prop · H10330 · 2013-10-15 00:00:00 — c)andra tillgångar som inte är godtagbara för centralbanker men som är omsättningsbara, till exempel aktier som är noterade på en erkänd börs, guld, aktieinstrument kopplade till större index, garanterade obligationer, säkerställda obliga tioner, företagsobligationer och fonder baserade på dessa till gångar. I den rapport som avses i punkt 3 ska det beaktas om och iså fall i vilken omfattning standbykreditmöjligheter enligt ar tikel 416.1 e bör betraktas som likvid tillgång mot bakgrund av den internationella utvecklingen och med beaktande av europe iska särdrag, inklusive unionens monetära politik. ska i synnerhet undersöka om följande kriterier är ända målsenliga och vilka nivåer som är lämpliga för dessa definitio ner: a)Minsta handelsvolym för tillgångarna. b)Minsta utestående volym för tillgångarna. c)Krav på transparent prissättning och information efter han del. d)Kreditkvalitetsstegen som avses i del tre avdelning II kapi tel 2. e)Dokumenterad historisk prisstabilitet. f)Genomsnittlig handelsvolym och genomsnittlig storlek på affärerna. g)Största skillnad mellan köp- och säljkurs. h)Återstående löptid. i)Minsta omsättningskvot. 5.Senast den 31 januari 2014 ska dessutom rapportera a)enhetliga definitioner av hög och mycket hög likviditet och kreditkvalitet, b)de möjliga oavsedda konsekvenserna av definitionen av lik vida tillgångar på den monetära politiken och i vilken om fattning, i)en förteckning över likvida tillgångar som är fristående från förteckningen över av godtagbara till gångar kan ge institut incitament att ta med tillgångar som inte omfattas av definitionen av likvida tillgångar vid refinansieringstransaktioner, ii)en reglering av likviditeten kan avskräcka institut från att låna ut eller låna på den osäkrade penningmarknaden och detta leda till ett ifrågasättande av inriktningen på Eonia i genomförandet av den monetära politiken, iii)införandet av likviditetstäckningskravet kan göra det svå rare för centralbankerna att säkerställa prisstabilitet ge nom att använda befintliga ramar och instrument för den monetära politiken, och c)de operativa kraven för innehav av likvida tillgångar i enlig het med artikel 417 b–f i enlighet med utvecklingen av internationell lagstiftning. Krav på stabil nettofinansiering ide poster som ska rapporteras i enlighet med del sex avdelning III rapportera till kommissionen om huruvida och på vilket sätt det vore lämpligt att se till att institut använder stabila finan sieringskällor, inbegripet en bedömning av inverkan på verk samheten inom och riskprofilen för institut som är etablerade iunionen eller på finansmarknader eller ekonomin och banker nas utlåning, särskilt i fråga om utlåning till små och medelstora företag och finansiering av handel, inbegripet utlåning inom ramen för offentliga exportkreditförsäkringssystem och "pass through"-finansieringsmodeller, inklusive kompletterande hypo tekslånefinansiering. ska framför allt analysera den inver kan som stabila finansieringskällor har på olika bankmodellers refinansieringsstrukturer i unionen. Europeiska unionens officiella tidning L 176/289 2.EBA ska med utgångspunkt ide poster som ska rapporteras i enlighet med del sex avdelning III och i det enhetliga rapporteringsformat som avses i arti kel 415.3 och efter att ha samrått med ESRB också rapportera till kommissionen om metoder för fastställande av det belopp för stabil finansiering som instituten har tillgång till och behö ver och om lämpliga enhetliga definitioner för beräkning av ett sådant krav på stabil nettofinansiering, med särskild inriktning på a)de kategorier och viktningar som tillämpas på källorna till stabil finansiering i artikel 427.1, b)de kategorier och viktningar som tillämpas vid fastställande av kravet på stabil finansiering i artikel 428.1, c)metoder som ska tillhandahålla positiva och negativa incita ment för att uppmuntra till stabilare långsiktigare finansie ring av instituts tillgångar, affärsverksamhet, investeringar och finansiering, d)behovet av att utarbeta olika metoder för olika typer av institut. Kommissionen ska med beaktande av de rapporter som avses i punkt 2 och 3 och med fullt beaktande av banksektorns mångfald i unionen om lämpligt lägga fram ett lagstiftningsförslag för Europaparlamen tet och rådet om hur det ska säkerställas att instituten använder stabila finansieringskällor. 