prop · H1031d27 · 2013-09-18 00:00:00 — Avslutningsvis rekommenderar utvärderaren, bl.a. med undersökningen som grund, ett fortsatt stöd för svenskt deltagande i Eureka, att finansieringen ska fortsätta och att insatser bör genomföras för att bredda det svenska deltagarunderlaget. har låtit göra en uppföljning av en del av Eureka-samarbetet som inte omfattades av ovan presenterad utvärdering – Eurostars. Eurostars stödjer marknadsnära forsknings- och utvecklingsprojekt där företag från minst två medlemsländer i Eureka deltar. Uppföljningen visar att utveckling av nya produkter och tjänster huvudsakligen ligger bakom företagens engagemang. Uppföljningen indikerar att deltagandet i stort har gett de deltagande företagen tillgång till expertis och teknologi som annars normalt är svårtillgänglig för små och medelstora företag. En majoritet av dem som har lämnat svar i uppföljningen anger att deltagandet beräknas bidra till utvecklingen av en ny generation produkter och tjänster. Cirka en tredjedel räknar med att utveckla en helt ny produkt eller tjänst. har låtit en extern utvärderare genomföra en utvärdering av Kompetenscentrumprogrammet som drevs åren 1995–2007. 10 Utvärderingen omfattar s.k. individuella projekt och klusterprojekt, ej Eurostarsprojekt. Se för mer information om Eureka. vudsakliga målsättningarna med programmet har bl.a. varit att främja forskning och forskningskompetens med hög relevans för näringslivet, skapa gränsöverskridande samarbeten inom universitet och högskolor och främja innovation i de deltagande företagen. Fokus för utvärderingen har varit programmets effekter på näringslivet. Utvärderaren konstaterar att programmet, för urvalet av studerade företag, har bidragit till nya eller, framförallt, förbättrade produkter och tjänster samt förbättrade innovationsprocesser. Vidare har programmet, i vissa fall, bidragit till ökade intäkter och förmåga för företag att behålla sin position på marknaden. Av utvärderingen framgår att programmet också har bidragit till ökad forskningskompetens i de deltagande företagen. –2010 har i genomsnitt 284 företag deltagit i programmet och programmet har bidragit till 43 nya företag (s.k. spin-offs). Utvärderingen indikerar att det kan finnas ett samband mellan den generellt positiva ekonomiska utvecklingen för de deltagande företagen som helhet och deltagandet i programmet. På uppdrag av regeringen har drivit två program med inriktning på den s.k. life sci- ence-sektorn. Ett –2012 med inriktning mot forskningssamarbete mellan universitet och högskolor och näringsliv inom läkemedelsutveckling, bioteknik och medicinteknik (Sambio). Det andra –2010 med inriktning mot nydisputerade forskare för ökat kunskapsutbyte. Inom ramen för programmen har beviljat totalt . Life science-sektorn karaktäriseras av långsiktiga forskningsintensiva satsningar med hög risk, där det normalt tar att få avkastning på investeringarna. En extern uppföljning av programmen pekar på att kunskaps- och kompetensutbyte mellan näringsliv och universitet och högskolor har skett i högre grad än utan insatsen. Uppföljningen indikerar att företagens produktportfölj har utökats med fler projekt som karaktäriseras av hög risk och hög potential. Vidare konstateras det i uppföljningen att färre forskare har deltagit än vad som var planerat, men att merparten av de som har deltagit anser att deltagandet har varit utvecklande. I det urval av företag som ingår i uppföljningen görs bedömningen att deltagandet har bidragit till företagens konkurrenskraft. