prop · H003164 · 2013-06-19 00:00:00 — signal för de kommersiella programbolagen, eftersom det ger dem ökade incitament att investera i digitalradiosändningar. Om en övergång till digitalradio ska ske måste vid något till- fälle fatta beslut om en nedsläckning av SR:s och de kommersiella Det är för tidigt att besluta om en släckning eftersom näten inte finns utbyggda. En översyn bör därför göras av hur marknaden utvecklats i såväl som övriga vid samma tidpunkt som den föreslagna halvtidsöversynen. bedömning kan då visa om det går att besluta om ett släckningsdatum. Om inte bör en ny översyn av marknadsutvecklingen göras inom en Vi föreslår slutligen att regeringen bör fatta ett övergripande beslut kring den nationella spektrumanvändningen. I kapitel 13 görs en redovisning av de konsekvenser av förslagen som anges i kommittéförordningen (1998:1474). Förslaget att samtliga programföretag bör erbjuda ett visst utbud på det nationella minoritets- språket jiddisch och andra minoritetsspråk kan innebära en marginell kostnadsökning för framför allt SVT, som inte har någon verk- samhet på jiddisch och andra minoritetsspråk. SVT:s kostnader för till- gänglighetstjänsterna kommer också att öka något. De ökade kraven på programföretagens public service-redovisningar bedömer vi kommer att öka kostnaderna för företagen marginellt. Förslaget om en ny finansierings- och uppbördsmodell leder till att RIKAB kan avvecklas vilket minskar programföretagens kostnader med . Programföretagens ekonomiska ramar kan därmed minska med motsvarande belopp. När det gäller små och stora företags arbetsförutsättningar och konkurrensförmåga på mediemarknaden är vår bedömning att en rad av de förslag som vi lämnar är positiva. Förslaget till ny finansierings- och uppbördsmodell leder till att företag och andra juridiska personer inte kommer att behöva betala radio- och tv- avgift. betalade cirka 36 700 företag i avgift. och en mer långsiktig finansiering av programföretagens verksamhet ger mer stabila förutsättningar även för andra företag. Med våra förslag till skrivningar i anslagsvillkoren blir det tydligt att programföretagens verksamhet även fortsatt ska vara inriktad på det programutbud som regleras i sändningstillstånden. Övrigt utbud ska ha en nära koppling samt komplettera och utveckla detsamma. Vi menar att sändningstillstånden bör ses över och tydliggöras. SVT och SR bör fortsätta att fördjupa, utveckla och vidga kulturutbudet på det sätt som skett. Vi föreslår preciserade krav när det gäller utbudet på fyra av de nationella minoritetsspråken och teckenspråk samt att alla bolag måste ha viss verksamhet på jiddisch och andra minoritetsspråk. Vi föreslår att kraven på tillgänglighetstjänster skärps. Vi föreslår när det gäller förhandsprövningen att vad som avses med försöksverksamhet tydliggörs i anslagsvillkoren. Vi föreslår att sidoverksamheter beskrivs övergripande i anslagsvillkoren och att ett förbud mot produktplaceringar förs in i sändningstillstånden för SVT och UR. Vidare föreslår vi åt- gärder för att förbättra programföretagens public service-redovisningar generellt samt specifika krav vad beträffar övriga intäkter, inklusive sponsring, och andra kommersiella samarbeten. Den moms- kompensationsmodell vi föreslår kommer att förbättra konkurrens- neutraliteten mellan tjänster som programföretagen utför i egen regi och tjänster som upphandlas på marknaden. En digitalisering av den marksända radion innebär, avslutningsvis, en möjlighet för kommersiella programbolag att sända nationellt. Digitali- seringen påverkar således de kommersiella programbolagens konkurrensvillkor positivt. En övergång till digitalradio ger möjlighet för befintliga aktörer att sända fler kanaler och nya tjänster och för helt nya aktörer att etablera sig, under förutsättning att de tilldelas tillstånd. I FM- bandet finns begränsat utrymme. För staten kommer förslaget om en ny finansierings- och