunikationer som i första hand tillhandahålls genom effektivt fungerande marknader. Det ska finnas ett stort utbud av tjänster som underlättar vardagen för hushåll och företag i hela landet. ska vara bäst i världen på Enskilda, företag och myndigheter Det ska finnas en posttjänst av Alla i samhället ska ha tillgång ska få tillgång till effektiva och god kvalitet i hela landet som innebär att alla kan ta emot brev till rimliga priser. och andra försändelser som väger Det ska finnas möj- lighet för alla att få sådana för- sändelser befordrade till rimliga försändelser befordras till enhet- Det ska finnas möjlig- het att försäkra försändelser och få kvitto från mottagaren på att försändelsen har tagits emot. Delmål: ska ha bredband företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektroniska samhällstjänster och service via 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 4.3 Indikatorer på måluppfyllelse ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter Individer, andel av befolkningen som: köpt eller beställt varor och tjänster över internet köpt eller beställt varor och tjänster över internet från andra EU- uträttat bankärenden över internet som använt offentliga e-tjänster (e-förvaltning) Företag, andel: med minst 10 anställda som beställt varor/tjänster via eller en webbplats med minst 10 anställda som tagit emot beställning av varor/tjänster via med minst 10 anställda som använder internet vid kontakter med myndigheter för att söka information (e-förvaltning) med 1-9 anställda som använder internet vid kontakter med myndigheter för att söka information (e-förvaltning) med minst 10 anställda som använt internet för att få tillgång till anbuds- handlingar i myndigheters elektroniska upphandlingssystem med minst 10 anställda som skickar e-fakturor som kan processas automatiskt Alla hushåll och företag bör ha goda möjligheter att använda sig av elektro- niska samhällstjänster och service via bredband. Andelen hushåll och företag som har tillgång till bredband om minst 100 Antal hushåll och företag som saknar tillgång till bredband om minst /s Individer, andel av befolkningen som: har tillgång till internet i hemmet har tillgång till bredband i hemmet2 använder internet regelbundet (en gång eller oftare) Företag, andel: med minst 10 anställda som har tillgång till internet med 1-9 anställda som har tillgång till internet De elektroniska kommunikationerna ska ge största möjliga utbyte när det gäller urvalet av överföringstjänster samt deras pris och kvalitet Antal tjänsteleverantörer som: Antal abonnemang för IP-baserad telefoni (tusental) Prisutveckling (procent) Årsutveckling pris abonnemang fast bredband minst /s, Årsutveckling lägstapris snittanvändare mobila samtalstjänster, 1Andelen män respektive kvinnor för 2Bredband inklusive anslutningar via DSL-uppkoppling (t.ex. ADSL eller VDSL), annan typ av snabb förbindelse (t.ex. via kabel-TV eller lokalt nätverk) samt anslutning via 3Gnätet Källor: SCB, , . Tabell 4.3 visar utvecklingen i inom områdena för målen för it-politik inklusive bredband samt elektroniska kommunikationer. Sammantaget kan sägas att utvecklingen går i den riktning som regeringen slagit fast. En mer utförlig resultatredovisning och analys återfinns under respektive områdes rubrik i detta avsnitt. har en fortsatt stark position vad gäller it-användning och bredband. Digitaliseringens möjligheter utnyttjas av individer och företag i och användningen för kommunikation, handel och kontakter med myndigheter fortsätter generellt att öka. är en av få verkligt kunskapsbaserade ekonomier enligt en internationell jämförelse rapporterad av (), men andra länder gör stora satsningar. I index, Network Readiness Index, har tappat den förstaplacering som landet haft till och är nu på tredje plats men behåller sin plats bland de tre främsta . På andra plats återfinns . Ett nytt sammansatt index, Social Progress Index (), jämför bl.a. tillgång till information och kommunikation i olika länder och där är på tredje plats. I EU:s resultattavla för flaggskeppsinitiativet En digital agenda för (KOM[2010] 245), beskrivs hur EU-länder utvecklas i relation till agendans mål. Bland EU-länderna har den näst högsta andelen regelbundna internetanvändare och den minsta andelen som aldrig använt internet. Ovan nämnda och andra internationella index och resultattavlor innehåller detaljerade data om hur presterar och förhåller sig till målet att vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Medan det är tydligt att presterar jämförelsevis bra och i flera avseenden bättre än andra, finns dels områden där starka position hotas, dels områden där andra presterar bättre. En digital agenda för beslutade regeringen en ny strategi för it-politiken, It i människans tjänst – en digital agenda för . Den digitala agendan är en bred och sammanhållen strategi 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 för it-politiken där regeringen presenterar ambitioner och insatser som tillvaratar de möjligheter som digitaliseringen ger. Agendan presenterar regeringens ambitioner, beslutade insatser samt förslag till nya åtgärder inom 22 sakområden. En viktig faktor för att nå målet är ett strategiskt arbete med digitaliseringsfrågor på regional nivå. Därför erbjuds kommunala samverkansorgan, länsstyrelser och landsting möjlighet att bli signatärer till den digitala agendan. Det innebär att organisationerna ställer sig bakom det itpolitiska målet och gör ett frivilligt åtagande att ta fram en regional digital agenda. För att stödja detta arbete fick i län ett uppdrag av regeringen att främja arbetet med regionala digitala agendor och sprida goda exempel mellan länen. hade representanter för 18 län signerat en sådan avsiktsförklaring. Många av länen involverar flera olika parter, exempelvis näringslivet, i sitt arbete med agendan. Därtill har närmare 130 företag och organisationer från olika samhällssektorer blivit signatärer, vilket innebär att de ställer sig bakom det it-politiska målet och åtar sig att presentera hur de kan bidra till dess genomförande. tillsatte regeringen med uppdrag att verka för att det it-politiska målet i agendan uppnås och att regeringens ambitioner inom området fullföljs (dir. 2012:61). En del av kommissionens uppdrag är att ta fram indikatorer för att mäta måluppfyllelsen. överlämnade sitt första betänkande , En digital agenda i människans tjänst – digitala ekosystem, dess aktörer och drivkrafter (SOU 2013:31). Be- tänkandet innehåller en överblick över tidigare motsvarande it-kommissioner samt en beskrivning av de viktigaste aktörerna inom den digitala agendans sakområden. För fem av agendans sakområden: digitalt innanförskap, jämställdhet, skola och undervisning, digital kompetens samt entreprenörskap och företagsutveckling föreslås indikatorer och en uppföljning av insatser och åtgärder. konstaterar att många av de förslag som tidigare it-kommissioner lämnat till stor del har genomförts, t.ex. bättre vidareutnyttjande av offentlig data, åtgärder för att minska det digitala utanförskapet och inrättande av ett användningsforum. (För redovisning av digitaliseringsarbetet inom kulturområdet, se ut- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 giftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid). Genom att en så stor andel som möjligt av invånare och företag är digitalt delaktiga ökar möjlighet att nå målet att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Alla som vill ska kunna använda de möjligheter som digitaliseringen erbjuder. I internationell jämförelse ligger bra till när det gäller digital delaktighet. har lyckats nå ut till den breda befolkningen på ett annat sätt än många andra länder. Den största delen av befolkning använder internet regelbundet. Män använder i något större utsträckning än kvinnor internet för att uträtta ärenden samt köpa varor och tjänster. Den del som aldrig använt internet har sjunkit stadigt till , för män och för kvinnor. De som kvarstår som icke-användare finns bl.a. i de äldsta grupperna i samhället. Det är i sammanhanget värt att notera att ju lägre andelen är desto mer osäkert blir det statistiska underlaget (se tabell 4.3). PTS har en