1.Kommissionen ska på grundval av resultatet av den rapport som avses i punkt 3 överlämna en rapport om bruttosoliditetsgradens inverkan och effektivitet till och rådet. 2.Vid behov ska rapporten åtföljas av ett lagstiftningsförslag om införande av ett lämpligt antal nivåer för den bruttosolidi tetsgrad som institut med olika affärsmodeller ska åläggas att följa, med förslag till en lämplig anpassning av dessa nivåer och eventuella lämpliga justeringar av kapitalmåttet och det sam manlagda exponeringsmåttet enligt artikel 429, om så krävs tillsammans med därtill hörande flexibilitetsåtgärder, inbegripet lämpliga ändringar av artikel 458 för att införa bruttosoliditets graden inom ramen för de åtgärder som omfattas av den ar tikeln. Vid tillämpningen av punkt 1 ska senast den 31 ok tober 2016 överlämna en rapport till kommissionen om minst följande: a)Huruvida den ram för bruttosoliditetsgraden som införs ge nom denna förordning och artiklarna 87 och 98 i direktiv /36/EU är det lämpliga verktyget för att tillfredsstäl lande och i tillräckligt hög grad stävja risken för alltför låg bruttosoliditet hos instituten. b)Fastställande av affärsmodeller som återspeglar institutens totala riskprofiler och införande av differentierade nivåer för dessa affärsmodellers grad av bruttosoliditet. c)Huruvida de krav som fastställs i artiklarna 76 och 87 i direktiv /36/EU i enlighet med artiklarna 73 och 97 i direktiv /36/EU för att hantera risken för alltför låg bruttosoliditet är tillräckliga för en sund förvaltning av denna risk från institutens sida och, om inte, vilka ytterligare för bättringar som krävs för att nå dessa mål. d)Huruvida och i så fall vilka ändringar av den beräknings metod som anges i artikel 429 som krävs för att se till att bruttosoliditetsgraden kan användas som en lämplig indika tor på ett instituts risk för alltför låg bruttosoliditet. e)Huruvida det exponeringsvärde för kontrakten i bilaga II som fastställs enligt den ursprungliga åtagandemetoden skil jer sig väsentligt från det exponeringsvärde som fastställs genom marknadsvärderingsmetoden vid beräkning av det sammanlagda exponeringsmåttet för bruttosoliditetsgraden. f)Huruvida det vore lämpligare att använda kapitalbas eller kärnprimärkapital som kapitalmått för bruttosoliditetsgraden isyfte att spåra risken för alltför låg bruttosoliditet och i så fall vilken justering av bruttosoliditetsgraden som vore lämp lig. g)Huruvida den konverteringsfaktor som avses i artikel 429.10 aför outnyttjade kreditmöjligheter som kan återtas villkors löst när som helst utan föregående avisering är tillräckligt försiktig med hänsyn till de belägg som har samlats in . h)Huruvida frekvensen och formatet för de upplysningar som avses i artikel 451 är ändamålsenliga. i)Vilken nivå som skulle vara lämplig för bruttosoliditetsgra den för var och en av de affärsmodeller som fastställs i enlighet med led b. j)Huruvida ett omfång för varje nivå av bruttosoliditetsgrad bör fastställas. L 176/290 Europeiska unionens officiella tidning k)Huruvida införandet av bruttosoliditetsgrad som ett krav för instituten skulle kräva ändringar av den ram för bruttosoli ditetsgraden som införs genom denna förordning och i så fall vilka. l)Huruvida införandet av bruttosoliditetsgrad som ett krav för instituten effektivt skulle begränsa risken för alltför låg brut tosoliditet hos dessa institut och i så fall huruvida samma bruttosoliditetsgrad bör gälla för alla institut eller om den bör fastställas utifrån riskprofil och affärsmodell samt insti tutens storlek