prop · H003148 · 2013-04-16 00:00:00 — Om anställningstiden understiger ska EU-blåkortet beviljas för den faktiska anställningstiden med ett tillägg av . Tillägget ger möjlighet för utlänningen att vistas i för att söka ny högkvalificerad anställning. Giltighetstiden för ett EU- blåkort får dock inte heller i dessa situationer överstiga . Ett EU- blåkort förutsätts inte kunna beviljas än (jfr 1 §), utom i fall som avser förlängning av tillståndstiden beroende på anställningserbjudandets längd. Om utlänningen exempelvis erbjudits en anställning hos en arbetsgivare , ska ett första EU-blåkort beviljas . Vid en förlängningsansökan ska, om villkoren för EU-blåkort är uppfyllda, ett nytt EU-blåkort utfärdas och . Skulle anställningserbjudandet gälla och innebär detta att det första EU-blåkortet beviljas och vid en ansökan om förlängning av tillståndstiden ett nytt EU-blåkort utfärdas . I ett sådant förlängningsfall kan det således bli aktuellt med en kortare tids tillstånd. Om anställningserbjudandet avser än , t.ex. en tillsvidareanställning, ska ett första EU-blåkort gälla , med möjlighet till förlängning (se 6 §). Av andra stycket framgår att den sammanlagda tillståndstiden för ett eller flera EU-blåkort utfärdade av inte får överstiga . Att en utlänning haft ett EU-blåkort utfärdat av utgör således hinder för att beviljas ytterligare EU-blåkort här. Tredje stycket innehåller en upplysningsbestämmelse som anger att det av 5 kap. 5 § framgår att den som haft ett EU-blåkort kan beviljas permanent uppehållstillstånd. 6 § Tillståndstiden för ett EU-blåkort ska förlängas om förutsättningarna i 1 § är uppfyllda och den sammanlagda tillståndstiden inte överstiger den tid som anges i 5 § andra stycket. Tillståndstiden för ett EU-blåkort får inte förlängas om 1.tillståndet har förvärvats på ett bedrägligt sätt, 2.bevis om tillståndet har förfalskats eller ändrats i något avseende, 3. utlänningen vid ansökningstillfället avseende EU-blåkortet inte uppfyllde Prop. 2012/13:148 kraven i 1 §, 4.utlänningen vistas i av andra skäl än dem som EU-blåkortet beviljades för, 5.utlänningen har bytt till en annan anställning eller till ett annat slag av arbete än vad EU-blåkortet är knutet till, 6.utlänningen inte har fullgjort anmälningsskyldigheten enligt 9 §, eller 7.utlänningen utgör ett hot mot allmän ordning, allmän säkerhet eller allmän folkhälsa. Det som föreskrivs i andra stycket 6 hindrar inte att tillståndstiden för ett EU- blåkort förlängs om utlänningen visar att bristen att fullgöra anmälningsskyldigheten enligt 9 § beror på orsaker som han eller hon inte råder över. 2012/13:148 avtalade lönen inte längre når upp till den lönetröskel som anges i 1 § är orsaker som han eller hon inte råder över, kan enligt tredje stycket tillståndstiden ändå förlängas. Tillståndets koppling till en viss anställning och ett visst slag av arbete 7 § Ett EU-blåkort ska knytas till en viss anställning och avse ett visst slag av arbete. Därefter ska ett EU-blåkort endast knytas till ett visst slag av arbete. Vid beräkningen av den tvåårsperiod under vilken EU-blåkortet ska knytas till såväl viss anställning som slag av arbete, ska även den tid som utlänningen haft ett tidigare EU-blåkort utfärdat av räknas in. Om anställningen upphör för ett EU-blåkort, får utlänningen vistas i för att ansöka om ny anställning. Tidsperioden börjar löpa när anställningen upphör. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om tillståndets koppling till viss anställning och visst slag av arbete. Övervägandena finns i avsnitt 9.5. Genom paragrafen genomförs delvis artikel 12 i blåkorts- direktivet. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets synpunkter. Av första stycket följer att EU-blåkortet ska begränsas till att avse den anställning som låg till grund för beviljandet av EU-blåkortet och således knytas till en viss anställning och avse ett visst slag av arbete. Det innebär att en utlänning måste söka nytt EU-blåkort om han eller hon får en ny anställning. Om däremot utlänningen får en ny arbetsgivare på grund av övergång av verksamhet enligt 6 b § lag (1982:80) om anställningsskydd behöver nytt EU-blåkort inte sökas, eftersom det är fråga om samma anställning. Efter en sammanlagd tillståndstid ska ett EU-blåkort endast knytas till visst slag av arbete. Av andra stycket framgår att den tid som en utlänning tidigare haft EU-blåkort utfärdat av ska räknas in vid beräkningen av den tvåårsperiod som ett EU-blåkort ska vara knutet till viss anställning och slag av arbete. Av tredje stycket framgår att en utlänning som har ett EU-blåkort och som blir arbetslös ska ha rätt att av söka ny anställning i från det att anställningen upphörde. Det står utlänningen fritt att söka nytt EU-blåkort eller ett nationellt uppehållstillstånd och arbetstillstånd. Att ska underrättas om att en anställning upphör framgår av 9 §. 8 § En utlänning som vill byta till en annan anställning än den som EU-blåkortet är knutet till , eller som vill byta till annat slag av arbete, ska ansöka om ett nytt EU-blåkort. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om byte av anställning och byte av slag av arbete. Övervägandena finns i avsnitt 9.5. Genom paragrafen genomförs delvis artikel 12 i direktivet. Byte av slag av arbete förutsätter att utlänningen på nytt ansöker om Prop. 2012/13:148 EU-blåkort. Detta gäller även vid byte av anställning under de två första åren en utlänning har denna typ av tillstånd (EU-blåkort). 9 § Den som har ett EU-blåkort ska anmäla till om 1.anställningen upphör, eller 2.den avtalade lönen inte längre når upp till den lönetröskel som ligger till grund för EU-blåkortet. Paragrafen, som är ny, innehåller en anmälningsskyldighet för den som har EU-blåkort. Övervägandena finns i avsnitt 9.6. Genom paragrafen genomförs artiklarna 12.2 och 13.4 i blåkortsdirektivet. Enligt paragrafen ska den som har EU-blåkort anmäla till om anställningen upphör eller om den avtalade lönen inte längre når upp till den lönetröskel som ligger till grund för EU- blåkortet, dvs. den lönetröskel som gällde då EU-blåkortet beviljades eller när tillståndstiden förlängdes. I de fall den som har EU-blåkort nyttjar förmåner och andra rättigheter för en arbetstagare, t.ex. frånvaro på grund av sjukskrivning eller föräldraledighet, vilket kan påverka den faktiska löneutbetalningen, föranleder inte detta förhållande någon anmälningsskyldighet. Underlåtenhet från utlänningens sida att uppfylla sin anmälningsskyldighet medför enligt 6 och 12 §§ med något undantag att tillståndet inte får förlängas respektive ska återkallas. 10 § Familjemedlemmar som avses i 5 kap. 3 § första stycket 13 till den som har ett EU-blåkort, ska beviljas uppehållstillstånd. Familjemedlemmens uppehållstillstånd ska gälla som EU-blåkortet. För barn som åberopar anknytning till den som har EU-blåkort eller till hans eller hennes make eller sambo gäller 5 kap. 17 § andra stycket. 2012/13:148 eller hennes make eller sambo. Med barn, inbegripet adoptivbarn, avses en person som är (1 kap. 2 §). Endast ogifta barn omfattas av rätten. Uppehållstillstånd som beviljas till familjemedlemmar ska gälla som gäller för den som har EU-blåkort. Enligt andra stycket får uppehållstillstånd till barn beviljas endast efter medgivande också av den förälder till vilken anknytning inte åberopas, om den föräldern har del i vårdnaden om barnet. I tredje stycket hänvisas till paragrafer som införts med anledning av familjeåterföreningsdirektivet och som anger i vilka fall familje- medlemmar får nekas uppehållstillstånd (prop. 2005/06:72). Det gäller bl.a. i fall då oriktiga uppgifter medvetet lämnats eller omständigheter medvetet förtigits av betydelse för att få uppehållstillstånd och då utlänningen utgör ett hot mot allmän ordning och säkerhet. En familjemedlem till den som har EU-blåkort utfärdat av en annan medlemsstat, och som vistats tillsammans med honom eller henne i den staten, får dock inte vägras