prop · H10325 · 2013-10-14 00:00:00 — För att garantera rättvis intermodal konkurrens som man suc cessivt avgiftsbelägger externa kostnader med avseende på samtliga transportmedel ska rapporten innehålla en tidsplan för åtgärder som det återstår att vidta för att ta itu med andra transportslag eller fordon och/eller externa kostnadsfaktorer som ännu inte har beaktats, med be aktande av revideringen av rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för be skattning av energiprodukter och elektricitet (1). Medlemsstaterna skall sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv . De skall genast underrätta kommissionen om detta. När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda. Medlemsstaterna skall till kommissionen överlämna texterna till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv. Kommissionen skall informera de övriga medlemsstaterna om detta. Detta direktiv träder ikraft som det offentliggörs i Europe iska gemenskapernas officiella tidning. Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. (1) EUT L 283, 31.10.2003, s. 51. 1999L0062 SV 15.10.2011 004.001 24 Mängd kolmonoxid (CO) g/kWh Mängd kolväten (HC) Mängd kväveoxid (NOx) EURO I/EURO II-fordon kolmonoxid (CO) kolväten (HC) partiklar (PT) 0,4 (1) (1) En koefficient på 1,7 skall tillämpas på gränsvärdet för partikelutsläpp för motorer med en nettoeffekt på högst 85 kW. EURO III/EURO IV/EURO V/EEV-fordon De specifika massorna av kolmonoxid, totalkolväten, kväveoxider och partiklar enligt resultaten från ESC-provet samt av röktät heten enligt resultatet från ELR-provet får inte överskrida följande värden (1) kolmonoxid (CO) kolväten (HC) kväveoxid (NOx) partiklar (PT) 0,10 (2) (1) En provcykel består av en serie provningspunkter, var och en med fastlagt varvtal och vridmoment, vilka motorn skall uppfylla under stationära driftsförhållanden (ESC-prov) eller kortvariga driftsförhållanden (ETC- och ELR-prov). (2) 0,13 för motorer med en slagvolym under 0,7 dm3 per cylinder och ett varvtal över 3 000 min-1 vid nominell effekt. 4.Framtida utsläppsklasser från fordon enligt definitionen i direktiv /77/EEG och senare ändringar får beaktas. 1999L0062 SV 15.10.2011 004.001 25 Antal axlar och maximalt tillåten bruttovikt (i ton) (i EUR/år) Drivaxel/axlar med Andra system för fjädring fjädring (1) av drivaxel/axlar (1) Fjädring som anses vara likvärdig i enlighet med definitionen i bilaga II till rådets direktiv /53/EG av om största tillåtna dimensioner i nationell och internationell trafik och högsta tillåtna vikter i internationell trafik för vissa vägfordon som framförs inom gemenskapen (EGT L 235, , s. 59). FORDONSKOMBINATIONER (LEDADE FORDON OCH FORDONSTÅG) Antal axlar och maximalt tillåten bruttovikt (i ton) (i EUR/år) Drivaxel/axlar med Andra system för fjädring fjädring (1) av drivaxel/axlar 2 + 1 axlar 1999L0062 SV 15.10.2011 004.001 26 Antal axlar och maximalt tillåten bruttovikt (i ton) (i EUR/år) Drivaxel/axlar med Andra system för fjädring fjädring (1) av drivaxel/axlar 2 + 2 axlar 2 + 3 axlar 3 + 2 axlar 3 + 3 axlar (1) Fjädring som anses vara likvärdig i enlighet med definitionen i bilaga II till rådets direktiv /53/EG av om största tillåtna dimensioner i nationell och internationell trafik och högsta tillåtna vikter i internationell trafik för vissa vägfordon som framförs inom gemenskapen (EGT L 235, , s. 59). 1999L0062 SV 15.10.2011 004.001 27 MAXIMIBELOPP I EURO FÖR VÄGAVGIFTER INKLUSIVE ADMINISTRATIVA KOSTNADER, ENLIGT ARTIKEL 7.7 EURO IV och mindre förore Per månad och vecka Högsta avgiftssats och vecka skall stå i proportion till den tid infra strukturen används. Vägavgiften per dag är för samtliga fordonskategorier. 