viktig roll i arbetet med att öka det digitala innanförskapet. Myndigheten har fortsatt arbeta med innovationstävlingar. Vidare har PTS fortsatt upphandla tjänster inom området elektronisk kommunikation och har arbetat med flera regeringsuppdrag som bl.a. syftar till att göra olika media tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. En annan viktig fråga för det digitala innanförskapet är att produkter och tjänster som exempelvis webbplatser är tillgängliga och användbara så att alla som vill kan använda dem. E- delegationen har tagit fram en vägledning för webbutveckling och samarbetar med PTS i syfte att bl.a. främja privata sektorns tillämpning av denna vägledning och att mäta tillgänglighet och användbarhet på privata aktörers webbplatser. Regeringen uppdrog åt och att ta fram en förstudie om ökad tillgänglighet till film på digitala biografer genom syntolkning. I uppdraget har tre tekniska helhetslösningar utvecklats som kan göra det möjligt att genomföra reguljära visningar med syntolkning på biografer. För att följa utvecklingen av digitaliseringen av kulturen uppdrog regeringen åt att genomföra en studie om hur scenkonstaktörer använder sig av digitaliseringen för att tillgängliggöra produktioner. Studien visar att en tredjedel av de tillfrågade scenkonstinstitutionerna påbörjat arbetet med digitalisering. pekar på att en ökad tillgänglighet till scenkonst genom digitaliseringen torde ha goda förutsättningar i ett land som där många människor är kulturaktiva och befolkningen är förhållandevis tidiga i att ta till sig ny teknik. Dessutom inrättade regeringen Användningsforum, vars kansli ligger på Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam), för att säkerställa att användarperspektivet diskuteras i ett forum mellan offentlig sektor, näringsliv och forskarsamhället. Forumet har identifierat inriktningsområden för att kunna exemplifiera arbetssätt och modeller för att öka tillgängligheten och användbarheten i digitala lösningar. Regeringen uppdrog även åt Handisam att utveckla ett system för uppföljning av e-tillgänglighet samt en hållbar statistik om tillgång och användning inom itområdet. I uppdraget definieras e-tillgänglighet som att digitala lösningar ska kunna användas av alla oavsett funktionsförmåga. Dessutom säkerställs uppföljning av e-tillgänglighet genom att it-statistiken nu även omfattar personer med funktionsnedsättning och personer i åldern 75– samt genom förbättrad mätmetod av webbtillgänglighet och användarnas upplevelse. För att få överblick över de många aktörer som arbetar med de digitala delaktighetsfrågorna har regeringen givit () i uppdrag att kartlägga hur frivilliga krafter i samhället bidrar till att öka den digitala delaktigheten. Bland annat påpekar LNU den viktiga roll haft för att ökad den digitala delaktigheten i samhället. Personer med psykiskt funktionsnedsättning, äldre kvinnor med invandrarbakgrund och gruppen med socialt och ekonomiskt utanförskap nämns som de allra mest utsatta grupperna i sammanhanget. Andelen kvinnor i it-yrken är fortfarande låg enligt SCB, kvinnor och män. Andelen kvinnor som utexaminerats från en it-utbildning på universitets- eller högskolenivå är också fortsatt låg enligt siffror från , men andelen har ändå ökat något, från kvinnor och män /kvinnor och män /12. har valt jämställdhet som ett av sina första fokusområden. Kommissionen konstaterar i sitt betänkande En digital agenda i människans tjänst att den generella användningen av it i skiljer sig väldigt lite mellan kvinnor och män. En skillnad är dock att män som grupp är än kvinnor med att testa ny teknik. Regeringen tillsatte en särskild utredare i syfte att se över åtgärder för att öka småföretagens it-användning (dir. 2011:54). Utredningen lämnade sitt slutbetänkande , Små företag – stora möjligheter med it (SOU 2012:63), vilket bereds inom . Även har i sitt betänkande En digital agenda i människans tjänst berört frågan om it och småföretag. är en av de ledande länderna avseende tillgången till teknik, men landets position är sämre avseende användningen av tekniken.