prop · H1031d25 · 2013-09-18 00:00:00 — Små företag (färre än tio anställda) använder it och internet generellt sett i mindre utsträckning än större företag. Enligt sammanställning av statliga myndigheters miljöledningsarbete, Miljöledning i staten 2012 (dnr M2013/611/S), angav av myndigheterna att de använt it för att minska sin energianvändning, vilket är en ökning . Den åtgärd flest myndigheter beskriver är att de fortsatt att införskaffa energisnål it-utrustning. Av myndigheterna anger att de använt it för att minska antalet tjänsteresor. Detta är en ökning jämfört med föregående år. De flesta myndigheter tillhandahåller teknik för video- och telekonferenser. Flera myndigheter nämnde att de deltar i projektet möten i myndigheter som driver, i enlighet med ett tidsbegränsat reglerings- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 brevsuppdrag, utifrån regeringens agenda It för en grönare förvaltning. har redovisat sitt uppdrag att genomföra pilotstudier av sina förslag till nya indikatorer inom området it för miljön (dnr N2012/5328/ITP). Rapporten bereds inom . Statistik från () visar att det bland företag med tio anställda eller fler är något mer förekommande än 2011 att miljöpolicy eller motsvarande innehåller främjande av resfria möten, minskad energiförbrukning vid användning av it samt hänsyn till energiförbrukningen vid val av system och hårdvara. Ungefär hälften av företag med tio anställda eller fler har en miljöpolicy eller motsvarande för att minska pappersförbrukningen vid utskrifter eller kopiering, en variabel som inte mätts specifikt tidigare. Att ligger bra till i internationella jämförelser kan till stor del bero på att har en hög andel användare i de äldre åldersgrupperna i förhållande till övriga världen, i enlighet med Di- analys. har också kommit längre än många andra länder med tillgänglighets- och användarfrågorna utan att lagstifta och har dessutom förbättrat möjligheterna för personer med funktionsnedsättningar att ta tillvara digitaliseringens möjligheter. Det digitala innanförskapet kan inbegripa många olika frågor. Det kan handla om allt från funktionshinderfrågor, användbarhet för alla, tillgänglighet i form av faktisk tillgång till dator och fasta eller mobila uppkopplingar med tillräcklig kapacitet eller möjlighet att få praktisk hjälp om problem uppstår, kompetensfrågor och digitalisering av t.ex. tidningar, litteratur och scenkonst. Detta innebär en utmaning när det gäller mätning och uppföljning av den digitala delaktigheten. Dessutom är det också en utmaning att få med samtliga grupper i samhället i mätningen och uppföljningen. Utvecklingen mot en ökad andel kvinnor i ityrken och inom it-utbildningen går långsamt. menar i sitt betänkande att det saknas starka och pådrivande aktörer inom området och menar att en ökad mobilisering är angelägen. Regeringen anser att den sneda köns-fördelningen inom it- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 området kan vara negativ för it-utvecklingen. Kvinnors potential utnyttjas inte fullt ut, vilket leder till att branschen går miste om värdefull kompetens. It-lösningar kan möjliggöra effektivare administration och it-användningen kan även öka företagens konkurrenskraft samt ge tillgång till nya marknader, ett exempel på det sistnämnda är e- handeln. Enligt analys har forskning visat att de tre största hindren för att småföretag använder sig av it är tidsåtgången för att installera och lära sig nya it-system, avgöra vilka it-lösningar som kan bidra till företagets utveckling samt investerings- och driftskostnader för it. Teknikutvecklingen är snabb och framförallt kommer utvecklingen av olika s.k. molntjänster sannolikt vara av betydelse för småföretagens ökade it-användning. Genom molntjänster kan företagen få tillgång till lämpliga it-system utan att behöva göra stora initiala investeringar i hård- eller mjukvara. Regeringen kan konstatera att de statliga myndigheterna ytterligare har ökat användningen av it i syfte att minska sin negativa