1999L0062 SV 15.10.2011 004.001 28 GRUNDLÄGGANDE PRINCIPER FÖR FÖRDELNING AV KOSTNADER OCH BERÄKNING AV VÄGTULLAR I denna bilaga fastställs de grundläggande principerna för beräkning av viktade genomsnittliga infrastrukturavgifter som avspeglar artikel 7b.1. Skyldigheten att relatera infrastrukturavgifterna till kostnaderna ska inte påverka medlemsstaternas rätt att i enlighet med artikel 7b.2 välja att inte täcka samtliga kostnader genom intäkterna från infrastrukturavgifter, eller deras rätt i enlighet med artikel 7f att differentiera beloppen för särskilda infrastrukturavgifter och låta dem avvika från genomsnittet. Tillämpningen av dessa principer skall vara fullt förenlig med andra gällande skyldigheter enligt M3 unionen gemenskapslagstiftningen, särskilt kravet att koncessionsavtal skall tilldelas i enlighet med direktiv /18/EG och andra M3 unionen gemenskapsinstrument på området för offentlig upphandling. När en medlemsstat inleder förhandlingar med en eller flera tredjeparter om ett koncessionsavtal om anläggning eller drift av en del av dess infrastruktur, eller i detta syfte når en liknande uppgörelse som bygger på nationell lagstiftning eller ett avtal som ingåtts av en medlemsstats regering, skall överensstämmelsen med dessa principer bedömas utifrån förhandlingsresultatet. 1.Definition av vägnätet och vilka fordon som omfattas Om ett enskilt vägtullsystem inte skall tillämpas för hela det transeurope iska vägnätet, skall medlemsstaten ange exakt vilken del eller vilka delar av vägnätet som vägtullsystemet skall tillämpas för, liksom vilket system som används för att klassificera fordon vid differentiering av vägtullar. Medlemsstaterna skall också uppge om de utvidgar vägtullsystemet till att omfatta fordon som understiger tröskeln . Om en medlemsstat väljer att införa olika system för kostnadsåtervinning för olika delar av sitt vägnät (vilket är tillåtet enligt M3 artikel 7b.2 ), skall en särskild kostnadsberäkning ske för varje klart definierad del av vägnätet. En medlemsstat kan välja att dela upp sitt vägnät i ett antal klart definierade delar för att upprätta separata konces sionsarrangemang eller liknande för varje del. Investeringskostnaderna skall innefatta anläggningskostnaderna (inklu sive finansieringskostnader) och kostnaderna för utveckling av infra strukturen plus, i förekommande fall, avkastning på kapitalinvesteringen eller vinstmarginal. Kostnader för markförvärv, planering, projektering, övervakning av byggnadskontrakt och projektförvaltning samt arkeo logiska undersökningar och markundersökningar, liksom andra relevanta tillkommande kostnader, skall också inbegripas. Täckningen av anläggningskostnaderna skall baseras på antingen den planerade livslängden för infrastrukturen eller någon annan amorterings period (som inte får vara kortare än ) som kan anses lämplig av finansieringsskäl genom ett koncessionsavtal eller på annat sätt. Amor teringsperiodens längd kan vara en nyckelvariabel i förhandlingarna om upprättandet av koncessionsavtal, särskilt om den berörda medlemsstaten som en del av avtalet önskar fastställa ett tak för den tillämpliga viktade genomsnittliga vägtullen. 1999L0062 SV 15.10.2011 004.001 29 Utan att det påverkar beräkningen av investeringskostnaderna kan kost nadstäckningen fördelas jämnt över amorteringsperioden eller genom viktning för delas på de första, mellersta eller sista åren, förutsatt att denna viktning utförs på ett öppet sätt, innebära en indexering av vägtullar över amorteringsperioden. Alla historiska kostnader skall grundas på betalade belopp. Framtida kostnader grundas på rimliga kostnadsprognoser. Offentliga investeringar kan antas vara finansierade lån. Den räntesats som skall tillämpas på historiska kostnader skall vara de satser som till lämpats för offentlig upplåning . Kostnader skall fördelas på tunga lastbilar på objektiva och öppna grun der med beaktande av andelen tung lastbilstrafik som kommer att före komma på vägnätet och därmed förknippade kostnader. Fordonskilome ter som tillryggaläggs av tunga lastbilar får i detta syfte anpassas genom objektivt motiverade ekvivalensfaktorer, exempelvis de som föreskrivs ipunkt 4 (1). Avsättning för beräknad avkastning på kapital eller vinstmarginal skall vara rimlig mot bakgrund av marknadsförhållandena och kan varieras för att ge en kontrakterad tredjepart incitament att förbättra tjänstens kvalitet. Avkastningen på kapital kan beräknas med hjälp av sådana ekonomiska indikatorer som intern avkastningsgrad eller viktad genom snittlig kapitalkostnad. 