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 uppföljningen att det är för tidigt att dra slutsatser om effekter och att det inte går att se nya arbetstillfällen eller ökad export som följd av programmen. Strategiska kompetensmedel vid forskningsinstituten Industriforskningsinstituten under (RISE-gruppen) ska vara internationellt konkurrenskraftiga och verka för hållbar tillväxt i genom att stärka näringslivets konkurrenskraft och förnyelse. uppgick det totala antalet anställda till 2 184 personer, varav 737 kvinnor och 1 447 män. Staten finansierade RISE-gruppen med i strategiska kompetensmedel 2012, vilket genererade knappt i direkta intäkter från näringslivsuppdrag. Utöver dessa direkta intäkter uppskattas näringslivet bidra med en lika stor summa in kind. I praktiken är uppväxlingen betydligt större om man ser till de effekter i form av nya produkter, processer, tjänster, affärsmodeller och industriell nytta som är resultaten från verksamheten. Institutssektorn fortsätter att växa även utanför . Flera av instituten har startat verksamhet utomlands . Nedläggningen av AstraZeneca AB:s forskningsverksamhet i Sö- dertälje möjliggjorde bildandet av i vars etablering finansierades inom ramen för en riktad satsning i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1, utg. omr. De strategiska kompetensmedlen (SK-med- len) bidrar till att stärka institutens roll. ökade institutens näringslivsintäkter , motsvarande . Detta utgör av de totala intäkterna. Intäkterna från offentliga finansiärer ökade med . Andelen SK-medel uppgick till av de totala intäkterna och var därmed oförändrad från föregående år. De dominerande branscherna är skog, livsmedel och stålindustri. Instituten har möjlighet att använda de strategiska medlen till att medfinansiera deltagande i EU:s ramprogram. deltog RISE-in- stituten i 158 projekt inom EU:s sjunde ramprogram. , motsvarande av de strategiska kompetensmedlen, användes för medfinansiering av EU-projekt. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Dessa genererade i sin tur i andra intäkter. RISE-instituten är sammantagna den sjunde största deltagaren i i EU:s ramprogram för FoU och av de totala intäkterna kommer från EU-projekt. Stöd till geovetenskaplig forskning SGU stöder forskningsprojekt vid universitet och högskolor kring samhällsviktiga frågeställningar inom tillämpad geovetenskaplig forskning och riktad geovetenskaplig grundforskning. Syftet med den forskningsverksamhet som SGU stödjer är att ny kunskap och nya metoder inom geologin bättre ska kunna tillfredsställa samhällets behov och verka för hållbar utveckling. har fem forskningsprojekt utförda av externa aktörer avslutats och redovisats. Projekten har behandlat metoder och förutsättningar för lagring av koldioxid, modellering av Skellefteåfältet i tre dimensioner samt paleoklimatologiska sedimentstudier. Resultaten beräknas få direkt tillämpad användning, men även kunna bidra till mer grundläggande kunskap inom det geovetenskapliga området. Inom myndigheten bedrivs även tillämpad forskning och metodutveckling vilken bedöms utifrån SGU:s övriga mål och uppgifter. har resultatet från ett nordiskt samarbetsprojekt inom mineralområdet särskilt uppmärksammats internationellt. Stöd till forskning och innovation för stärkt konkurrenskraft () har arbetat med att kommersialisera kunskapsintensiva idéer, oavsett om dessa är forskningsbaserade eller erfarenhetsbaserade. har delat upp sin verksamhet på två huvudområden, såddfinansiering och inkubation. Inom såddfinansieringen gjorde bolaget 95 ägarkapitalinvesteringar 2012, varav avsåg 35 nyinvesteringar och avsåg 60 följdinvesteringar. Bolaget har också ökat fokus på att stärka sin finansiella ställning genom att avyttra innehav. Hel eller delvis försäljning av innehav i 48 portfölj- och fondbolag genererade ett kapital- tillskott på till . Den totala omsättningen i de bolag som koncernen haft ägande i hela ökade mellan räkenskapsåren 2010 och 2011 och sysselsättningen i bolagen ökade . andra verksamhetsgren har varit utvecklingen av inkubatorer. utvärderade inkubatorerna 2 700 idéer för att slutligen anta 285 nya projekt. attraherade 84 bolag i inkubatorerna investeringar på . An- talet anställda i företag som sitter i eller har suttit i inkubatorer uppgick vid utgången av 2011 till cirka 3 700 personer. omsatte dessa företag nästan . Inkubationsprogrammet, BIG , syftar till att utveckla de 46 (varav 23 med resultatbaserad driftsfinansiering) deltagande inkubatorernas