miljöbelastning. Bland företagen har utvecklingen när det gäller innehållet i företagens miljöpolicys inte förändrats i någon större grad. Av tabell 4.3 framgår att andelen av befolkningen som använder sig av offentliga e-tjänster har ökat och att den uppgick till . Män använder sig av offentliga e-tjänster i något högre grad än kvinnor. Likaså har andelen företag som utnyttjar möjligheten till myndigheternas fullständiga elektroniska ärendehantering ökat. EU:s studie över e-förvaltning i Digital by default; or by Detour? visar att fortsatt har en hög användning av e-tjänster i relation till övriga och att de gemensamma tjänster som finns, t.ex. e-legitimation, är väl använda. När användningen av e-tjänster i jämförs med övriga utifrån kategorier av flera sammanhängande tjänster som är relevanta i särskilda skeenden (s.k. livshändelser) blir resultaten mer blandade. Inom kategorin Att starta ett företag hamnar på tionde plats. Inom kategorin Förlora och hitta ett jobb hamnar på 24:e plats (av 32). Inom kategorin Studera hamnar på 15:e plats. Regeringen fattade beslut om en ny strategi för digital samverkan mellan myndigheter, Med medborgaren i centrum – Regeringens strategi för en digitalt samverkande statsförvaltning. Strategins mål preciserar de övergripande mål och ställningstaganden som finns i den förvaltnings-politiska propositionen Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt (prop. 2009/10:175) och i den digitala agendan. Detta ligger också i linje med de grundläggande principerna för det internationella initiativet Open Government Partnership (OGP) samt den s.k. Malmödeklarationen och handlingsplan för e- förvaltning. Målen och delmålen för digitaliseringsarbetet i statsförvaltningen är: en enklare vardag för medborgare, -digitala tjänster ska utformas efter användarnas behov, -digitala tjänster ska vara enkla och säkra att använda, -det ska bli lättare att hitta rätt digital tjänst, öppnare förvaltning som stödjer innovation och delaktighet, -det ska bli lättare att hitta och använda öppna data, -fler ska kunna tillhandahålla statens digitala tjänster, -möjligheter till insyn och delaktighet i verksamheten ska öka, högre kvalitet och effektivitet i verksamheten, -statsförvaltningens informationsförsörjning ska bygga på gemensamma standarder, -statsförvaltningens informationssäkerhet ska förbättras samt -statsförvaltningens verksamhet ska effektiviseras genom ökad digitalisering. Delegationen för e-förvaltning (dir. 2009:19) (E-delegationen) ska i nära samverkan med koordinera de statliga myndig- heternas it-baserade utvecklingsprojekt samt följa upp dess effekter för medborgare, företagare och medarbetare. Delegationen koordinerar dessutom vissa it-standardiseringsfrågor samt bistår regeringen i det internationella arbetet på området. tilldelades E- delegationen ytterligare medel för förstudier och projekt, däribland Effektiv informationsförsörjning, e-Arkiv och e-Diarium samt Mina Fullmakter. Regeringen beslutade om en ändring i förordningen (2003:770) om statliga myndigheters elektroniska informationsutbyte för att driva på myndigheternas arbete med införandet av elektroniska beställningar. I denna första etapp omfattas ca 50 myndigheter. () har regeringens uppdrag att leda och samordna införandet av elektronisk handel i staten. ESV arbetar också tillsammans med Kammarkollegiet och Kommuner och Landsting (SKL) med att främja förutsättningarna för elektronisk handel. Detta för att skapa en kostnadseffektivare hantering av inköps- och fakturaprocesserna. Statens servicecenter erbjuder e-beställningar som tjänst åt statliga myndigheter. Verket för innovationssystem () fick i uppdrag av regeringen att utveckla , en teknisk plattform för förmedling av data som tillgängliggjorts elektroniskt för vidareutnyttjande. Målet är att plattformen ska vara enkel att använda, ha tydliga licenser och villkor, ge stöd för att data kan användas till innovationer samt möjliggöra delning av resurser och lösningar. Regeringen beslutade att