2.2Årlig underhållskostnad och strukturella reparationskostnader Dessa kostnader skall innefatta både de årliga kostnaderna för underhåll av vägnätet och de periodiska kostnaderna för underhåll, förstärkning och renovering av vägbeläggning, i syfte att bibehålla vägnätets opera tiva kvalitet. Kostnaderna skall fördelas mellan tunga lastbilar och annan trafik på grundval av faktiska och prognostiserade andelar av fordonskilometer och får anpassas genom sådana objektivt motiverade ekvivalensfaktorer som i punkt 4. 3.Drifts-, förvaltnings- och vägtullskostnader Dessa kostnader skall innefatta alla kostnader som infrastrukturoperatören ådrar sig vilka inte omfattas av avdelning 2 och som hänför sig till genom förande, drift och förvaltning av infrastrukturen och vägtullsystemet. De skall särskilt inbegripa kostnaderna för anläggning, upprättande och underhåll av vägtullkabiner och andra betalningssystem, dagliga kostnader för drift, administration och upprätthållande av uttags systemet, administrativa avgifter i samband med koncessionsavtalen, förvaltningskostnader, administrativa kostnader och servicekostnader i samband med driften av infrastrukturen. (1) Medlemstaternas tillämpning av ekvivalensfaktorer får ta hänsyn till vägbyggande som utvecklas stegvis eller enligt en livscykelorienterad modell. 1999L0062 SV 15.10.2011 004.001 30 I kostnaderna kan ingå en avkastning på kapital eller en vinstmarginal som avspeglar graden av den risk som överförs. Kostnaderna skall fördelas mellan alla de fordonsklasser som ingår i vägtull systemet på ett sätt som är rättvist och som möjliggör insyn. 4.Andel godstrafik, ekvivalensfaktorer och korrektionsmekanism Beräkningen av vägtullarna skall grundas på de tunga lastbilarnas fak tiska eller prognostiserade andelar av fordonskilometer, vid behov juste rat med ekvivalensfaktorer för att ta vederbörlig hänsyn till de ökade kostnaderna för att anlägga och reparera infrastrukturer som används av lastbilar. I följande tabell fastställs en serie vägledande ekvivalensfaktorer. Om en medlemsstat använder ekvivalensfaktorer med procentandelar som skiljer sig från dem som finns i tabellen, skall de vara grundade på objektivt motiverade kriterier och offentliggöras. Fordonsklass (1) Strukturunderhåll (2) Mellan 3,5 t och 7,5 t, klass 0 t, klass I t, klass II t, klass III (1) Se bilaga IV för bestämning av fordonsklass. (2) Fordonsklasserna motsvarar axeltryck på ,5; 6,5; 7,5 respektive . Vägtullsystem som bygger på prognostiserade trafiknivåer skall ha en korrigeringsmekanism där vägtullar justeras regelbundet för att korrigera eventuell under- eller övertäckning av kostnader som kan tillskrivas fel i prognoserna. 1999L0062 SV 15.10.2011 004.001 31 MINIMIKRAV FÖR UTTAG AV EN AVGIFT FÖR EXTERNA I denna bilaga fastställs minimikraven för uttag av en avgift för externa kostnader samt för beräkning av maximal viktad genomsnittlig avgift för externa kostnader. 1.Berörda delar av vägnätet Medlemsstaterna ska exakt ange den eller de delar av deras vägnät där en avgift för externa kostnader ska tas ut. Om en medlemsstat väljer att ta ut en avgift för externa kostnader endast för en eller flera delar av det vägnät som omfattas av detta direktivs tillämp ningsområde, ska dessa delar väljas efter en bedömning som visar att när fordon utnyttjar vägar där avgiften för externa kostnader tas ut genererar detta miljöskador som är större än dem som i genomsnitt genereras i andra delar av det vägnät som omfattas av detta direktivs tillämpningsområde och där ingen avgift för externa kostnader tas ut, eller att införandet av en avgift för externa kostnader på andra delar av vägnätet som omfattas av detta direktivs tillämpningsområde skulle kunna in verka negativt på miljön eller trafiksäkerheten, eller att uttag och inkas sering av en avgift för externa kostnader i dessa delar skulle föra med sig oproportionerliga kostnader. 