prop · H00396 · 2013-03-26 00:00:00 — ombudsmän (), , , Hovrätten för , , , Kammarrätten i , Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , Justitiekanslern (), , , , , , , , , , i , i län, i , i , i , i , i län, i , i , i län, i , i , i , i län, i , Läns- styrelsen i , i , i , i , i , i , Ekonomistyrnings- verket, Kammarkollegiet, Kungl. , , , , , , , , , Linnéuniversitetet, Högskolan på , hög- skola, , , Statens jordbruks- verk, Kungl. Skogs- och Lantbruksakademien, , Naturvårds- verket, Havs- och vattenmyndigheten, , , Sjöfarts- verket, , , , Myndig- heten för kulturanalys, , , Riksantikvarie- ämbetet, , Kungl. Vitterhets Historie och Antikvitets , med , , Statens maritima museer, Stiftelsen , , , , , , Kultur- , , , , , , Västarvet, , läns museum, , , , Murberget museet , Jamtli , , , läns landsting, Västra , , kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, , , kommun, , , kommun, , , kommun, , kommun, , , kommun, Falu kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, Kommuner och Landsting, , , , , , , Företagarna, , i , , Länsmuseernas samarbetsråd, Marinarkeologiska sällskapet, , , , Nordiskt centrum för kulturarvspedagogik, P2 Svenskt vrakskydd, , , , Archaeologica Upsaliensis, Stiftelsen , Svenska arkeologiska samfundet, , , , , , Arkitekter, , och . Skrivelser har därutöver kommit in från skog, Wikimedia , (), Stiftelsen och . Sammanfattning av betänkandet Uppdragsarkeologi i tiden (SOU 2005:80) Utredningen har haft i uppdrag att se över vissa frågor på det uppdrags- arkeologiska området. Bland annat har utredningen haft att göra en sammanfattande analys av verksamheten och tillämpningen av aktuella bestämmelser. I uppdraget har ingått att lämna förslag om den framtida organisationen av för arkeologiska undersökningar (UV). En annan uppgift har varit att kartlägga hur de samlade kostnaderna för uppdragsarkeologiska undersökningar har utvecklats liksom hur exploatörernas utökade kostnadsansvar för fyndhantering och konservering har utfallit. Utredningen skulle också överväga om det bör införas något system med auktorisation eller lik- nande av arkeologer verksamma inom den uppdragsarkeologiska verk- samheten. Några övergripande iakttagelser och slutsatser För att den uppdragsarkeologiska verksamheten ska ge bästa resultat på effektivaste sätt är det viktigt att berörda parter har klara roller och ansvarsområden. Utredningen har särskilt studerat hur Riksantikvarie- ämbetet och länsstyrelserna utövar sina roller på området. har överinseende över kulturmiljövården i landet och har därmed flera myndighetsuppgifter med avseende på den uppdragsarkeologiska verksamheten. har bedrivit ett utvecklingsarbete för att stärka sin roll på detta område. Utredningen har ändå kunnat konstatera att ämbetets agerande i dess myndighetsroll uppvisar vissa brister. Bland annat finns det skäl att överväga Riks- antikvarieämbetets roll och ansvarsuppgifter i förhållande till länsstyrel- serna. Länsstyrelserna handlägger och fattar beslut i uppdragsarkeologi- ärenden samt utövar tillsyn över kulturminnesvården i länen. De har ett avgörande inflytande över och styr uppdragsarkeologin. Utredningen har kunnat konstatera att tillämpningen av gällande bestämmelser och därmed handläggningen av uppdragsarkeologiärenden varierar påtagligt mellan olika länsstyrelser. Enligt vår mening är läns- styrelserna generellt sett inte tillräckligt styrande och de har inte den starka roll på området som regelverket förutsätter. Utredningen har bland annat funnit brister vad gäller upprättande av kravspecifikationer inför beslut om arkeologiska undersökningar. Kravspecifikationer upp- rättas totalt sett i alltför begränsad omfattning. Det finns också kvalitets- mässiga brister i de kravspecifikationer som upprättas. Det finns flera orsaker till detta som redogör för i betänkandet (kap. 5). Utredningen har också konstaterat att tillsyn totalt sett inte motsvarar stats- makternas krav. Bristerna kan sammantaget undergräva för- troendet