det skulle finnas en myndighetsgemensam infrastruktur för säker meddelandeförmedling – Mina meddelanden. fick genom förordningen i uppdrag att förvalta infrastrukturen. Regeringen gav 2011 , , och Transport-styrelsen i uppdrag att främja och samordna myndigheternas arbete med e-förvaltning inom var sitt område. lämnade myndigheterna den tredje rapporten från uppdraget. I samband med den senaste rapporteringen lämnade de fyra myndigheterna även den gemensamma rapporten finansieringsmodell som går i takt med e- förvaltningens utveckling (dnr N2012/734/ITP). I rapporten lyfter myndigheterna frågan om att avgifter som tas ut mellan myndigheter i samband med hämtning av information hämmar ut- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 vecklingen av svensk e-förvaltning. De menar bl.a. att avgifter mellan myndigheter leder till onödig och kostsam dubbellagring av data eller till att vidareutnyttjande av information för tjänsteutveckling hämmas. E-delegationens nationella it-standardiserings- råd etablerades . Rådet utgör regeringens plattform för att hantera standardiseringsfrågor på it-området, även frågor som inte enbart avser e-förvaltning. Rådet samlar företrädare för de viktigaste intressenterna i staten, kommuner och landsting samt i intresseorganisationer och företag. bidrar också till att förbättra möjligheter att verka och påverka it-standardiseringsarbete på europeisk och global nivå. (Insatser inom e-förvaltning redovisas även under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning.) Antalet unika användare av e-legitimation5 uppskattades 2012 uppgå till ca 5,6 miljoner. Av alla svenskar hade en e- legitimation. I en undersökning, utförd av ESV , uppgav av de tillfrågade att de hade använt sin e-legitimation i någon myndighets e-tjänst. beslutade att bifalla förslagen i propositionen Myndigheters tillgång till tjänster för elektronisk identifiering (prop. 2012/13:123, bet. 2012/13:FiU37, rskr. 2012/13:212). En ny lag (2013:311) om valfrihetssystem i fråga om tjänster för elektronisk identifiering trädde därmed i kraft . Lagen gör det möjligt för myndigheter att få tillgång till elektroniska identifieringstjänster från alla leverantörer som lever upp till på förhand uppställda krav. Syftet är att öka tillgängligheten till e-legitimationer och öka valfriheten för användaren. Lagen innebär att de myndigheter som har behov av e-legitimationstjänster kan besluta att tillämpa valfrihetssystem och ansluta sig till ett system för säker elektronisk identifiering. 5 En e-legitimation är en elektronisk identitetshandling som kan användas för att identifiera innehavaren på elektronisk väg. E- legitimationen kan användas av t.ex. enskilda och företrädare för företag vid åtkomst till olika typer av e-tjänster. Genom en elektronisk signatur kan användaren också bekräfta lämnade uppgifter. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 sådant system ska tillhandahållas av en särskild myndighet, . Nämnden ska ställa upp de regler och krav som ska gälla för aktörerna i systemet. Alla leverantörer som ansöker om att få delta och uppfyller de uppställda kraven ska godkännas för deltagande i systemet. Den enskilde användaren har därefter möjlighet att välja e-legitimation från valfri godkänd leverantör. Regeringen har genom strategin Med medborgaren i centrum satt mål för det förvaltningsgemensamma arbetet. Det ger en tydligare riktning åt det gemensamma arbetet med att använda it för att utveckla statsförvaltningens verksamhet. För att kunna nå dessa mål krävs att offentlig sektor samverkar. E-delegationens arbete fokuserar på förvaltningsgemensamma tjänster där det naturligen inte finns någon myndighet som ensam kan ta ansvar för att utveckla och tillhandahålla tjänsten. EU:s jämförande studie samt de förstudier som E-delegationen i samverkan med myndigheterna tagit fram visar att det fortsatt finns stor utvecklingspotential för gemensamma digitala tjänster. För att verksamheterna ska kunna anpassas till nya förvaltningsgemensamma