2.Berörda fordon, vägar och tidsperioder Medlemsstaten ska underrätta kommissionen om den fordonsklassificering som ska ligga till grund för differentieringen av vägtullen. Den ska också underrätta kommissionen om det geografiska läget för vägar där högre avgifter för externa kostnader tas ut, nedan kallade vägar i tätort (inbegripet motorvägar), och för vägar där lägre avgifter för externa kostnader tas ut, nedan kallade interurbana vägar (inbegripet motorvägar). I tillämpliga fall ska den också meddela kommissionen exakt vilka tids perioder som motsvarar den nattperiod då en högre avgift för externa bul lerkostnader får tas ut för att återspegla större bullerstörningar. Klassificeringen av vägar som vägar i tätort (inbegripet motorvägar) och interurbana vägar (inbegripet motorvägar) samt fastställandet av tidsperioder ska grundas på objektiva kriterier som hänger samman med i vilken ut sträckning vägarna och dess omgivningar drabbas av föroreningar, t.ex. befolkningstäthet och årligt antal föroreningstoppar uppmätta i enlighet med detta direktiv. De kriterier som används ska anges i meddelandet. För varje fordonsklass, vägtyp och tidsperiod ska medlemsstaten eller, i till lämpliga fall, den oberoende myndigheten fastställa ett enda specifikt be lopp. Den avgiftsstruktur som detta leder till, inbegripet inlednings- och sluttidpunkten för varje nattperiod när avgiften för externa kostnader omfat tar kostnaden för buller, ska vara öppen, offentliggjord och tillgänglig för alla användare på lika villkor. Offentliggörandet ska ske före genomförandet. Alla parametrar, uppgifter och annan information som är nödvändig för att förstå hur de externa kostnadsfaktorerna beräknas, ska offentliggöras. 1999L0062 SV 15.10.2011 004.001 32 När avgifterna fastställs ska medlemsstaten, eller om så är lämpligt, den oberoende myndigheten, vägledas av principen om effektiv prissättning, dvs. priset ska ligga nära samhällets marginalkostnader till följd av utnytt jandet av det fordon för vilket avgiften tas ut. Avgiften ska också fastställas med beaktande av risken för en omfördelning av trafiken, tillsammans med eventuell negativ inverkan på trafiksäkerhet, miljö och trängsel, samt eventuella lösningar för att minska dessa risker. Medlemsstaten eller, om så är lämpligt, en oberoende myndighet ska över vaka effektiviteten i avgiftssystemet när det gäller att minska de miljöskador som uppstår till följd av vägtransport. Om så behövs ska den anpassa avgiftsstrukturen, och det avgiftsbelopp som fastställts för en viss fordonsklass, vägtyp och tidsperiod, till förändringarna i transportutbudet och efterfrågan. 4.1Kostnad för trafikrelaterade luftföroreningar När en medlemsstat väljer att inkludera hela eller delar av kostnaden för trafikrelaterade luftföroreningar i avgiften för externa kostnader, ska med lemsstaten eller, om så är lämpligt, den oberoende myndigheten beräkna den kostnad för trafikrelaterade luftföroreningar som får täckas av avgifter ge nom att använda följande formel eller genom att använda beräkningsenhe terna i tabell 1 i bilaga IIIb, om de är lägre: PCVij ¼ Σk EFik Ü PCjk PCVij = kostnaden för luftföroreningar från fordonsklass i på vägtyp j (euro/fordonskilometer), EFik = emissionsfaktorn för förorening k och fordonsklass i (gram/ fordonskilometer), PCjk = den monetära kostnaden för förorening k för vägtyp j (euro/ gram). Emissionsfaktorerna ska vara desamma som de som används av medlems staten vid upprättandet av de nationella utsläppsinventeringar som avses i