prop · H10330 · 2013-10-15 00:00:00 — d)Reglerade fonder som är underkastade särskilda kapitalkrav eller begränsningar avseende bruttosoliditeten. e)Reglerade pensionsfonder. f)Erkända clearingorganisationer. L 176/146 Europeiska unionens officiella tidning Beräkning av riskvägda exponeringsbelopp och förväntade förlustbelopp enligt den fullständiga metoden för finansiella säkerheter 1.Enligt schablonmetoden ska instituten använda E* beräk nat enligt artikel 223.5 som exponeringsvärde vid tillämpningen av artikel 113. I fråga om sådana poster utanför balansräk ningen som tas upp i bilaga I ska instituten tillämpa procent andelarna i artikel 111.1 på värdet E* för att komma fram till exponeringsbeloppet. 2.Enligt internmetoden ska instituten använda faktisk LGD (LGD*) beräknat enligt denna punkt som LGD vid tillämpning av kapitel 3. Instituten ska beräkna LGD* enligt följande: LGDä ¼ LGD · Eä E LGD = den LGD som skulle gälla för exponeringen enligt ka pitel 3 om exponeringen inte var täckt av någon säker het, E = det exponeringsvärde som i enlighet med artikel 223.3; = fullständigt justerat exponeringsvärde i enlighet med Värderingsprinciper för övriga godtagbara säkerheter enligt internmetoden Säkerheter i form av fastigheter ska värderas av en obero ende värderingsman till ett värde som överensstämmer med eller är lägre än marknadsvärdet. Ett institut ska kräva att den oberoende värderingsmannen dokumenterar marknadsvärdet på ett klart och tydligt sätt. I de medlemsstater som har fastställt strikta kriterier för bedöm ning av fastighetsbelåningsvärdet i lagar och andra föreskrifter får fastigheten i stället värderas av en oberoende värderingsman till ett värde som överensstämmer med eller är lägre än fas tighetsbelåningsvärdet. Instituten ska kräva att den oberoende värderingsmannen inte tar med spekulativa faktorer i bedöm ningen av fastighetsbelåningsvärdet och dokumenterar detta värde på ett klart och tydligt sätt. Säkerhetens värde ska vara marknadsvärdet eller fastighetsbelå ningsvärdet minskat på lämpligt sätt för att avspegla resultaten av den övervakning som krävs enligt artikel 208.3 och för att beakta eventuella fordringar på fastigheten med bättre rätt. Fordringar ska värderas till de belopp som de uppgår till. Instituten ska värdera de fysiska säkerheter som inte är fastigheter till respektive marknadsvärde. I denna artikel avses med marknadsvärde det estimerade värde till vilket egendomen skulle kunna säljas av en villig säljare till en i förhållande till honom eller henne oberoende och villig köpare på värderings dagen. Beräkning av riskvägda exponeringsbelopp och förväntade förlustbelopp för övriga godtagbara säkerheter enligt internmetoden Instituten ska använda LGD* beräknat i enlighet med denna punkt och punkt 2 som LGD vid tillämpning av kapitel 3. Om förhållandet mellan säkerhetens värde (C) och exponerings beloppet (E) ger ett lägre värde än den minimisäkerhetsnivå som krävs för exponeringen (C*) enligt tabell 5, ska LGD* vara det LGD-värde som fastställs i kapitel 3 för exponeringar utan sä kerhet mot motparten. Därvid ska instituten beräkna expone ringsbeloppet för de poster som tas upp i artikel 166.8–166.10 med konverteringsfaktorn eller procentandelen i stället för de konverteringsfaktorer eller producentandelar som anges i dessa punkter. Om förhållandet mellan säkerhetens värde och exponerings beloppet överstiger ett andra, högre tröskelvärde för C** enligt tabell 5, ska LGD* vara det värde som anges i tabell 5. Om den nivå på ställd säkerhet C** som krävs inte uppnås avseende exponeringen som helhet, ska instituten betrakta ex poneringen som två exponeringar, dvs. en som motsvarar den del som uppfyller den nivå på ställd säkerhet C** som krävs och en som motsvarar den återstående delen. I tabell 5 i denna punkt anges de tillämpliga LGD*-vär dena och de säkerhetsnivåer som krävs för de delar av expone ringarna där säkerhet ställs: Minimivärde på LGD för de delar av