affärsutvecklingsprocesser för att stötta entreprenörer och företag så att de snabbare möter marknaden och fokuserar på internationalisering. () erbjuder finansiering och rådgivning till både enskilda innovatörer och företag, såväl nystartade som etablerade, i syfte att främja innovation. De så kallade innovationslånen uppgick till , vilket är än ökning med jämfört med . Därutöver har beviljats i förstudiemedel för olika innovationsprojekt, t.ex. för en utvärdering av en idés kommersialiseringsbarhet. Efterfrågan på rådgivning kring innovation är fortsatt hög och ökade . Drygt 5 000 av rådgivningskunder tog del av rådgivning om innovation, vilket motsvarar drygt en fjärdedel av all rådgivning som erbjöds av . har 621 (572) av kundernas idéer kommersialiserats. Inom ramen för de särskilda insatserna för kvinnors företagande har regeringen , på motsvarande sätt , förstärkt innovationsfinansiering med . Andelen kvinnor som har fått del av innovationsfinansiering ökade något 2012 och uppgick till att jämföras 2011. Som ett led i att skapa en tydligare aktörsstruktur för marknadskompletterande finansiering i tidiga skeden har regeringen överlåtit statens aktier i till Det gemensamma bolaget etablerades . () är en avgiftsfinansierad myndighet och ekonomiskt mål för verksamheten är full kostnadstäckning. Inom verksamhetsområdet patent har man, , i de allra flesta fall nått de servicemål PRV satt upp. Detsamma gäller verksamhetsgrenarna personnamn och mönster medan målen helt har uppnåtts inom verksamhetsgrenen periodisk skrift. Handläggningstiderna inom verksamhetsområdet varumärken har fortsatt att vara ett problem, men med ett delvis nytt ledarskap och nya handlingsplaner under sista tertialet av 2012 ser PRV en stadig minskning av handläggningstiderna. PRV har bedömt att de viktigaste servicemålen uppfylldes . () är en avgiftsfinansierad myndighet och ekonomiskt mål för verksamheten är full kostnadstäckning. minskade antalet ansökningar om patent betydligt. har processen för ansökan om auktorisation för patentombud effektiviserats. Vid bildandet av patentombudsregistret 2010 uppskattades att registret skulle omfatta cirka 500 ombud och vid utgången av 2012 var 387 patentombud auktoriserade. Antalet auktoriserade ombud ökade med enbart sju ombud och det tyder på att antalet ansökningar kommer att ligga på en mycket låg och nivå . Patentbesvärsrätten (PBR) överprövar PRV:s beslut i ärenden enligt patentlagen (1967:837), mönsterskyddslagen (1970:485), varumärkeslagen (2010:1877), namnlagen (1982:670) samt lagen med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden (1991:1559). Domstolen överprövar också Statens jordbruksverks beslut i ärenden enligt växtförädlarrättslagen. PBR:s genomsnittliga handläggningstid för patentmål ligger liksom över det eftersträvade målet om högst . Handläggningstiden för övriga mål ligger nu under målet . PBR ska i mån av resurser ställa patenträttslig och teknisk sakkunskap till de allmänna domstolarnas förfogande. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 har därför särskilda förordnanden att som tekniskt sakkunniga ledamöter tjänstgöra vid och i vid dessa domstolars handläggning av patentmål. Under en följd av år har någon ledamot från PBR deltagit i nära nog varje patentmål som avgjorts i allmän domstol. har dock PBR till följd av resursbrist varit nödsakad att helt upphöra med sitt engagemang i de allmänna domstolarnas patentmål. Uppgiften har dock återupptagits . presenterade regeringen en miljöteknikstrategi för att stödja förutsättningarna för utveckling och export av svensk miljöteknik. Regeringen har avsatt sammanlagt , fördelat på –2014, för insatser inom strategin. Satsningen omfattar hela kedjan från forskning och utveckling via hemmamarknad till export och kompletterar med särskilda insatser redan pågående arbete. har ett antal myndigheter och andra aktörer med statligt uppdrag fått uppdrag inom ramen för strategin. Dessa är , , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys), , och