tjänster behöver principer och riktlinjer utformas, t.ex. standarder för utbyte och enhetlig användning av information. Utvecklingsmyndigheternas rapport, En finansieringsmodell som går i takt med e-förvaltningens utveckling (dnr N2012/734/ITP), visar på ett behov av att se över dagens finansieringsstruktur för utbyte av information mellan myndigheter. EU:s studie, E-delegationens och utvecklingsmyndigheternas arbete samt de nu aktuella utvecklingsprojekten, aktualiserar behovet av förbättrad styrning, finansiering, samordning och förvaltning av de gemensamma tjänsterna. Frågan om utvecklad samverkan med kommun- och landstingssektorn aktualiseras också. Kravet på likvärdig service till dem som inte använder digitala möjligheter ska också beaktas i utvecklingen. Antalet svenskar som inte, eller mycket sällan, använder internet är 1,2 miljoner (Svenskarna och internet 2012). Ut- gångspunkten bör vara en så långt möjlig likvärdig tillgång till service för alla och att alla människor ska kunna kommunicera med myndigheterna och ta del av deras information. Allt fler använder sig av offentliga e-tjänster och utnyttjar möjligheterna med myndigheternas elektroniska ärendehandläggning. Det är i många fall en grundläggande förutsättning att användaren då kan identifieras elektroniskt. E-legitimat- ioner är därför viktiga för att ärenden ska kunna hanteras på ett enkelt och tillförlitligt sätt på elektronisk väg. har uttalat att [s]tatens roll bör vara att gynna användningen av e-legitimationer, stimulera konkurrens mellan utfärdare av sådana legitimationer och att undanröja infrastrukturella, marknadsmässiga och konkurrensmässiga hinder. Likaså bör staten för att säkra en dynamisk utveckling av informationssamhällets säkerhetslösningar, samt för att gynna konkurrens och kostnadseffektivitet i säkerhetslösningar, verka för att det etableras teknikneutrala standarder för elektroniska signaturer inom offentlig sektor.6 har även uttalat att utnyttjande av it inte får försämra rättssäkerheten eller myndigheters förutsättningar att fungera.7 Bakgrunden till den modell för e-legitimat- ioner som föreslogs i propositionen Myndigheters tillgång till tjänster för elektronisk identifiering (2012/13:123) är att få till stånd en mer hållbar och långsiktig lösning för det svenska e- legitimationssystemet och att möta de krav som ställt upp. Den hittillsvarande modellen med ramavtalsupphandlingar har skapat svårigheter för nya aktörer att få tillträde till marknaden. Ytterligare ett skäl till att skapa ett nytt system för hantering av e-legitimationer var att i större utsträckning än samordna och styra offentlig sektors inköp av tjänster för elektronisk identifiering. Den nya modellen skapar möjligheter för flera olika leverantörer att tillhandahålla e-legitimat- ioner. Detta väntas leda till att konkurrensen på området ökar och att utvecklingen av nya tekniska lösningar stimuleras, och i sin tur leda till ökad användarvänlighet och tillgänglighet av e- legitimationer. Genom att fastställa gemensamma krav för myndigheters användning av e- legitimationer skapas en sammanhållen och enhetlig infrastruktur på området vilket främjar 6Trafikutskottets betänkande 2005/06:TU4, Från IT-politik för samhället till politik för IT-samhället. och underlättar myndigheternas hantering av e- legitimationer. Den nya modellen väntas sammantaget i högre grad än tidigare uppfylla de av uttalade kraven på rättssäkerhet, tillgänglighet, kostnadseffektivitet och teknikneutralitet. Bredband och övrig it-infrastruktur I regeringens Bredbandsstrategi för anges att med bredband i världsklass avses att av alla hushåll och företag bör ha tillgång till bredband om minst /s . Enligt PTS bredbandskartläggning 2012 hade av alla hushåll och företag i tillgång till bredband med en teoretisk hastighet om minst /s . Det är en ökning med jämfört med (se tabell 4.3). Ökningen beror helt på utrullning av fiber i accessnätet. I områden utanför tätort och småort hade av hushållen tillgång till /s. Andelen hushåll och företag som finns inom (statistik utifrån 250 x 250- metersrutor) från en fastighet som är ansluten till ett fibernät har ökat från 2012. Förutsättningarna för att tillgången till höghastighetsbredband ska öka ytterligare är därför goda. Den andel av hushållen som kan få /s och som också väljer abonnemang med denna kapacitet har ökat, från . Utgångspunkten i regeringens bredbandsstrategi är att bredbandsutbyggnaden ska vara marknadsdriven. Enligt PTS har de sammanlagda investeringarna i fasta och mobila bredbandsnät varit i genomsnitt . De marknadsmässiga investeringarna sker primärt i tätorter. I områden där marknadens investeringar inte räcker till genomför regeringen satsningar på flera områden för att stimulera en fortsatt bredbandsutbyggnad. PTS bredbandskartläggning 2012 visar också att tillgången till bredband för hushåll och arbetsställen med 4G (LTG) ökat mycket snabbt , framför allt utanför tätorter. av hushållen och arbetsställena i hade tillgång till 4G , vilket kan 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 jämföras med året innan. Siffrorna avser 4G-täckning där folk bor och arbetar, dvs. Utanför tätort och småort har tillgången till 4G för hushåll och arbetsställen ökat från . Tillgången till bredband via 4G uppskattas dessutom ha ökat ytterligare i områden utanför tätort och småort efter . Anledningen är att operatörerna löpande aktiverar 4G i 800 MHz-bandet, som har goda yttäckningsegenskaper, i hela landet. Regeringen tillsatte en utredning, Utvärdering av bredbandsstrategin (dir. 2012:123), som har till uppgift att följa upp hur tillgången till bredband har utvecklats i förhållande till målet i regeringens bredbands-strategi. Utredningen ska vid behov föreslå justeringar av bredbandsstrategin för att uppnå målen samt analysera bredbandsstrategins insatsområde Of- fentliga aktörer på marknaden. Utredningen har överlämnat ett delbetänkande Effektivare bredbandsstöd (SOU 2013:47). Bredbandsforum har bedrivit arbetsgrupper som fokuserat på frågor om byanät, robusthet samt täckning och kapacitet i de mobila näten (för mer information se . För att använda internet krävs dels fysiska anslutningar till nät för elektronisk kommunikation, dels en logisk anslutning genom en s.k. internet protokoll-adress (IP-adress). Europeiska kommissionen och PTS har framhållit vikten av övergång till internetprotokollet IPv6 (KOM[2008] 313). rapporterar PTS resultatet av regeringens uppdrag från om att genomföra informationsinsatser och uppföljning kring myndigheters införande av IPv6. Den centrala tilldelningen av domännamn och IP-nummer styrs av for Assigned Names and Numbers (ICANN) i en modell av samverkan i flerpartsforum där representanter för länder, företag och civilsamhället lämnar råd till ICANN som fattar beslut. Den deltar genom representation i ICANN:s Governmental Advisory Committé (GAC). Med internets ökade betydelse ökar intresset för internets globala förvaltning och engagerar allt fler länder och aktörer runt om i världen. Frågan om internets globala förvaltning diskuteras också i möten inom ramen för Internat- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 ionella teleunionens (ITU) arbete. Detta har skett under World Conference on 2012 (WCIT-12), 2013, och väntas vara aktuellt också under samt . Vid WCIT-12 beslutade , i likhet med övriga EU:s medlemsstater samt bl.a. , och , att inte skriva på konferensens slutakt. Infrastrukturen för elektronisk kommunikation är samhällskritisk. Regeringen har bl.a. i sin bredbandsstrategi betonat att robusthetsnivån behöver vidmakthållas och utvecklas i takt med teknikutvecklingen och det ökade beroendet av elektronisk kommunikation. Med robusthet avses förmågan att motstå störningar och avbrott samt förmågan att minimera konsekvenserna om de ändå inträffar. PTS bedriver ett aktivt arbete inom området för robust elektronisk kommunikation och ett säkrare internet. Detta arbete sker fortsatt enligt strategin för robust elektronisk kommunikation 