och rådets direktiv /81/EG av om nationella utsläppstak för vissa luftföroreningar (1) (vilket kräver an vändning av EMEP/Corinair Emission Inventory Guidebook (2)). De mone tära kostnaderna för föroreningar ska bedömas av medlemsstaterna eller, om så är lämpligt, av en oberoende myndighet, med hänsyn till den senaste tekniken. Medlemsstaten eller, om så är lämpligt, en oberoende myndighet får till lämpa vetenskapligt bevisade alternativa metoder för att beräkna kost naderna till följd av luftföroreningar och därvid utnyttja data från mätningar av luftföroreningar samt det lokala värdet av de monetära kostnaderna till följd av luftföroreningar, under förutsättning att resultaten inte överskrider de enhetsvärden som anges i tabell 1 i bilaga IIIb för någon fordonsklass. (1) EGT L 309, 27.11.2001, s. 22. (2) Europeiska miljöbyråns metod: 1999L0062 SV 15.10.2011 004.001 33 4.2Kostnad för trafikrelaterat buller När en medlemsstat väljer att inkludera hela eller delar av kostnaden för trafikrelaterat buller i avgiften för externa kostnader, ska medlemsstaten eller, om så är lämpligt, en oberoende myndighet beräkna den kostnad för trafikrelaterat buller som får täckas av avgifter genom att använda följande formler eller genom att använda enhetsvärdena i tabell 2 i bilaga IIIb, om de är lägre: NCVj ðdagligÞ ¼ e Ü Σk NCjk Ü POPk=WADT NCVj ðdagÞ ¼ a Ü NCVj NCVj ðnattÞ ¼ b Ü NCVj = kostnaden för buller från ett tungt godsfordon på vägtyp j (euro/fordonskilometer), = bullerkostnaden för varje person som på vägtyp j utsätts för bullernivå k (euro/person), = antalet personer som utsätts för bullernivå k per kilometer (person/kilometer), WADT = det viktade trafikgenomsnittet per dag (personbilsekvivalent), a och b viktningsfaktorer som ska fastställas av medlemsstaten, varvid den viktade genomsnittliga bulleravgiften per fordonskilometer som blir resultatet inte får överstiga NCVj (dag). Det trafikrelaterade bullret avser inverkan på bullernivåerna mätt nära ex poneringsplatsen och i förekommande fall bakom bullerskydd. Antalet personer som utsätts för bullernivå k ska hämtas från de strategiska bullerkartor som utarbetats enligt artikel 7 i och rådet direktiv /49/EG av om bedömning och hantering av omgivningsbuller (1). Kostnaderna per person som utsätts för bullernivå k ska bedömas av med lemsstaterna eller, om så är lämpligt, av en oberoende myndighet med hänsyn till den senaste tekniken. För det viktade trafikgenomsnittet per dag används en ekvivalensfaktor e på högst fyra mellan tunga godsfordon och personbilar. Medlemsstaten eller, om så är lämpligt, en oberoende myndighet får till lämpa vetenskapligt bevisade metoder för att beräkna värdet på bullerkost naderna, under förutsättning att resultaten inte överskrider de enhetsvärden som anges i tabell 2 i bilaga IIIb. (1) EGT L 189, , s. 12. 1999L0062 SV 15.10.2011 004.001 34 Medlemsstaten eller, om så är lämpligt, en oberoende myndighet får fast ställa differentierade bulleravgifter för att gynna användningen av tystare fordon, förutsatt att detta inte leder till att utländska fordon diskrimineras. Om differentierade bulleravgifter införs, får avgifterna för den fordonskate gori som medför högst buller inte överskrida de enhetsvärden som avses i tabell 2 i bilaga IIIb och fyra gånger den bulleravgift som gäller för det tystaste fordonet. 1999L0062 SV 15.10.2011 004.001 35 MAXIMAL VIKTAD GENOMSNITTLIG AVGIFT FÖR EXTERNA I denna bilaga fastställs vilka parametrar som ska tillämpas vid beräkning av den maximala viktade genomsnittliga avgiften för externa kostnader. 1.Maximal kostnad för trafikrelaterade luftföroreningar: Tabell 1: Maximal kostnad för luftföroreningar som får täckas av avgifter (inbegripet motorvägar) (inbegripet motorvägar) Mindre förorenande än euro VI Värdena i tabell 1 får multipliceras med en faktor upp till två i bergsområ den i den mån det är motiverat på grund av vägarnas stigning, höjden och/eller temperaturinversioner. 