uppehållstillstånd med stöd av bestämmelser som följer av familjeåterföreningsdirektivet, t.ex. att utlänningen utgör hot mot allmän ordning och allmän säkerhet. Bestämmelser som införts med anledning av familjeåterföreningsdirektivet gäller endast för familjemedlemmar som återförenas med den som har EU-blåkort i den första EU-staten och i de fall familjen ännu inte var bildad i den första medlemsstaten. När ansökan om uppehållstillstånd för en familjemedlem ska vara gjord 11 § En familjemedlem som avses i 10 § ska ha ansökt om och beviljats ett uppehållstillstånd före inresan i landet. En ansökan får inte bifallas efter inresan. Det som föreskrivs i första stycket gäller dock inte om 1.ansökan om uppehållstillstånd avser förlängning av ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som beviljats på grund av anknytning till en utlänning som har ett EU-blåkort, 2.sökanden har beviljats uppehållstillstånd av en annan EU-stat på grund av anknytning till en utlänning som avses i 4 § tredje stycket, om ansökan ges in senast efter inresan i , eller 3.familjemedlemmen har återtagits enligt 14 § och den person som familjemedlemmen har anknytning till ansöker om nytt EU-blåkort. Slutligen framgår av punkten 3 att familjemedlem som återtagits till från en annan EU-stat på grund av att anknytningspersonen fått avslag på ansökan om EU-blåkort i den medlemsstaten också får ansöka om uppehållstillstånd efter inresan i . 12 § Ett EU-blåkort ska återkallas om 1.tillståndet har förvärvats på ett bedrägligt sätt, 2.bevis om tillståndet har förfalskats eller ändrats i något avseende, 3.utlänningen vid ansökningstillfället avseende EU-blåkortet inte uppfyllde kraven i 1 §, 4.den avtalade lönen enligt 1 § första stycket 1 inte längre når upp till den lönetröskel som ligger till grund för EU-blåkortet, 5.förutsättningarna i 1 § första stycket 2 är uppfyllda, 6.utlänningen vistas i av andra skäl än dem som EU-blåkortet beviljades för, 7.utlänningen har bytt till en annan anställning eller till ett annat slag av arbete än vad EU-blåkortet är knutet till, 8.utlänningen har varit arbetslös mer än i följd, 9.utlänningen inte har fullgjort anmälningsskyldigheten enligt 9 §, eller 10.utlänningen utgör ett hot mot allmän ordning, allmän säkerhet eller allmän folkhälsa. Ett EU-blåkort ska inte återkallas enligt första stycket 9 om utlänningen visar att bristen att fullgöra anmälningsskyldigheten enligt 9 § beror på orsaker som han eller hon inte råder över. Paragrafen, som är ny, behandlar återkallelse av EU-blåkort. Övervägandena finns i avsnitt 9.6. Genom paragrafen genomförs artiklarna 9 och 13.1 i blåkortsdirektivet. Av första stycket punkten 1 framgår att ett EU-blåkort ska återkallas om tillståndet har förvärvats på ett bedrägligt sätt. Det kan t.ex. ha framkommit att anställningserbjudandet eller andra handlingar som låg till grund för beviljande av tillståndet var falska eller förfalskade. Punkten 2 avser det fallet att bevis om tillstånd förfalskats eller ändrats i något avseende. Med bevis om tillståndet avses själva tillståndsbeviset, dvs. Tillståndet ska också återkallas om utlänningen vid det första ansökningstillfället inte uppfyllde kraven i 1 § (punkten 3) eller om den avtalade lönen inte längre når upp till den lönetröskel som ligger till grund för EU-blåkortet, dvs. den lönetröskel som gällde när EU-blåkortet beviljades eller då tillståndstiden förlängdes (punkten 4). Återkallelse av EU-blåkort enligt punkten 4 ska dock inte ske om den avtalade lönen inte når upp till den lönetröskel som anges i 1 § på grund av att den som har EU-blåkort nyttjar förmåner och andra rättigheter för en arbetstagare, som kan påverka den faktiska löneutbetalningen, t.ex. frånvaro på grund av sjukskrivning eller föräldraledighet. Ett EU-blåkort bör också kunna återkallas om förutsättningarna i 1 § första stycket 2 är uppfyllda, dvs. att lönen, försäkringsskyddet och övriga anställningsvillkor är sämre än de villkor som följer av