och i detta fall vilka ytterligare justeringar eller övergångsperioder som skulle krävas. Den rapport som avses i punkt 3 ska minst omfatta pe rioden till och med och minst beakta följande: a)Hur införandet av bruttosoliditetsgrad, fastställd i enlighet med artikel 429, som ett krav instituten måste uppfylla skulle påverka i)finansmarknader i allmänhet och marknader för repor, derivat och säkerställda obligationer i synnerhet, ii)institutens stabilitet, iii)institutens affärsmodeller och balansräkningsstrukturer, särskilt vad gäller affärsområden med låg risk, såsom säljfrämjande kredit från banker för offentlig utveckling, kommunala lån, finansiering av bostadsfastigheter och andra områden med låg risk som regleras enligt natio nell lagstiftning, iv)flyttning av exponeringar till enheter som inte omfattas av tillsyn, v)finansiella innovationer, särskild utveckling av instru ment med inbäddad belåning, vi)institutens riskbeteende, vii)clearing-, avvecklings- och förvaringsverksamhet och driften av en central motpart, viii)cyklikalitet hos kapitalmåttet och det sammanlagda ex poneringsmåttet för bruttosoliditetsgraden, ix)bankernas utlåning, särskilt i fråga om utlåning till små och medelstora företag, lokala myndigheter, regionala myndigheter och enheter inom den offentliga sektorn och finansiering av handel, inbegripet utlåning inom ramen för offentliga exportkreditförsäkringssystem. b)Bruttosoliditetsgradens samverkan med de riskbaserade ka pitalbaskrav och likviditetskrav som fastställs i denna förord ning. c)Den inverkan som skillnader mellan de redovisningsstandar der som ska tillämpas enligt förordning (EG) nr 1606/2002, de redovisningsstandarder som ska tillämpas enligt direktiv /635/EEG och andra tillämpliga redovisningsramar och andra relevanta redovisningsramar har på möjligheten att jämföra bruttosoliditetsgraden. Exponering för överförd kreditrisk Kommissionen ska rapportera till och rådet om tillämpningen och effektivite ten av bestämmelserna i del fem mot bakgrund av utvecklingen på den internationella marknaden. ska kommissionen, efter att ha samrått med ESRB och , se över huruvida makrotillsyns reglerna i denna förordning och i direktiv /36/EU är till räcklig för att reducera systemrisker i sektorer, regioner och medlemsstater i Europeiska unionen och bland annat bedöma a)huruvida de nuvarande verktygen för makrotillsyn i denna förordning eller i direktiv /36/EU är verksamma, effek tiva och genomblickbara, b)huruvida täckningen och de tänkbara graderna av överlapp ning mellan de olika verktygen för makrotillsyn mot lik nande risker i denna förordning och i direktiv /36/EU är adekvata och vid behov föreslå nya makrotillsynsregler. c)hur internationellt överenskomna standarder för systemvik tiga institut samspelar med bestämmelserna i denna förord ning och i direktiv /36/EU, och vid behov föreslå nya regler, med beaktande av dessa internationellt överenskomna standarder. Kommissionen ska på grundval av samråd med ESRB och rapportera till parlamentet och rådet om den bedömning som avses i punkt 1 och vid behov överlämna ett lagstiftningsförslag till Europapar lamentet och rådet. Motpartskreditrisk och ursprunglig åtagandemetod Kommissionen ska göra en över syn av och utarbeta en rapport om tillämpningen av artikel 275 och lägga fram denna rapport för och rådet, vid behov åtföljd av ett lagstiftningsförslag. maxfEBRMi – IMi – DFi; · RW · captial ratio Europeiska unionens officiella tidning L 176/291 1.EBA ska tillsammans med lägga fram en rapport om hur denna förordning fungerar tillsammans med tillhörande skyldigheter enligt förordning (EU) nr 648/2012, i synnerhet vad gäller institut som driver en cen tral motpart, i syfte att undvika dubbla krav för derivattrans aktioner och därigenom undvika ökad regleringsrisk och ökade kostnader för behöriga myndigheters övervakning. 