för det uppdragsarkeologiska systemet som sådant. Uppdragsarkeologi och dess syfte Uppdragsarkeologi har länge ansetts ha till syfte att objektivt samla in och dokumentera fornlämningar och fornfynd för framtida forskning. har ett nytt vetenskapligt synsätt gjort sig gällande och verksamheten är väl etablerad som en del i en framåtsyftande forskningsprocess. Genom bland annat de mål som statsmakterna ställt upp på kultur- miljöområdet har emellertid uppdragsarkeologins syfte utökats. Utred- ningen konstaterar således att det numera i lika hög grad som forsk- ningen är allmänheten och samhället i övrigt som är mottagare av verksamhetens resultat. En viss förmedling av resultaten av en särskild undersökning till allmänheten och samhället i övrigt bör därför vara en naturlig del av själva undersökningen och därmed också en del av exploatörens kostnadsansvar. Utredningen föreslår en lagändring i detta avseende (kap. 7). Statens åtagande för utförandet inom uppdragsarkeologin Det har vid sidan av myndighetsrollen funnits ett statligt åtagande för utförandet inom uppdragsarkeologin. är det främst UV som står för detta åtagande, något som bl.a. framgår av regleringsbrevet för . Det nuvarande åtagandet innebär att UV är en garanti för att det alltid finns undersökare att tillgå till de uppdrags- arkeologiska undersökningarna oberoende var i landet de är aktuella. Avdelningen ska vidare vara förebildlig i olika avseende samt vara ledande i fråga om metod- och teknikutveckling. Statens ansvar på kulturmiljöområdet samt dess ansvar för en ända- målsenlig samhällsplanering och samhällsutveckling innebär att staten har ett ansvar för att lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. (KML) kan tillämpas. Den statliga arkeologiska undersökningsverksamheten bör därför även garantera att det finns någon som kan utföra undersökningarna oberoende av art, omfattning, geografisk placering och rådande konkurrensförhållanden. Utredningen menar att statens särskilda ansvar på kulturmiljöområdet samt för andra samhällsfunktioner motiverar att det för uppdragsarkeolo- gin även fortsättningsvis finns ett statligt åtagande i fråga om vetenskap- lig och antikvarisk kvalitet, relevans och kostnadseffektivitet. Indirekt ligger i detta även ett ansvar att verka för metod- och teknikutveckling. I ett system där undersökarna konkurrerar om uppdragen är det emellertid inte lämpligt att en av flera undersökare åläggs att vara förebildlig i något avseende. Det statliga åtagande som trots allt måste finnas inom upp- dragsarkeologin i fråga om vetenskaplig och antikvarisk kvalitet, rele- vans och kostnadseffektivitet ska därför garanteras av statliga myndig- heter enligt gällande roll- och ansvarsfördelning. Metod- och teknikutveckling bör i första hand överlämnas till mark- naden. För att garantera att det sker en sådan utveckling och att denna även avser kvalitativa aspekter ska dock vid behov på olika sätt medverka till att en sådan utveckling sker. De statliga myndigheternas ansvar för kvalitet, relevans och kostnads- effektivitet inom uppdragsarkeologin bör säkerställas genom bl.a. de instruktioner som gäller för myndigheterna så att samtliga aktörer på området är klara över kraven på respektive aktör. och kostnadsmedvetenhet och att det sker en kontinuerlig kunskaps- uppbyggnad och kunskapsåterföring. Detta innebär enligt utredningens mening att i första hand ska verka på det över- gripande planet och inte medverka i handläggningen av enskilda ärenden. Ämbetets nuvarande funktioner att styra, stödja och samordna den upp- dragsarkeologiska verksamheten och länsstyrelsernas verksamhet på området behöver dock utvecklas. Detta kräver att aktivt och kontinuerligt följer upp, analyserar, utvärderar och kontrollerar länsstyrelsernas verksamhet inom uppdragsarkeologin. Härigenom får myndigheten den nödvändiga nationella överblicken. Riksantikvarie- ämbetet bör utöva sin styrande, stödjande och samordnande funktion genom föreskrifter, allmänna