och Investeringsråd (Business ). Bland annat har regeringen inlett en satsning på innovationsupphandling och teknikverifiering för att skapa bättre förutsättningar för små och medelstora företag, en mötesplats för investerare och företag för att öka kännedomen om miljötekniksektorn och en rad riktade satsningar för svensk miljöteknikexport. Inom ramen för strategin genomförs även dialoger med näringslivet och andra berörda aktörer. Ett flertal dialoger har genomförts och kommer löpande genomföras framöver. Strategin syftar också till att öka samverkan mellan aktörer som verkar inom området. inriktades detta särskilt på att öka samverkan mellan statliga aktörer i syfte att göra det tydligare och underlätta för företag som söker statlig rådgivning eller finansiering. Det är dock för tidigt för att kunna redovisa något samlat resultat för de aktiviteter och satsningar som genomförts eller påbörjats inom strategins ram. Tillväxtanalys har fått i uppdrag 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 att löpande följa och utvärdera genomförandet av miljöteknikstrategin och kommer längre fram kunna redovisa resultat från olika insatser. Ut- värderingen ska omfatta såväl genomförandets processer och organisering som resultat och effekter av insatserna. En första delrapport lämnades till () . Rapporten behandlar strategin som helhet på en övergripande nivå. Exempel på några slutsatser är att det stora antalet statliga aktörer gör att främjandet riskerar att bli fragmentiserat, insatser har riktats främst mot utbudssidan, insatserna har fokuserats på senare utvecklingsskeden och att fokus ligger på informativa, kunskapsfrämjande instrument samt till viss del på ekonomiska instrument. En av de insatser som genomförs inom ramen för strategin är ett förnyat och utvidgat mandat till regeringens särskilde samordnare för miljötekniksamarbete (IMT). beslutade regeringen om ett uppdrag till den särskilde samordnaren som innefattar att dels driva det pågående arbetet med samarbetsinsatser riktade mot , dels att därutöver utveckla motsvarande aktiviteter riktade mot och . Syftet är att medverka till ökad svensk miljöteknikexport. genomfördes bl.a. en marknadsstudie i och fördjupade analyser i tre indiska städer. Re- sultaten har presenterats för svenska företag vid riktade aktiviteter. har också hemsidan uppdaterats för att spegla det bredare uppdraget, likaså har informationsmaterial utarbetats. Ett antal aktiviteter har också genomförts på respektive marknad med små och medelstora företag. har IMT tagit emot 33 delegationer varav huvuddelen från . Vidare bildades en arbetsgrupp om miljöskydd och energibesparing under den s.k. svensk-kinesiska blandkommissionen. Den särskilde samordnaren leder arbetsgruppen på svensk sida. Ett dynamiskt näringsliv med innovativa företag är avgörande för den långsiktiga produktivitetsutvecklingen och därmed för tillväxt och framtida välstånd. Därför är insatser för att främja dynamik i näringslivet och skapa bästa möjliga innovationsklimat centrala för att skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag i hela landet. Den nationella innovationsstrategi som regeringen har beslutat med sikte på 2020 anger inriktningen på arbetet för bästa möjliga innovationsklimat. Strategin spänner över alla departement och utgiftsområden. För att främja innovation och förnyelse genomför regeringen ett flertal åtgärder. Under utgiftsområde 24 Näringsliv innefattar detta till exempel insatser för att stärka näringslivets innovationsförmåga genom att stimulera behovsmotiverad forskning och ökad innovationsförmåga. Regeringen arbetar också med marknadskompletterande stöd till kommersialisering i nya eller växande kunskapsbaserade företag där den privata marknaden verkar i begränsad omfattning. Vidare är statens roll att tillhandahålla ett väl fungerande system för hantering av immateriella tillgångar av avgörande betydelse för svensk innovationskraft. Regeringen genomför insatser för att främja och tillgängliggöra