uppbörds- modell att leda till ökade kostnader för framför allt och minskade kostnader för och Dom- stolar. Förslaget till momskompensationsmodell kommer att leda till ökade intäkter för staten. För allmänheten kommer förslaget om ny finansieringsmodell leda till att fördelningen av kostnaden för public service mellan olika grupper i samhället blir annorlunda mot . Genom kopplingen till individ i stället för till hushåll kommer enpersonshushåll och ensamstående med barn som regel få en lägre avgift än hushåll med flera vuxna. Enligt SCB fanns det 2010 cirka 2,6 miljoner sådana hushåll. En övervägande andel av de cirka 2 miljoner hushåll som hade två eller flera personer , kommer sannolikt att få en högre avgift . Storleken på avgiften beror på den beskattningsbara förvärvsinkomsten. Våra förslag leder också till ökade kostnader för public service-verk- samheten, vilka kan föranleda en höjning av radio- och tv-avgiften. All- mänheten kommer att få ta över den kostnad som bärs av företag och andra juridiska personer. uppgick det beloppet till . Därutöver kommer allmänheten att få bära kostnaden för momskompensationsmodellen (kapitel 8), kapitaltillskottet till (kapitel 9), samt en särskild höjning av SR:s, och i viss mån UR:s, ekonomiska ramar för utbyggnaden av ett digitalt nät och för programproduktion (kapitel 11). Det faktum att det sannolikt kommer att finnas ett överskott på rund- radiokontot vid ingången av 2014 och att underskottet på distributions- kontot kommer att vara återbetalt vid utgången av 2013 leder dock till att behovet av att höja avgiften minskar. Utöver dessa kostnader kommer allmänheten att vid en övergång till digitalradio behöva investera i nya radiomottagare. Förteckning över remissinstanser för betänkandet Nya villkor för public service (SOU 2012:59) Följande remissinstanser har yttrat sig över betänkandet Nya villkor för public service (SOU 2012:59). , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Myndigheten för handikappolitisk samordning Handisam, Barn- ombudsmannen, i , Statskontoret, Riks- gäldskontoret, , , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, , Folkbildnings- rådet, , , universi- tet, , , , dramatiska högskola, , , , , , , Myndigheten för kulturanalys, , och folk- minnen, Stiftelsen , Myndigheten för radio och tv, , , Kommuner och Landsting, , , , Radiotjänst i , för , och , , akademikers central- organisation, , , , , , Föreningen , , , Copyswede, KLYS Konstnärliga och Litterära Yrkes- utövares , , , , , , Tornionlaaksolaiset, Sverigefinländarnas delegation, , SIOS Samarbetsorgan för etniska organisationer i , RFSL, Handikappförbunden, , , , , , Ung Media , , , Annonsörer, Branschkansliet, , , , , i , Närradions , Public servicerådet, Föreningen , , SMTRADIO, och . , Justitiekanslern, , , , , i , , Fastighetsägarna och har uppgett att de inte har några synpunkter eller avstår från att yttra sig över betänkandet. Därutöver har yttranden inkommit från Forum för levande historia, , i , Teskedsorden, i , , i , i , i Västra Internationella , Elevkårer, i län, Region , i län, Radio- branschen, , DIK akademikerfacket för kultur och kommunikation, i , , , , Region , Läns- styrelsen i län, i , , i , Kungl. sen , kommun, Region , i , Svensk Scenkonst, i län, , ElektronikBranschen, Tevefolket, Studie- förbundet , i , i , , LSU Ungdomsorganisationer och Kungliga Dramatiska teatern AB, Svenskt näringsliv, Föreningen Svenska Kompositörer av Populärmusik, Bildkonst Upphovsrätt i , , Nätverket för Regionala produktionscenter, , Judiska Central- rådet, International , Centre, i , national, , , för döva, hörselskadade och språkstörda barn, Lika Unika, För Tillgänglighet, , Kontaktnätet, Utgivarna, , IT & Telekomföretagen, AB, i , , SES, SBS Media Group och har beretts tillfälle att yttra sig men inte lämnat något yttrande. Sammanfattning av rapporten täckningskrav Myndigheten för radio och tv har haft i uppdrag av