svenska kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen (punkten 5). Enligt punkten 6 ska tillståndet vidare återkallas om det framkommer att 2012/13:148 utlänningen inte tillträtt den anställning som EU-blåkortet beviljades för. Av 8 § framgår att en utlänning som vill byta till en annan anställning eller till ett annat slag av arbete ska ansöka om nytt EU-blåkort. Ett EU- blåkort ska återkallas om det framkommer att utlänningen har påbörjat en ny anställning utan att ha ansökt om nytt tillstånd (punkten 7). Punkten 7 har utformats i enlighet med Lagrådets synpunkter. Av punkten 8 framgår också att EU-blåkort ska återkallas om utlänningen varit arbetslös mer än i följd. Vidare framgår av punkten 9 att underlåtenhet att fullgöra anmälningsskyldigheten om att arbetslöshet inträffat eller att den avtalade lönen inte längre når upp till den lönetröskel som ligger till grund för EU-blåkortet (jfr 9 §) ska medföra att EU-blåkortet återkallas (se dock nedan). Slutligen framgår av punkten 10 att ett EU-blåkort ska återkallas om det framkommer uppgift om att utlänningen utgör ett hot mot allmän ordning, allmän säkerhet eller allmän folkhälsa. Om utlänningen kan visa att anledningen till varför han eller hon inte fullgjort sin skyldighet att anmäla inträffad arbetslöshet eller att den avtalade lönen inte längre når upp till den nivå som anges i 1 § är orsaker som han eller hon inte råder över, ska enligt andra stycket återkallelse av tillståndet inte ske. 13 § Ett uppehållstillstånd som beviljats en familjemedlem enligt 10 § får återkallas om 1.anknytningen till den som har EU-blåkort bryts eller om hans eller hennes EU-blåkort återkallas, eller 2.familjemedlemmen utgör ett hot mot allmän ordning, allmän säkerhet eller allmän folkhälsa. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om återkallelse av uppehållstillstånd för familjemedlemmar. Övervägandena finns i avsnitt 10.4. Genom paragrafen genomförs delvis artikel 15 i blåkortsdirektivet. Av punkten 1 framgår att uppehållstillstånd som beviljats make eller sambo till den som har EU-blåkort får återkallas om förhållandet upphör tillståndet gäller. I sådant fall ska även uppehållstillstånd för makens eller sambons barn återkallas (prop. 2005/06:72 s. 49) Vidare får uppehållstillstånd för familjemedlem återkallas om utlänningens EU- blåkort återkallas. Bestämmelser om återkallelse av uppehållstillstånd finns i 7 kap. Vid genomförandet i svensk rätt av familjeåterföreningsdirektivets artikel 6.2, som rör möjlighet att återkalla ett uppehållstillstånd för familjemedlem av hänsyn till allmän ordning, säkerhet eller hälsa bedömdes svensk lagstiftning överensstämma med direktivets artikel och föranledde därmed inte någon författningsändring (prop. 2005/06:72 s. 50). Eftersom återkallelse av uppehållstillstånd för familjemedlem till den som har EU-blåkort tas in i ett särskilt kapitel i utlänningslagen regleras, vilket anges i punkten 2, möjligheten att återkalla uppehållstillstånd för familjemedlem av hänsyn till allmän ordning, allmän säkerhet eller allmän folkhälsa i den nya paragrafen. Återtagande av en utlänning som har EU-blåkort och hans eller Prop. 2012/13:148 hennes familjemedlemmar 14 § Om en annan EU-stat har avslagit en ansökan om EU-blåkort från en utlänning som har, eller vid tiden för ansökan i den andra EU-staten hade, ett EU-blåkort utfärdat av , och den andra EU-staten har ålagt utlänningen och medföljande familjemedlemmar att lämna den medlemsstaten, ska de återtas till . Utlänningen och hans eller hennes familjemedlemmar som har återtagits får vistas här i landet från inresan även om EU-blåkortet inte längre gäller eller har återkallats. Paragrafen, som är ny, innehåller bestämmelser om återtagande av utlänning som har EU-blåkort och dennes familjemedlemmar. Övervägandena finns i avsnitt 13.7. Genom paragrafen genomförs artikel 18.4 b i blåkortsdirektivet. Om en annan EU-stat har avslagit en ansökan om EU-blåkort från en utlänning som har, eller för ansökan hade, ett gällande EU-blåkort utfärdat av följer av paragrafen att utlänningen och familjemedlemmarna ska återtas av . När de har återtagits har de rätt att vistas här i landet av från inresan även om EU-blåkortet inte längre gäller. har den som har återtagits till möjlighet att ansöka om och beviljas nytt EU- blåkort respektive nationellt uppehållstillstånd och arbetstillstånd, jfr 4 §, 5 kap. 18 a § och 6 kap. 4 §. 