2012–2014 och upprättade risk- och sårbarhetsanalyser. är operatörerna enligt lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation skyldiga att rapportera större incidenter till PTS. PTS har tagit fram en e-tjänst för operatörernas incidentrapportering. har operatörerna rapporterat 30 störningar där mobiltelefoni, IP-telefoni samt mobilt internet svarar för majoriteten. Mjukvarurelaterade fel är den orsak som föranlett flest rapporter, gett längst störningstid och drabbat flest abonnenter. Ledningskollen är en webbtjänst (finns även en mobilanpassad version) som underlättar för bl.a. entreprenörer, kommuner och privatpersoner att få kontakt med dem som har nedgrävd infrastruktur. De som planerar att gräva, schakta eller spränga ritar in det aktuella området i Ledningskollens karta. En förfrågan skickas då till alla ledningsinnehavare som har angett att de har intressen i närheten och därmed kan avgrävningar förhindras. Någon officiell statistik kring antalet avgrävningar finns inte, men en samlad bild från flera ledningsägare indikerar att antalet avgrävningar minskat med 60–sedan Ledningskollen infördes. Flera uppger också att Ledningskollen medfört en effektiviserad administration vid hantering av ledningsärendena. För att bibehålla och utveckla sektorns krishanteringsförmåga genomförs krisledningsövningar (TelÖ), den senaste 2011. Utvärderingarna utgör underlag för bl.a. risk- och sårbarhetsanalyser (RSA), robusthetsåtgärder och utbildningsinsatser. En särskild utbildnings- och övningsstrategi för sektorn elektronisk kommunikation 2013–2015, har tagits fram i samverkan med sektorns aktörer. Den andel personer i åldern 16–74 som inte har internet hemma på grund av integritets- och säkerhetsskäl har enligt SCB minskat från (ca en procent avseende män och avseende kvinnor) av befolkningen 2011 till ca en procent (för båda könen) 2012. Enligt SCB:s undersökningar (motsvarande siffror föreligger inte) framgår också att den andel och det antal personer i åldern 16–74 som inte har kopplat upp sig mot internet via bärbar dator eller surfplatta eller annan handburen utrustning på grund av integritets- och säkerhetsskäl har minskat från (för båda könen) av befolkningen 2010 till (för båda könen) 2012. Som framgår av statistiken ovan har säkerhets- och integritetsskäl blivit ett allt mindre skäl till varför personer inte är uppkopplade mot internet. Det gäller både om man kopplar upp sig i eller utanför hemmet. Enligt SCB:s undersökningar upplevde av företagen med 250 anställda eller fler säkerhetsrisker som begränsande eller hindrande faktorer till att använda mobila anslutningar till internet. Detta kan jämföras av företagen med färre än tio anställda. Det förekommer fortfarande it-incidenter av olika slag. It-attacker genomförs enligt alltjämt i stor skala (jfr. Inom internetområdet har PTS fortsatt sitt arbete med information och tjänster till konsumenter och småföretag för att de ska kunna använda internet på ett säkrare sätt. arbetar med ökad trygghet och säkerhet på nätet. PTS bidrar bl.a. med finansiering till det arbetet. Det finns dock fortfarande en rad olika typer av intrång i och obehörigt utnyttjande av vanliga användares datorer, t.ex. virus, trojaner8, botnät9, spionprogramvara och annan oönskad lagring av skadlig kod. På finns myndighetens råd och tjänster kring nät- och informationssäkerhet samlade. Där finns bl.a. tjänsten Testa Datorn, som skannar datorn efter säkerhetshål. PTS fick i uppdrag av regeringen, i enlighet med intentioner i den digitala agendan för , att stärka denna möjlighet för internetanvändare att kontrollera sin datorsäkerhet genom att utveckla sin tjänst Testa Datorn på olika sätt. Uppdraget slutredovisades till () (dnr N2012/6051/ITP). Utifrån krav i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation (se SFS 2011:590) har PTS tagit fram föreskrifter om dels obligatorisk rapportering av integritets-incidenter, dels obligatorisk rapportering av driftincidenter. Båda föreskrifterna trädde i kraft .