råd, metodutveckling, utbildnings-, in- formations- och rådgivningsinsatser samt kunskapsuppbyggnad. Länsstyrelserna ska tillsammans med garantera statens åtagande för uppdragsarkeologin i fråga om vetenskaplig och antikvarisk kvalitet, relevans och kostnadseffektivitet. Det är viktigt att länsstyrelserna styr hela handläggningen av de enskilda ärendena. är de allt för ofta en för svag beställare av uppdragsarkeologi. De under- sökande institutionerna har stora möjligheter att själva bestämma omfatt- ning och ambitionsnivå. Utredningen har också fått bekräftat under ut- redningsarbetet att länsstyrelsernas tillsyn över verksamheten inte mot- svarar statsmakternas krav. Utredningen föreslår därför vissa åtgärder för att stärka länsstyrelsernas ställning inom uppdragsarkeologin. Åtgärder för ett stärkt uppdragsarkeologiskt system De förändringar som vi anser bör ske, vid sidan av en bolagisering av den statliga arkeologiska undersökningsverksamheten, kan sammanfattas enligt följande: en tydligare roll- och ansvarsfördelning inom området en mer aktiv roll för när det gäller att styra, stödja och samordna den uppdragsarkeologiska verksam- heten och länsstyrelsernas verksamhet på området en starkare ställning inom uppdragsarkeologin för länsstyrel- serna en ökad konkurrens om undersökningsuppdragen en utökad förmedling av undersökningsresultaten till allmän- heten och samhället i övrigt Utredningen föreslår bland annat följande. föreskrifter, allmänna råd och övriga styr- dokument bör förtydligas och förbättras vad gäller bl.a. krav- specifikationer och urvalsförfarande. De bör också vara tydligare i fråga om hur länsstyrelsernas tillsyn bör bedrivas. bör få ett uppdrag att se över och revidera sina verkställighetsföreskrifter. Det krävs attitydförändringar för att komma till rätta med flera problem inom den uppdragsarkeologiska verksamheten. Länsstyrelserna har ett stort ansvar när det gäller att arbeta med inställningar och attityder hos myndigheterna och deras personal. Även bör verka för att förändringar kommer till stånd i dessa avseenden. Utred- ningen lämnar därför förslag som gäller nödvändiga utbildnings- och informationsinsatser. av de sammanlagda kostnaderna för väg- och järnvägsprojekten. Sam- manställningarna tyder på att arkeologikostnaderna inte har ökat i förhållande till de samlade kostnaderna för infra- strukturprojekt. Totalt sett är uppdragsarkeologiska undersökningar förenade med stora kostnader och det har skett en klar kostnadsökning . har emellertid kvaliteten på undersökningarna höjts väsentligt. Det ger en felaktig bild av utvecklingen att enbart konstatera att dagens uppdragsarkeologiska undersökningar är betydligt dyrare än de som utfördes . Kostnaderna måste relateras till övrig kostnadsutveckling i samhället samt till kvaliteten på undersökningarna och deras resultat. Ansvariga myndigheters kontroll över kostnaderna för såväl enskilda arkeologiska undersökningar som för undersökningarna totalt sett är bristfällig. Utredningen menar att det är angeläget att det finns en kontroll över kostnaderna såväl för acceptansen för verksamheten som av samhällsekonomiska skäl. och länsstyrelserna bör vidta åtgärder för att nå en bättre kontroll över kostnaderna på såväl det nationella som det regionala planet. Konsekvenser av utredningens överväganden och förslag Med utredningens förslag till åtgärder kommer att få ytterligare eller i vart fall förändrade arbetsuppgifter. Åtgärderna för- utsätter nämligen en betydligt större aktivitet från myndighetens sida än vad som är fallet. Detta torde medföra ytterligare kostnader för . De ökade kostnaderna bör täckas inom befintliga ramar inom utgiftsområde 17. Förslagen innebär i begränsad omfattning nya arbetsuppgifter för läns- styrelserna. Även från deras sida förutsätts emellertid en betydligt större aktivitet än . Detta innebär ökade kostnader som enligt vår bedömning inte kan täckas inom dagens ekonomiska ramar. Utredningen har funnit att det krävs