2.EBA ska övervaka och utvärdera tillämpningen av bestäm melserna om kapitalbaskraven för exponeringar mot en central motpart i enlighet med del tre avdelning II kapitel 6 avsnitt 9. ska rapportera till kommissio nen om dessa bestämmelsers inverkan och effektivitet. 3.Kommissionen ska se över och lämna en rapport om hur förenlig denna förordning är med bestämmelserna inom samma område i förordning (EU) nr 648/2012, kapitalbaskravet i del tre avdelning II kapitel 6 avsnitt 9 och överlämna denna rapport till och rådet, vid behov åtföljd av ett lagstiftningsförslag. Kommissionen ska rapportera om denna förordnings inverkan när det gäller att stimulera långsiktiga investeringar i tillväxtfrämjande infrastruktur. Definition av godtagbart kapital Kommissionen ska granska och rap portera om huruvida den definition av godtagbart kapital som tillämpas i del två avdelning III och del fyra är ändamålsenlig och överlämna sin rapport till och rådet, vid behov åtföljd av ett lagstiftningsförslag. Översyn av kapitalinstrument som får skrivas ned eller konverteras då ett institut är livskraftigt ska kommissionen se över och rapportera om hurvida denna förordning bör innehålla ett krav om nedskrivning av primärkapital- och supplementärkapitaltill skott i de fall då det fastslagits att ett institut är livskraftigt. Kommissionen ska överlämna rapporten till parlamentet och rådet, om lämpligt tillsammans med ett lags tiftningsförslag. Avdrag av förmånsbestämda pensionsplaner från kärnprimärkapitalposter ska utarbeta en rapport om huruvida den reviderade IAS 19, tillsammans med avdraget av nettopensionstillgångar enligt artikel 36.1 e och förändringar i nettopensionsskulderna leder till otillbörlig volatilitet i institu tens kapitalbas. Kommissionen ska med beaktande av EBA:s rapport utarbeta en rapport till och rådet i det ärende som avses i första stycket, om lämpligt tillsammans med ett lagstiftningsförslag om införande av en justering av förmånsbestämda nettopensionsfondstillgångar eller nettopensionsskulder för beräkning av kapitalbasen. Ändring av förordning (EU) nr 648/2012 Förordning (EU) nr 648/2012 ska ändras på följande sätt: 1.Följande kapitel ska läggas till i avdelning IV: Beräkningar och rapportering i enlighet med förordning (EU) nr 575/2013 Vid tillämpning av artikel 308 i och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av 2013 om om tillsynskrav för kreditinstitut och värdepap persföretag (*) ska en central motpart som har mottagit den anmälning som avses i artikel 301.2 b i den förord ningen beräkna KCCP i enlighet med punkt 2 i den här artikeln för alla kontrakt och transaktioner som den clearar för alla sina clearingmedlemmar som omfattas av täckningen för obeståndsfonden. En central motpart ska beräkna sitt hypotetiska kapital (KCCP) på följande sätt: = exponeringsvärdet före riskskydd, vilket är lika med den centrala motpartens expone ringsvärde mot clearingmedlem i till följd av alla kontrakt och transaktioner med denna clearingmedlem, beräknat utan beaktande av den säkerhet som ställts av denna clearing L 176/292 Europeiska unionens officiella tidning den initialsäkerhet som clearingmedlem i har ställt till den centrala motparten, det förfinansierade bidraget från clearingmed = en riskvikt på , och 3.En central motpart ska för de clearingmedlemmar som är institut göra den beräkning som krävs enligt punkt 2 minst kvartalsvis eller oftare, om de behöriga myndigheterna så begär. 4.EBA ska utarbeta förslag till tekniska standarder för genomförande som specificerar följande för tillämpning av punkt 3: a) Frekvens och tidpunkter för beräkningarna enligt punkt 2. b)I vilka situationer den behöriga myndigheten för ett in stitut som fungerar som clearingmedlem får kräva att beräkningar och rapportering ska ske oftare än vad som anges i led a. ska överlämna sina förslag till tekniska standarder för genomförande till kommissionen . Kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska standarder för genomförande som avses i första stycket i enlighet med artikel 15 i förordning (EU) nr 