behovsmotiverad forskning bl.a. via industriforskningsinstitut och . Industriforskningsinstituten bidrar till att omsätta forskningsbaserad kunskap i nya lösningar och affärsmodeller. främjar och tillgängliggör behovsmotiverad forskning t.ex. via insatser för att stimulera samverkan mellan näringsliv, universitet och högskolor, forskningsinstitut och offentlig verksamhet. Även () är en aktör som bidrar med viktiga underlag i detta sammanhang. IVA, som erhåller statligt bidrag för grundläggande verksamhet, möjliggör kunskapsutbyten och dialog med breda kontaktytor mot nationell och internationell forskning, näringsliv och förvaltning i viktiga samhällsfrågor. Innovationsförmåga är att kunna omsätta kunskap, kompetens och idéer i nya lösningar för att möta behov och efterfrågan. Staten bedriver insatser för stimulera både utbud och efterfrågan på nya lösningar. Utbudsperspektivet handlar om olika former för stöd för utveckling av ny kunskap eller andra innovationsaktiviteter, liksom skydd av immateriella tillgångar genom PRV. Det kan också t.ex. handla om initiativ för att vidareutnyttja offentlig data. Stimulanser av efterfrågan syftar till att öka efterfrågan på nya lösningar, t.ex. genom innovationsupphandling standardisering och lagstiftning. bidrar till effektiva och starka innovationssystem är en central aktör för att stimulera utvecklingen av ett dynamiskt näringsliv med innovativa företag. Verket är involverat i stora delar av statens insatser för att stärka innovationskraften i samhället genom att möjliggöra samarbeten samt stötta och påskynda innovativa processer. Till exempel har konstaterat att program Vinnväxt är en mycket lyckad modell för att använda strategisk forskning och investeringar i innovation för att stärka regionala innovationsmiljöer och förbättra fokus på kommersialisering i forskningsmiljöer. För att statliga investeringar i forskning och utbildning ska leda till ökad effektivitet i det svenska innovationssystemet, ökat nyttiggörande av forskningsresultat och till tillväxt och samhällseffekter är ett helhetsperspektiv och en utvecklad integration av utbildning, forskning och innovation nödvändig. Som regeringen har konstaterat i forsknings- och innovationspropositionen (prop. 2012/13:30) har en viktig roll att stödja universitet och högskolor i deras arbete med att samverka med det omgivande samhället. I egenskap av forskningsfinansiär har också en viktig kvalitetsdrivande roll. Likt gör regeringen bedömningen att internationella arbete bidrar till att skapa viktiga nätverk och samarbeten för svenska företag och forskare, som i sin tur lett till att såväl stora som mindre företag har etablerat kontakter samt fått konkreta affärsmöjligheter med internationella partners. Det bidrar också till intern kompetensutveckling och till ömsesidigt strategiska lärandeprocesser på statlig nivå och EU-nivå. Den kontinuerligt ökade bidragshanteringen vid förväntas fortsätta att öka i takt med de anslagsökningar som beräknas till följd av forsknings- och innovationspropositionen. har de totala verksamhetskostnaderna inte stigit i samma takt som den ökade programhanteringen – förberedelser, utlysningar, hantering av ansökningar, utbetalningar samt uppföljning och utvärdering. Regeringen gör bedömningen att myndigheten har skapat effektiva arbetssätt för att hantera den ökande arbetsbördan. Det har medfört att har genomfört ökade insatser utan att kostnaderna för verksamheten har stigit i samma utsträckning. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Flertalet av de insatser som genomför syftar till att påverka innovationsklimatet på lång sikt. Regeringen gör bedömningen att myndigheten bedriver ett ambitiöst arbete för att på kort sikt följa upp resultat och på utvärdera effekter. I sammanhanget bör det noteras att många olika faktorer påverkar innovationssystemens utveckling utöver direkta insatser i innovationsprocesser. Det handlar t.ex. om skattefrågor, utbildnings- och forskningssystem, lagar och förordningar om upphandling, ändamålsenliga system för immaterialrättsligt skydd, attityder till entreprenörskap och nyskapande osv. Likaså finns det stora metodologiska utmaningar i att isolera effekter hos företag och andra organisationer av deltagande i program via . Med ovanstående resonemang som grund kan regeringen konstatera att uppföljningar och utvärderingar överlag visar på goda resultat. I vissa fall genom att de har bidragit till att påskynda innovationsprocesser i företag, vilket har ökat möjligheterna att introducera nya produkter eller exploatera nya marknader. I andra fall har insatserna möjliggjort och förstärkt innovationssamarbeten samt nätverksbyggande mellan universitet och högskolor och näringsliv, både nationellt och internationellt. Då anslaget 1:2 Verket för innovationssystem: Forskning och utveckling beräknas öka till följd av regeringens forsknings- och innovationspolitiska proposition, se avsnitt 3.8.2, avser regeringen att lägga fortsatt vikt vid uppföljning och utvärdering av insatser. Kopplat till detta avser regeringen också låta inleda ett arbete för att säkerställa att den av regeringen föreslagna nivån på anslaget 1:1 Verket för innovationssystem även fortsättningsvis är adekvat för att hantera de beräknade ökade insatserna . Sammantaget gör regeringen bedömningen att insatser bidrar till att utveckla effektiva och starka innovationssystem som är viktiga för utvecklingen av konkurrenskraft. Industriforskningsinstituten är en forsknings- och innovationsaktör som har en stor betydelse för utveckling och framgång. Industriforskningsinstituten stödjer näringslivets behov av innovation och de verkar i gränslandet mellan universitetens och högskolornas forskning och näringslivets utveckling. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 stituten vidareutvecklar kunskap och kompetens som bidrar till att skapa värde för näringsliv och samhälle i form av innovation. För stora delar av det svenska näringslivet, inte minst små och medelstora företag, kan instituten spela en viktig roll som forsknings- och utvecklingsresurs för att få tillgång till och snabbt kunna ta till sig ny kunskap och teknik från forskningsbaserad kunskap i eller internationellt och omsätta denna i nya lösningar och affärsmodeller. Näringslivets efterfrågan på institutens kompetenser och tjänster fortsätter att utvecklas positivt trots den pågående ekonomiska krisen i . Instituten har länge arbetat strategiskt med näringslivet. De har ingått partnerskap och skrivit ramavtal med viktiga industriella företag. har även intäkterna från offentliga finansiärer ökat. En bidragande orsak till detta bedöms vara de forskningsfinansierande myndigheternas ökade fokus på nyttiggörande och innovation. Där särskilt programsatsningar för utmaningsdriven innovation och strategiska innovationsagendor har haft en betydande inverkan. För att klara den ökade efterfrågan planerar flera expansion. Regeringen bedömer att instituten bidrar till ökad samverkan mellan universitet och högskolor och näringsliv och till förnyelse och ökad konkurrenskraft för industrin. Geovetenskaplig forskning bidrar till hållbar råvaruförsörjning och hållbart samhällsbyggande SGU deltar i flera samarbetsprojekt med universitet, industrin och med EU-institutioner. Detta bidrar till att öka möjligheterna att nå målet om hållbart byggande av infrastruktur och städer på såväl nationell som internationell nivå. SGU har i syfte att stärka banden på ett tydligt och bra sätt mellan myndigheten och lärosätena knutit tre gästforskare till sig. Den interna FoU-verksamheten bidrar till att utveckla undersökningsmetodiken inom karteringsverksamheten. Det är regeringens bedömning att SGU:s stöd till universitet och högskolor har en positiv betydelse för den geovetenskapliga forskningen. Stöd till kommersialisering stärker näringslivets konkurrenskraft Utveckling av nya eller växande kunskapsbaserade företag är av grundläggande betydelse för konkurrenskraft. bedöms ha bidragit till att uppfylla detta under