en årlig resursförstärkning till länsstyrelserna motsvarande sammanlagt . Utredningen menar att man bör överväga en avgiftsfinansiering av dessa kostnader och denna fråga bör utredas ytterligare. Ett avgiftssystem drabbar exploatörerna i form av ökade kostnader. Detta gäller främst staten som exploatör. De statliga och kommunala exploatörernas kostnadsökning torde kunna tillgodoses inom befintliga ekonomiska ramar. Utredningens förslag att viss förmedling ska ingå som en del i en arkeologisk undersökning innebär ett utökat kostnadsansvar för exploa- törerna. Utredningens bedömning är att detta enbart kommer att innebära marginella eller i vart fall begränsade kostnadsökningar för exploa- törerna. Ökningarna bör tillgodoses inom exploatörernas befintliga ekonomiska ramar. Utredningen har föreslagit en bolagisering av verksamheten vid UV. En sådan medför kostnader såväl för själva bolagsbildningen som för det grundkapital som bolaget behöver för sin verksamhet. Även hos Riks- antikvarieämbetet kan eventuellt vissa kostnader uppkomma. Utred- ningen har funnit att det saknas förutsättningar för att 2012/13:96 beräkna de kostnader som uppstår till följd av bolagsbildningen eller att Bilaga 3 föreslå lämplig finansiering. Frågorna bör övervägas ytterligare inom ramen för arbetet för den organisationskommitté, som utredningen förut- sätter kommer att tillkallas. Förteckning över remissinstanserna till betänkandet Uppdragsarkeologi i tiden (SOU 2005:80) Följande instanser har beretts tillfälle att yttra sig över förslag Hovrätten för Nedre , Kammarrätten i , , , , , , , i , i län, Länsstyrel- sen i , i , Länsstyrel- sen i , i , i län, i , i , i län, i , i , i , i län, i , i , i , i , i , i , Läns- styrelsen i , , , , , Högskolan på , , , , , Riks- arkivet, , , Statens maritima museer, , , , Konkurrens- verket, , , Upplands- museet, , , , , , fornsal, , , Kultur- historiska föreningen för , museer, läns- museer, och , , museer, , Regionmuseum , , läns museum, , , , Murberget , , , , Kommuner och Landsting, , , kommun, kommun, kommun, , , Falu kommun, , , kommun, Tjänste- männens centralorganisation, Akademikers centralorganisation, , i , , , , , Fastighetsägarna , Allmännyttiga Bostadsföretag , Föreningen , Föreningen antikvarier, Kommunala museers samarbetsråd, Länsmuseernas sam- arbetsråd, , Svenska arkeologiska samfundet, , och arkeologi, och Archaeologica Upsaliensis. Skrivelser har därutöver kommit in från , , Nationella laboratorierna och Västarvet. Förteckning över remissinstanserna till . Förslag till ny reglering om användning av metallsökare i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. Följande instanser har beretts tillfälle att yttra sig över Riksantikvarie- ämbetets förslag ombudsmän (), , , Kammar- rätten i , Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i Upp- sala, Förvaltningsrätten i , Justitiekanslern, , , , , , , Kammarkollegiet, Stats- kontoret, i , i län, i , i , i , i , Läns- styrelsen i län, i , i , i län, i , i , i , i län, i , Läns- styrelsen i , i , i , i , i , i , , , , , Hög- skolan på , , , , , , , , Statens maritima museer, , , , , , , , , , , Murberget , , Kungl. Vitterhets Historie och Antikvitets , Kommuner och Landsting, , Företagarna, i , , , Kommunala museers samarbetsråd, Länsmuseernas samarbetsråd, , Svenska arkeologiska samfundet, , , , Archaeologica Upsaliensis, Stiftelsen , Syd- svensk och . Skrivelse har därutöver kommit in från en privatperson. Förteckning över remissinstanserna till och folkminnens rapport av 1 kap. 4 § lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. rörande minoritetsspråkiga ortnamn Följande instanser har beretts tillfälle att yttra sig över och folkminnens förslag , , Kammarrätten i , Justitie- kanslern, , Kammarkollegiet, Statskontoret, i , i , Kungl. , , Lantmäteriet, Patent- och registrerings- verket, , , , och folkminnen, , Stiftelsen , Kommuner och Landsting, , Sverigefinländarnas delegation och . Förteckning över remissinstanserna