1093/2010." Allmänna regler för beräkning av KCCP Vid beräkningen enligt artikel 50a.2 ska följande gälla: a)En central motpart ska beräkna värdet för de expone ringar den har mot sina clearingmedlemmar på följande sätt: i)Exponeringar som följer av de kontrakt och trans aktioner som förtecknas i artikel 301.1 a och d I förordning (EU) nr 575/2013. ii)Exponeringar som följer av de kontrakt och trans aktioner som förtecknas i artikel 301.1 b, c och e i förordning (EU) nr 575/2013 ska beräknas i enlighet med den fullständiga metoden för finansiella säkerhe ter enligt artikel 223 i den förordningen med scha bloniserade volatilitetsjusteringar enligt artikel 223 och 224 i den förordningen. Det undantag som anges i artikel 285.3 i den förordningen ska inte ska till lämpas. iii)Exponeringar som följer av de transaktioner som inte förtecknas i artikel 301.1 i förordning (EU) nr 575/2013 och som endast medför avvecklingsrisk ska beräknas i enlighet med avdelning V del tre i den förordningen. b)För institut som omfattas av tillämpningsområdet för för ordning (EU) nr 575/2013 ska nettningsmängderna vara desamma som i avdelning II del tre i den förordningen. c)Vid beräkningen av de värden som avses i a ska den centrala motparten från sina exponeringar subtrahera de säkerheter som ställts av clearingmedlemmarna, efter ned skrivning genom schablonmässiga volatilitetsjusteringar i enlighet med den fullständiga metoden för finansiella sä kerheter enligt artikel 224 i förordning (EU) nr 575/2013. d)En central motpart ska beräkna sin exponering mot sina clearingmedlemmar vid transaktioner för värdepappers finansiering enligt den fullständiga metoden för finansiella säkerheter med schabloniserade volatilitetsjusteringar en ligt artiklarna 223 och 224 i förordning (EU) nr 575/2013. e)Om en central motpart har exponeringar mot en eller flera centrala motparter, ska den behandla varje sådan exponering som om den vore en exponering mot clea ringmedlemmar och ta med eventuell marginalsäkerhet eller förfinansierade bidrag som erhållits från dessa cen trala motparter i beräkningen av KCCP. f)Om en central motpart har ett bindande avtalsmässigt arrangemang med sina clearingmedlemmar som tillåter den att använda hela eller en del av den initialsäkerhet som den har mottagit från clearingmedlemmarna som om den var ett förfinansierat bidrag, ska den centrala motparten vid beräkningen enligt punkt 1 betrakta denna initialsäkerhet som förfinansierade bidrag och inte som initialsäkerhet. g)En central motpart ska vid tillämpning av marknadsvär deringsmetoden ersätta formeln i artikel 298.1 c ii i för ordning (EU) nr 575/2013 med följande: PCEred ¼ 0:15 · PCEgross þ 0:85 · NGR · PCEgross; där NGR:s täljare ska beräknas enligt artikel 274.1 i för ordning (EU) nr 575/2013 variationsmargi nalerna ändras vid utgången av avvecklingsperioden och nämnaren är bruttoersättningskostnaden. h)En central motpart ska vid tillämpning av marknadsvär deringsmetoden enligt artikel 274 i förordning (EU) nr 36/2013 ersätta formeln i artikel 298.1 c ii i den för ordningen med följande: PCEred ¼ 0:15 · PCEgross þ 0:85 · NGR · PCEgross Europeiska unionens officiella tidning L 176/293 där NGR:s täljare ska beräknas i enlighet med arti kel 274.1 i den förordningen variationsmar ginalerna ändras vid utgången av avvecklingsperioden och nämnaren är bruttoersättningskostnaden. i)Om en central motpart inte kan beräkna NGR-värdet enligt artikel 298.1 c ii i förordning (EU) nr 575/2013, ska den göra följande: i)Till de av clearingmedlemmarna som är institut och deras behöriga myndigheter anmäla att den inte kan beräkna NGR och varför den inte kan utföra beräk ningen. ii)får det sätta NGR-värdet till 0,3 vid den beräkning av PCEred som anges i led g. j)Om den centrala motparten fortfarande inte kan beräkna NGR-värdet vid utgången av den period som anges i led i ii, ska den göra följande: i)Upphöra att beräkna KCCP. ii)Till de av clearingmedlemmarna som är institut