15 § Beslut enligt detta kapitel meddelas av . Paragrafen, som är ny, anger behörig myndighet. Övervägandena finns i avsnitt 9.9 och 15. Av paragrafen framgår att det är som fattar beslut i ärenden som rör EU-blåkort. Att beslut kan överklagas till en migrationsdomstol och om prövningstillstånd meddelas till Migrationsöverdomstolen framgår av 14 kap. 3 § och 16 kap. 9 § första stycket och 11 § första stycket. 16 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om lönetröskeln enligt 1 § första stycket 1. Paragrafen, som är ny, innehåller en upplysning om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om lönetröskeln för högkvalificerad anställning. Övervägandena finns i avsnitt 8.3. 10 § Ett beslut ska vara skriftligt och innehålla de skäl som ligger till grund för beslutet om det avser tredjelandsmedborgares ställning som varaktigt bosatt i , avvisning eller utvisning, förlängning eller upphävande av tidsfrist för frivillig avresa, förvar eller uppsikt, eller Vid beslut i fråga om nationell visering får skälen som ligger till grund för beslutet utelämnas. En utlänning har dock alltid rätt till motivering av ett beslut i fråga om nationell visering, om beslutet går utlänningen emot och utlänningen omfattas av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och å andra sidan om fri rörlighet för personer, utan att vara medborgare i en EES-stat eller i . Paragrafen innehåller bestämmelser om utformningen av vissa beslut. Övervägandena finns i avsnitt 9.8. Ändringarna genomför artikel 11.3 i blåkortsdirektivet. Första stycket har ändrats så att även beslut i ärenden om arbets- tillstånd ska vara skriftliga och innehålla de skäl som ligger till grund för beslutet. Det innebär att dels beslut om arbetstillstånd som fattats enligt nuvarande bestämmelser i utlänningslagstiftningen dels beslut om sådant kombinerat uppehålls- och arbetstillstånd som ett EU-blåkort utgör omfattas av skriftlighetskrav och krav på att beslutet ska vara motiverat. Som en följd av att arbetstillstånd ska vara motiverade har en redaktionell ändring gjorts i andra stycket första meningen. 3 § beslut får överklagas till en migrationsdomstol, om beslutet innebär avvisning eller utvisning, avslag på en ansökan om uppehållstillstånd, arbetstillstånd eller tredjelandsmedborgares ställning som varaktigt bosatt i , eller återkallelse av ett uppehållstillstånd, arbetstillstånd eller tredjelandsmedborgares ställning som varaktigt bosatt i . Paragrafen behandlar överklagande av beslut. Övervägandena finns i avsnitt 9.9. Genom ändringen genomförs artikel 11.3 i blåkortsdirektivet. Paragrafen har ändrats så att även beslut om avslag på en ansökan om arbetstillstånd och beslut om återkallelse av arbetstillstånd får överklagas till en migrationsdomstol. Detta innebär att även ett sådant uppehålls- och arbetstillstånd som avses i 6 a kap. 1 § (EU-blåkort) omfattas av paragrafens tillämpningsområde. beslut att avslå en ansökan om EU-blåkort eller återkalla ett sådant tillstånd får alltså Prop. 2012/13:148 överklagas. 