till departementspromemorian Ökad konkurrens på det uppdragsarkeologiska området vissa ändringar i kulturminneslagen (Ds 2011:6) Följande instanser har beretts tillfälle att yttra sig över promemorians förslag ombudsmän (), , Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , Justitie- kanslern, , , , Kammarkollegiet, Statskontoret, i , Läns- styrelsen i län, i , Länsstyrel- sen i , i , i , i län, i , i , i län, Länsstyrel- sen i , i , i , i län, i , i , i , Läns- styrelsen i , i , Länssty- relsen i , i , Vetenskaps- rådet, , , , Högskolan på , , , Regel- rådet, , , , , , , Statens maritima museer, , , , , , , , , , Västman- lands läns museum, , Murberget , , Kungl. Vitterhets Historie och Antikvitets , Kommuner och Landsting, , kommun, , kommun, , , kommun, kommun, kommun, , , kommun, kommun, , kommun, , , kommun, Falu kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, läns landsting, läns landsting, läns lands- ting, Fastighetsägarna , Företagarna, i , , , Föreningen , Föreningen , Kommu- nala museers samarbetsråd, Länsmuseernas samarbetsråd, , Svenska arkeologiska samfundet, hembygds- förbund, , , , Archaeologica Upsaliensis, Stiftelsen vård , Stigfinnaren och , och och arkeologi. Skrivelser har därutöver kommit in från ArcMontana, Bohuslänska kulturhistoriska sällskapet Vikarvet, , , (), , , och Arkeologiska Uppdragsverksamhet samt från några privatpersoner. Förteckning över remissinstanserna till promemorian Särskilda arkivuppgifter på det statliga arkivområdet för stadsarkiv, Värmlandsarkiv och stadsarkiv Följande instanser har beretts tillfälle att yttra sig över promemorian Justitiekanslern, , , , Värm- lands läns landsting, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, , kommun, Kommuner och Landsting och Föreningen arkiv- verksamma i landsting och kommun (). Skrivelse har därutöver kommit in från Samverkansorganet i (Region ). Förteckning över remissinstanserna till promemorian Nytt hemvist för den statliga arkeologiska uppdragsverksamheten Följande instanser har beretts tillfälle att yttra sig över promemorian , , , i , i , i län, i , i , i , , , , , , , , , Kungl. Vitterhets Historie och Antikvitets , i (LO), akademikers centralorganisation (), (), , Archaeologica Upsaliensis, Stiftelsen och . Skrivelser har därutöver kommit in från i län, , och . Regeringen har följande förslag till lagtext. Förslag till lag om ändring i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. Härigenom förskrivs1 i fråga om lagen (1988:950) om kulturminnen m.m.2 dels att rubriken till lagen, 1 kap. 1, 2 och 4 §§, 2 kap. 18, 1014, 17 21 a och 2325 §§, 3 kap. 1 och 21 §§, 4 kap. 4 och 14 §§ samt rubri- kerna närmast före 2 kap. 1 § och 2 kap. 10 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas två nya paragrafer, 2 kap. 1 a och 21 b §§, av följande lydelse. Det är en nationell angelägenhet att skydda och vårda vår kultur- miljö. Ansvaret för detta delas av alla. Såväl enskilda som myndigheter skall visa hänsyn och aktsamhet mot kulturmiljön. Den som pla- nerar eller utför ett arbete skall se till att skador på kulturmiljön såvitt möjligt undviks eller begrän- sas. Det är en nationell angelägenhet att skydda och vårda kulturmiljön. Ansvaret för kulturmiljön delas av alla. Såväl enskilda som myn- digheter ska visa hänsyn och akt- samhet mot kulturmiljön. Den som planerar eller utför ett arbete ska se till att skador på kulturmiljön undviks eller begränsas. Bestämmelserna i denna lag syftar till att tillförsäkra nu- varande och kommande gene- rationer tillgång till en mångfald av kulturmiljöer. 1Se och rådets direktiv /34/EG av om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter (EGT L 204, 21.7.1998, s. 37, Celex 398L0034), senast ändrat genom och rådets förordning 1025/2012/EU (EUT L 316, 14.11.2012, s. 1233, Celex 32012R1025). 2Lagen omtryckt 2002:620. Bilaga 10 2 §3 I denna lag finns bestämmelser om ortnamn, fornminnen, byggnads- minnen och kyrkliga kulturminnen samt om utförsel och återlämnande av kulturföremål. Bestämmelser om kulturmiljön finns också i bland annat miljö- balken, (2010:900) och skogsvårdslagen (1979:429). 