exponeringar där säkerhet ställs (C*) ringen (C**) Europeiska unionens officiella tidning L 176/147 Som ett alternativ till behandlingen i punkterna 1 och 2 och om inte annat följer av artikel 124.2, får instituten inom ramen för begränsningarna i artikel 125.2 d respektive 126.2 d ange riskvikt för den del av exponeringen där säkerhet är ställd i sin helhet genom bostadsfastighet eller kommersiell fas tighet, vilken är belägen inom en medlemsstats territorium där samtliga villkor i artikel 199.4 är uppfyllda. Beräkning av riskvägda exponeringsbelopp och förväntade förlustbelopp när det gäller blandade säkerhetstyper Ett institut ska beräkna det LGD*-värde som ska användas som LGD vid tillämpning av kapitel 3 i enlighet med punkterna 2 och 3 om båda följande villkor är uppfyllda: a)Institutet använder internmetoden för att beräkna riskvägda exponeringsbelopp och förväntade förlustbelopp. b)En exponering har säkrats genom både finansiella och andra godtagbara säkerheter. 2.Instituten ska vara skyldiga att dela upp exponeringens volatilitetsjusterade värde, dvs. exponeringens värde efter den volatilitetsjustering som anges i artikel 223.5, i olika delar, så att de erhåller en del som täcks av godtagbara finansiella säker heter, en del som täcks av fordringar, en del som täcks av kommersiella fastigheter eller bostadsfastigheter, en del som täcks av övriga godtagbara säkerheter och en del som inte täcks av någon säkerhet, beroende på vad som är tillämpligt. 3.Instituten ska beräkna LGD* separat för varje exponerings del som fastställs enligt punkt 2 i enlighet med de relevanta bestämmelserna i detta kapitel. 1.Om villkoren i artikel 212.1 är uppfyllda, får insättningar hos institut som är tredje part behandlas som en garanti av det institut som är tredje part. 2.Om villkoren i artikel 212.2 är uppfyllda, ska instituten tillämpa följande behandling för den exponeringsdel för vilken säkerhet har ställts i gällande återköpsvärde för livförsäkringar som pantsatts hos det utlånande institutet: a)Om institutet tillämpar schablonmetoden för exponeringen, ska riskvägningen ske med de riskvikter som anges i punkt 3. b)Om institutet tillämpar internmetoden för exponeringen men inte använder egna estimat av LGD, ska exponeringen åsättas ett LGD på . I händelse av valutaobalans ska instituten minska det gällande återköpsvärdet i enlighet med artikel 233.3 och värdet av kre ditriskskyddet ska vara lika med livförsäkringens gällande åter köpsvärde. Vid tillämpning av punkt 2 a ska instituten ange följande riskvikter utifrån den riskvikt som tilldelats en icke-efterställd exponering utan säkerhet mot det företag som tillhandahåller livförsäkringen: a)Riskvikten , om den icke-efterställda exponeringen utan säkerhet mot det företag som tillhandahåller livförsäkringen har tilldelats riskvikten . b)Riskvikten , om den icke-efterställda exponeringen utan säkerhet mot det företag som tillhandahåller livförsäkringen har tilldelats riskvikten . c)Riskvikten , om den icke-efterställda exponeringen utan säkerhet mot det företag som tillhandahåller livförsäkringen har tilldelats riskvikten . d)Riskvikten , om den icke-efterställda exponeringen utan säkerhet mot det företag som tillhandahåller livförsäk ringen har tilldelats riskvikten . Instituten får behandla instrument som återköps på begä ran och som är godtagbara enligt artikel 200 c som en garanti av det utgivande institutet. Det godtagbara kreditriskskyddet ska ha följande värde: a)Om instrumentet ska återköpas till sitt nominella värde, ska detta belopp gälla som värde på skyddet. b)Om instrumentet ska återköpas till marknadspris, ska värdet av skyddet vara lika med instrumentets, värderat på samma sätt som de räntebärande värdepapper som uppfyller vill koren i artikel 197.4. U n d e r a v s n i t t 2 O b e t a l t k r e d i t r i s k s k y d d Vid beräkning av effekterna av obetalt kreditriskskydd i enlighet med detta underavsnitt ska värdet på obetalt kreditrisk skydd (G) vara det belopp som utfärdaren av kreditriskskyddet har åtagit sig att betala i händelse av låntagarens fallissemang eller utebliven betalning eller vid andra specificerade kredithän delser. L 176/148 Europeiska unionens officiella tidning Om de kredithändelser som specificerats i kreditderivatet inte innefattar en omstrukturering av det underliggande instru mentet som innebär eftergift eller uppskjuten betalning av amortering, ränta eller avgifter som leder till en kreditförlust, ska a)instituten minska det värde på kreditriskskyddet som beräk nats enligt punkt 1 , om det belopp som utfärda ren av kreditriskskyddet har åtagit sig att betala inte över skrider exponeringsbeloppet, b)värdet på kreditriskskyddet uppgå till högst av expo neringsbeloppet, om det belopp som utfärdaren av kredit riskskyddet har åtagit sig att betala överskrider exponerings beloppet. 3.Om obetalt kreditriskskydd är noterat i en annan valuta än den valuta som exponeringen är noterad i, ska instituten minska värdet på kreditriskskyddet genom att tillämpa en vola tilitetsjustering enligt följande: Gä ¼ G · ð1 – HfxÞ G* = kreditriskskyddsbeloppet efter justering för valutakurs risk, G = kreditriskskyddets nominella belopp, och Hfx = volatilitetsjusteringen för all valutaobalans mellan kredit riskskyddet och det underliggande instrumentet, fastställd i enlighet med punkt 4. Om ingen valutaobalans föreligger är Hfx lika med noll. Instituten ska vid volatilitetsjusteringarna för all valutao balans utgå ifrån en avvecklingsperiod , förutsatt att omvärdering sker , och får beräkna dem på grundval av metoden för schabloniserade volatilitetsjusteringar eller metoden för egna estimat enligt vad som anges i artikel 224 respektive artikel 225. Instituten ska öka volatilitetsjusteringarna i enlighet med artikel 226. Beräkning av riskvägda exponeringsbelopp och förväntade förlustbelopp vid partiellt skydd och uppdelning på trancher Om ett institut överför en del av lånerisken i en eller flera trancher, ska bestämmelserna i kapitel 5 gälla. Instituten får betrakta tröskelvärden under vilka inga betalningar ska göras i händelse av förlust som jämställda med innehållna förstaförlust positioner och som upphov till risköverföring i trancher. Beräkning av riskvägda exponeringsbelopp enligt schablonmetoden Vid tillämpning av artikel 113.3 ska instituten beräkna riskvägda exponeringsbelopp enligt följande formel: max f0,E – GAg · r þ GA · g E= exponeringsbeloppet i enlighet med artikel 111, varvid exponeringsbeloppet för en post utanför balansräkningen som ingår i förteckningen i bilaga I ska vara av dess värde i stället för det exponeringsvärde som anges i artikel 111.1, = det kreditriskskyddsbelopp som beräknats enligt arti kel 233.3 (G*), justerat ytterligare för eventuell löptids obalans enligt vad som anges i avsnitt 5, r= riskvikten för exponeringar mot gäldenären enligt vad som anges i kapitel 2, och g= riskvikten för exponeringar mot utfärdaren av kreditrisk skydd enligt vad som anges i kapitel 2. 2.Om det skyddade beloppet (GA) är lägre än exponerings beloppet (E), får instituten tillämpa den formel som anges i punkt 1, under förutsättning att de skyddade och oskyddade exponeringsdelarna har samma förmånsrätt. 3.Instituten får utvidga behandling enligt artikel 114.4 och 114.7 till att omfatta exponeringar eller delar av exponeringar som garanteras av nationella regeringar eller centralbanker, om garantin är noterad i låntagarens nationella valuta och expone ringen är förfinansierad i den valutan. Beräkning av riskvägda exponeringsbelopp och förväntade förlustbelopp enligt internmetoden När det gäller den täckta delen av exponeringsbeloppet (E), baserat på kreditriskskyddets justerade värde (GA), får PD enligt kapitel 3 avsnitt 4 anges till kreditriskskyddsutfärdarens PD eller till ett PD-värde som ligger mellan låntagarens och garantigiva rens värde om full ersättning inte anses motiverad. I fråga om efterställda exponeringar och icke-efterställt ofinansierat skydd får instituten använda det LGD-värde som de enligt kapitel 3 avsnitt 4 ska tillämpa på icke-efterställda fordringar. Europeiska unionens officiella tidning L 176/149 2.För alla delar av exponeringen för vilka ingen säkerhet ställts ska PD anges till låntagarens värde och LGD till den underliggande exponeringens värde. 