2 a § Regeringen får meddela föreskrifter om avgifter för handläggningen av ärenden om uppehållstillstånd och arbetstillstånd. Sådana föreskrifter får inte innebära att avgift tas ut för handläggning av ärenden om uppehållstillstånd som gäller 2.familjeåterförening med personer som fått uppehållstillstånd på grund av skyddsbehov eller synnerligen ömmande omständigheter, 3.vidarebosättning i , eller 4.personer som omfattas av eller andra internationella avtal. Paragrafen, som är ny, innehåller ett bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om avgifter för handläggning av uppehållstillstånd och arbetstillstånd. Övervägandena finns i avsnitt 16. Enligt första stycket får regeringen meddela föreskrifter om avgifter för handläggningen av ärenden om uppehållstillstånd och arbetstillstånd. Av andra stycket framgår att avgift inte får tas ut för handläggning av vissa ärenden om uppehållstillstånd. Det gäller handläggning av ärenden om uppehållstillstånd som avser skyddsbehövande och ärenden om familjeåterförening med personer som fått uppehållstillstånd på grund av skyddsbehov eller synnerligen ömmande omständigheter. Vidare ska personer som tas ut på den s.k. flyktingkvoten för vidarebosättning i undantas från ansökningsavgift. Även personer som omfattas av eller andra internationella avtal undantas från ansöknings- avgift. Bemyndigandet fanns tidigare i prop. 2000/01:100, s. 153, bet. 2000/01:FiU27, rskr. 2000/01:279. 19.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll 19.3Förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) 4 § Utländska medborgare ska, när det gäller rätt till studiestöd enligt denna lag, jämställas med svenska medborgare om de på grund av anställning eller etablering som egenföretagare här i landet kan härleda rättigheter i fråga om sociala förmåner från 2.avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES), eller 3.avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan, och å andra sidan om fri rörlighet för personer. Första stycket gäller även familjemedlemmar som avses i 3 a kap. 2 § utlänningslagen (2005:716) till sådana utländska medborgare. Paragrafen innehåller bestämmelser om studiestöd. Övervägandena finns i avsnitt 11.5. Paragrafen har ändrats så att bestämmelsen i nuvarande tredje stycket har flyttats till 9 §. 5 § Utländska medborgare med permanent uppehållsrätt i som kan härleda rättigheter i fråga om sociala förmåner från ska, när det gäller rätt till studiestöd enligt denna lag, jämställas med svenska medborgare. Paragrafen innehåller bestämmelser om studiestöd. Övervägandena finns i avsnitt 11.5. 2.ställning som varaktigt bosatta i en annan EU-stat men har uppehållstillstånd 3.ett EU-blåkort enligt 6 a kap. 1 § utlänningslagen (2005:716). Paragrafen innehåller bestämmelser om studiestöd. Övervägandena finns i avsnitt 11.5. Ändringen genomför delvis artikel 14 i blåkortsdirektivet. Tredje punkten, som är ny, innebär att en utländsk medborgare som har ett uppehålls- och arbetstillstånd enligt 6 a kap. 1 § utlänningslagen (2005:716), dvs. har ett EU-blåkort utfärdat av , ska jämställas med svenska medborgare när det gäller rätt till studiestöd enligt studiestödslagen vid studier i . Bestämmelsen i nuvarande andra stycket har flyttats till 9 § och bestämmelsen i nuvarande tredje stycket har flyttats till 8 §. Övriga ändringar är endast redaktionella. 7 § Utländska medborgare som kan härleda rättigheter i fråga om familjeförmåner från ska, när det gäller rätt till studiehjälp i form av studiebidrag och extra tillägg enligt denna lag, jämställas med svenska medborgare, om de är 1.gästforskare som avses i lagen (2008:290) om godkännande för forskningshuvudmän att ta emot gästforskare med uppehållstillstånd i för forskning, 2.familjemedlemmar till en gästforskare som avses i 1 och har uppehållstillstånd i , eller 3.familjemedlemmar till en utländsk medborgare som har ett EU-blåkort enligt 6 a kap. 1 § utlänningslagen (2005:716) och själva har uppehållstillstånd och ska studera i . Paragrafen innehåller bestämmelser om studiestöd. Övervägandena finns i avsnitt 11.5. Ändringen genomför delvis artikel 14 i blåkortsdirektivet. Tredje punkten, som är ny, innebär att familjemedlemmar till en utländsk medborgare som har ett EU-blåkort utfärdat av som själva har uppehållstillstånd i ska jämställas med svenska medborgare när det gäller rätt till studiehjälp i form av studiebidrag och extra tillägg. Detta gäller vid studier i .