och deras behöriga myndigheter anmäla att den har upp hört att beräkna KCCP. k)Vid beräkningen av den möjliga framtida exponeringen för optioner och optioner att ingå swappavtal ("swap tions") i enlighet med marknadsvärderingsmetoden enligt artikel 274 i förordning (EU) nr 575/2013, ska en central motpart multiplicera kontraktets teoretiska belopp med det absoluta värdet på optionens delta (ðδV=δpÞ enligt artikel 280.1 a i den förordningen. l)Om en central motpart har mer än en obeståndsfond, ska den utföra beräkningen enligt artikel 50a.2 separat för varje obeståndsfond. Vid tillämpning av artikel 308 i förordning förordning (EU) nr 575/2013 ska en central motpart rapportera följande till de clearingmedlemmar som är institut och de behöriga myndigheterna: a)Det hypotetiska kapitalet (KCCP). b)Summan av de förfinansierade bidragen (DFCM). c)Beloppet av de förfinansierade finansiella medel som den enligt lag eller enligt avtal med sina clearingmedlemmar måste använda för att täcka sina förluster till följd av att en eller flera av clearingmedlemmarna har fallerat, innan den använder de övriga clearingmedlemmarnas bidrag till obeståndsfonden (DFCCP). d)Det totala antalet clearingmedlemmar (N). e)Koncentrationsfaktorn (β) enligt artikel 50d. f)Summan av alla avtalsenliga bidrag ðDFcCMÞ. Om en central motpart har mer än en obeståndsfond, ska den rapportera informationen i första stycket separat för varje obeståndsfond. 2.Den centrala motparten ska till de clearingmedlemmar som är institut anmäla ovanstående minst kvartalsvis eller oftare, om dessa clearingmedlemmars behöriga myndigheter så begär. 3.EBA ska utarbeta förstag till tekniska standarder för genomförande som specificerar a)den enhetliga för den rapportering som avses i punkt 1, b)frekvens och tidpunkter för den rapportering som avses i punkt 2, c)i vilka situationer den behöriga myndigheten för ett in stitut som fungerar som clearingmedlem får kräva att beräkningar och rapportering ska ske oftare än vad som anges i led b. ska överlämna sina förslag till tekniska standarder för genomförande till kommissionen . Kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska standarder för genomförande som avses i första stycket i enlighet med artikel 15 i förordning (EU) nr 1093/2010. Beräkning av specifika poster som ska rapporteras av den centrala motparten Vid tillämpning av artikel 50c ska följande gälla: a)Om en central motpart har regler enligt vilka den ska använda en del eller alla av sina finansiella medel paral lellt med de förfinansierade bidragen från clearingmed lemmarna på ett sätt som gör dessa medel likvärdiga med förfinansierade bidrag från en clearingmedlem ge nom hur de täcker förluster som den centrala motparten ådrar sig om en av clearingmedlemmarna fallerar eller blir insolvent, ska den centrala motparten addera det motsva rande värdet av dessa medel till DFCM. L 176/294 Europeiska unionens officiella tidning b) Om en central motpart har regler enligt vilka den ska använda en del eller alla av sina finansiella medel för att täcka sina förluster till följd av att en eller flera av dess clearingmedlemmar har fallerats efter att obestånds fonden är förbrukad men innan den begär de avtalsenliga bidragen från sina clearingmedlemmar, ska den centrala motparten addera det motsvarande värdet av dessa ytter ligare finansiella medel ðDFaCCP Þ till det totala värdet av de förfinansierade bidragen (DF) enligt följande: DF ¼ DFCCP þ DFCM þ DFaCCP . c)En central motpart ska beräkna koncentrationsfaktorn (β) i enlighet med följande formel: PCEred;1 þ PCEred;2 β ¼ Pi PCEred;i Upp efter dagen för ikraftträdandet av det sista av de 11 tekniska standarder för tillsyn som avses i slutet av punkt 3 andra stycket eller tills ett beslut enligt artikel 25 har fattats om godkännande av den centrala mot parten, beroende på vilken dag som infaller först, ska den centrala motparten tillämpa den behandling som avses i tredje stycket i denna punkt.