2.Maximal kostnad för trafikrelaterat buller Tabell 2: Maximal kostnad för buller som får täckas av avgifter (inbegripet motorvägar) (inbegripet motorvägar) Värdena i tabell 2 får multipliceras med en faktor på upp till två i bergs områden i den mån det är motiverat på grund av vägarnas stigning, tempera turinversioner och/eller amfiteatereffekter i dalgångar. 1999L0062 SV 15.10.2011 004.001 36 Fordonsklasserna fastställs i nedanstående tabell. Fordonen klassificeras i underkategorierna 0, I, II och III i förhållande till de skador de ger upphov till på vägbeläggningen, i stigande ordning (klass III är således den klass som ger upphov till de allvarligaste skadorna på väginfrastruk turerna). Skadorna ökar exponentiellt med ökad axellast. Alla motorfordon och fordonskombinationer med en högsta tillåten bruttovikt under tillhör klass 0. Drivaxlar utrustade med luftfjädring eller fjädring Andra upphängningssystem för drivaxlarna som erkänns som likvärdig (1) Antal axlar och högsta tillåten bruttovikt (i ton) Antal axlar och högsta tillåten bruttovikt (i ton) (1) Fjädring som erkänns som likvärdig i enlighet med definitionen i bilaga II till rådets direktiv /53/EG av om största tillåtna dimensioner i nationell och internationell trafik och högsta tillåtna vikter i internationell trafik för vissa vägfordon som framförs inom gemenskapen (EGT L 235, , s. 59). Direktivet senast ändrat genom och rådets direktiv /7/EG (EGT L 67, , s. 47). 1999L0062 SV 15.10.2011 004.001 37 Fordonskombinationer (ledade fordon och fordonståg) Drivaxlar utrustade med luftfjädring eller fjädring Andra upphängningssystem för drivaxlarna som erkänns som likvärdig Antal axlar och högsta tillåten bruttovikt (i ton) Antal axlar och högsta tillåten bruttovikt (i ton) 2 + 1 axlar 2 + 2 axlar 2 + 3 axlar 3 + 2 axlar 3 + 3 axlar Europeiska unionens officiella tidning L 268/11 om definitionen av det europeiska systemet för elektroniska vägtullar och tekniska uppgifter för detta [delgivet med nr K(2009) 7547] (Text av betydelse för EES) (2009/750/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av och rådets direktiv /52/EG av om driftskompatibilitet mel lan elektroniska vägtullsystem i gemenskapen (1), särskilt artikel 4, och av följande skäl: (1)Enligt direktiv /52/EG ska kommissionen definiera det europeiska systemet för elektroniska vägtullar (EETS, ) enligt det förfarande som avses i artikel 5.2 i direktivet. (2)Ett enda kontrakt med en betalningsförmedlare i EETS bör göra det möjligt för EETS-användarna att betala sina vägtullar inom det europeiska vägnätets alla EETS-områ den, i enlighet med artikel 3.1 i direktiv /52/EG, bl.a. genom en enda fordonsutrustning (OBE, on-board equipment) som kan användas i alla EETS-områden. (3)Detta beslut omfattar informationsutbyte mellan med lemsstaterna, avgiftsupptagare, tjänsteleverantörer och väganvändare för att säkerställa korrekt deklaration av de tullar som ska betalas inom ramen för EETS. (4)Införandet av EETS medför behandling av personuppgif ter, vilket ska ske i strikt överensstämmelse med berörda gemenskapsbestämmelser, bl.a. och rådets direktiv /46/EG (2) och och rådets direktiv /58/EG (3). (1) EUT L 166, 30.4.2004, s. 124. (2) och rådets direktiv /46/EG av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (EGT L 281, 23.11.1995, s. 31). (3) och rådets direktiv /58/EG av om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (EGT L 201, 31.7.2002, s. 37). (5)Avgiftsupptagarna måste ge EETS betalningsförmedlare tillträde till sitt EETS-område på icke-diskriminerande grund. (6)För att säkerställa öppenhet och icke-diskriminerande till gång till EETS-områdena för alla EETS betalningsförmed lare ska avgiftsupptagarna publicera all nödvändig infor mation om åtkomsträttigheter i en områdesdeklaration i EETS. (7)EETS bygger på principerna om öppenhet och effektiv och rättvis prissättning.