regeringen att under- söka om det nuvarande täckningskravet för AB:s (SVT) sändningar i marknätet är relevant i förhållande till företagets uppdrag att sända programtjänster till hela landet. Vi bedömer att det nuvarande täckningskravet för SVT:s sändningar i marknätet är relevant i förhållande till bolagets uppdrag att sända programtjänster till hela landet. Vi anser därför att täckningskravet i marknätet ska vara oför-ändrat, det vill säga av den fast bosatta befolkningen i , under den kommande . inför den tillståndsperiod som följer därefter bör dock frågan om SVT:s täckningskrav och hur frekvensutrymmet för marksänd tv ska användas totalt sett för att uppnå största möjliga sam- hällsnytta och den mest effektiva spektrumanvändningen utredas och beslutas. Skälen för myndighetens bedömningar Enligt det sändningstillstånd som regeringen har utfärdat med stöd av radio- och tv-lagen (2010:696) har SVT rätt att sända televisionsprogram i hela landet. Till-ståndet avser marksänd tv, men i tillståndets 4 § sägs att SVT även får distribuera programmen på andra sätt så att de blir möjliga att ta emot i hela . Det finns krav på att sändningarna ska hålla en hög säkerhets- och beredskapsnivå (22 §) och att även personer med funktionsnedsättning ska kunna ta del av sändningarna (13 §). Marknätet har en hög utbredning även i glesbygd och tekniken medger att man sänder samma program till många personer . Det skulle dock vara möjligt att sänka täckningskravet på SVT i marknätet och använda kompletterande distributionsformer för att nå upp till 99,8 procents befolkningstäckning. Det är däremot inte säkert att utgångs- punkterna beträffande regional nedbrytbarhet samt säkerhet och bered- skap skulle kunna upprätthållas fullt ut. SVT skulle vidare behöva upp- handla kompletterande distribution med motsvarande funktionalitet som dagens marknät och kostnaderna för sådana distributionsavtal är svåra att bedöma innan upphandlingar har genomförts. Dessutom skulle konsumenter drabbas genom att de skulle behöva byta mottagningssätt med ökade kostnader som följd. Det spektrum som marksänd tv använder är lämpligt även för exempelvis trådlöst bredband, men det är svårt att frigöra frekvenser för annan användning utan att hela nät släcks ner vilket i sin tur skulle kräva omplanering av hela det frekvensutrymme som används för marksänd tv. Det spektrumutrymme som skulle frigöras utan omplanering skulle under perioden 20142019 inte kunna användas för annat ändamål än exempel- vis trådlösa mikrofoner. kan däremot situationen vara en helt annan. Tv och telekom konvergerar. Nya och befintliga tekniker utvecklas, exempelvis hybrid- tekniker som kombinerar marksändning med mobilteknik, och ut- byggnaden av bredband kan leda till att ip-tv kan nå stora delar av befolkning med tillräcklig kapacitet. Dessa och andra distributionssätt kan komma att utgöra alternativ till marksänd tv i hela eller delar av det nuvarande spektrumet för marksänd tv. Frågan bör följas löpande och ett nytt ställningstagande bör göras inför den tillståndsperiod som börjar 2020. Förteckning över remissinstanser för rapporten täckningskrav Följande remissinstanser har yttrat sig över rapporten täcknings- krav. , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Myndigheten för handikappolitisk samordning Handisam, , , , , , , , , IT & Telekomföretagen, , , , Fastighetsägarna , och . , , , , kommuner och landsting, , för , och , och Villaägar- nas har uppgett att de inte har några synpunkter eller avstår från att yttra sig över rapporten. , , Radiotjänst i , , , , , hörselskadade och språkstörda barn, Lika Unika, , , , Utgivarna, , , , , , , , , och har beretts tillfälle att yttra sig men inte lämnat något yttrande. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , Adelsohn , , , , , , , , Hatt, Ek, , , Regeringen beslutar proposition 2012/13:164 Bildning och tillgänglighet radio och tv i allmänhetens tjänst