3 Senaste lydelse 2011:782. 1.gravar, gravbyggnader och gravfält samt kyrkogårdar och andra begravningsplatser, 2.resta stenar samt stenar och bergytor med inskrifter, symboler, märken och bilder samt andra ristningar eller målningar, 3.kors och minnesvårdar, 4.samlingsplatser för rättskipning, kult, handel och andra allmänna ändamål, 5.lämningar av bostäder, boplatser och arbetsplatser samt kulturlager som uppkommit vid bruket av sådana bostäder eller platser, liksom läm- ningar efter arbetsliv och näringsfång, Till en fast fornlämning hör ett så stort område på marken eller på sjöbotten som behövs för att bevara fornlämningen och ge den ett tillräckligt utrymme med hän- syn till dess art och betydelse. Detta område benämns forn- lämningsområde. När fråga uppkommer om fast- ställelse av gränserna för ett forn- lämningsområde, prövas frågan av . Då ett ärende om fastställelse av gränser tas upp av någon annan än ägaren av området, skall denne underrättas om ärendet och ges tillfälle att yttra sig i saken. Under- rättelsen skall ske genom del- givning. finns särskilda skäl med hänsyn till dess kulturhistoriska värde. Till en fornlämning hör ett så stort område på marken, sjö- eller havsbotten som behövs för att bevara fornlämningen och ge den ett tillräckligt utrymme med hänsyn till dess art och betydelse. Detta område benämns forn- lämningsområde. När en fråga om fastställelse av gränserna för ett fornlämnings- område uppkommer, prövas frågan av . När ett ärende om fastställelse av gränser tas upp av någon annan än ägaren av området, ska ägaren underrättas om ärendet och ges tillfälle att yttra sig i saken. Under- rättelsen ska ske genom del- givning. Fornfynd är föremål som saknar ägare när de hittas och som 1.påträffas i eller vid en fast fornlämning och har samband med denna eller 2.påträffas under andra om- ständigheter och kan antas vara gamla. 1.påträffas i eller vid en forn- lämning och har samband med denna, eller 2.påträffas under andra om- ständigheter och kan antas vara från tiden . Fornfynd som avses i 3 § 1 till- faller staten. Fornfynd som avses i 3 § 2 till- faller upphittaren. Han eller hon är dock skyldig att erbjuda staten att få lösa in det mot betalning (hem- bud) om 1.fornfyndet innehåller föremål som helt eller delvis består av guld, silver, koppar, brons eller annan legering med koppar, eller 2.fornfyndet består av två eller flera föremål som kan antas ha blivit nedlagda tillsammans. Fornfynd som påträffas på havs- bottnen eller dess underlag utanför gränserna för nationell jurisdiktion och som bärgats av ett svenskt fartyg eller förts till till- faller staten. Ett skeppsvrak som påträffas på havsbottnen eller dess underlag utanför gränserna för nationell jurisdiktion och som bärgats av ett svenskt fartyg eller förts till tillfaller staten, om kan antas ha gått sedan skeppet blev vrak. botten eller dess underlag utanför gränserna för nationell jurisdiktion och som bärgats av ett svenskt fartyg eller förts till till- faller staten. En fartygslämning som påträffas på havsbotten eller dess underlag utanför gränserna för nationell jurisdiktion och som bärgats av ett svenskt fartyg eller förts till tillfaller staten, om det kan antas att fartyget förlist . Upphittaren är skyldig att på begäran lämna ut fornfyndet mot kvitto samt uppge var, när och hur fornfyndet påträffades. Det är förbjudet att utan tillstånd enligt detta kapitel rubba, ta bort, gräva ut, täcka över eller genom bebyggelse, plantering eller på annat sätt ändra eller skada en fast fornlämning. Det är förbjudet att utan tillstånd enligt detta kapitel rubba, ta bort, gräva ut, täcka över eller genom bebyggelse, plantering eller på annat sätt ändra eller skada en fornlämning. lämningen rubbas eller förändras får dock inte vidtas utan att läns- styrelsens uppdrag uttryckligen gäller en sådan åtgärd.