3.I denna artikel avses med GA det värde på G* som beräk nats enligt artikel 233.3, justerat ytterligare för eventuell löp tidsobalans enligt avsnitt 5. E är det exponeringsbelopp som avses i kapitel 3 avsnitt 5. Därvid ska instituten beräkna expo neringsbeloppet för de poster som tas upp i arti kel 166.8–166.10 med konverteringsfaktorn eller procentande len i stället för de konverteringsfaktorer eller procent andelar som anges i dessa punkter. skyddet har möjlighet att säga upp skyddet och de ursprungliga avtalsvillkoren innehåller ett positivt incitament för institutet att säga upp transaktionen innan avtalet har löpt ut, ska institutet skyddets löptid sträcka sig fram till det tidigaste datum när denna möjlighet kan utnyttjas. I annat fall bör en sådan möj lighet inte anses påverka skyddets löptid. Om ingenting hindrar att ett kreditderivat sägs upp innan ett betalningsanstånd löper ut, vilket krävs för att det underlig gande instrumentet ska fallera till följd av en utebliven betal ning, ska institutet minska skyddets löptid med betalnings anståndets längd. A v s n i t t 5 L ö p t i d s o b a l a n s e r 1.Vid beräkning av riskvägda exponeringsbelopp uppstår en löptidsobalans när kreditriskskyddets resterande löptid är kor tare än den skyddade exponeringens löptid. Om skyddet har mindre än tre månaders resterande löptid och skyddets löptid är kortare än den underliggande exponeringens löptid, får detta skydd inte betraktas som godtagbart kreditriskskydd. 2.Om det föreligger en löptidsobalans, ska kreditriskskyddet inte betecknas som godtagbart, om något av följande villkor är uppfyllt: a)Skyddets ursprungliga löptid är kortare än . b)Exponeringen är en kortfristig exponering för vilken de be höriga myndigheterna anger den lägsta gränsen för löptiden (M)enligt artikel 162.3 till i stället . 1.Det underliggande instrumentets effektiva löptid ska vara den längsta möjliga resterande tiden innan gäldenären enligt plan ska uppfylla sina förpliktelser, dock högst . Med förbehåll för punkt 2 ska kreditriskskyddets löptid vara tiden fram till det tidigaste datum då skyddet löper ut eller kan sägas upp. 2.Om tillhandahållaren av skyddet har möjlighet att säga upp skyddet, ska skyddets löptid sträcka sig fram till det tidi gaste datum då denna möjlighet kan utnyttjas. 1.Vid transaktioner som omfattas av förbetalt kreditrisk skydd enligt den förenklade metoden för finansiella säkerheter ska säkerheten inte betecknas som godtagbart förbetalt kredit riskskydd, om det föreligger en obalans mellan exponeringens löptid och skyddets löptid. 2.Vid transaktioner som omfattas av förbetalt kreditrisk skydd enligt den fullständiga metoden för finansiella säkerheter ska instituten uttrycka kreditriskskyddets och exponeringens löptid i säkerhetens justerade värde enligt följande formel: CVAM ¼ CVA · T – tä CVA = det lägsta värdet av det volatilitetsjusterade värdet på säkerheten enligt artikel 223.2 och exponeringsbelop pet, t= det lägsta värdet av antalet år som återstår av kreditrisk skyddets löptid beräknad enligt artikel 238 och värdet på T, T= det lägsta värdet av antalet år som återstår av expone ringens löptid beräknad enligt artikel 238 och , och t* = 0,25. Instituten ska använda CVAM som CVA ytterligare justerat för löptidsobalans enligt formeln för beräkning av exponeringens fullständigt justerade värde (E*) enligt artikel 223.5. L 176/150 Europeiska unionens officiella tidning Vid transaktioner som omfattas av obetalt kreditriskskydd ska instituten avspegla kreditriskskyddets och exponeringens löptid i kreditriskskyddets justerade värde enligt följande formel: GA ¼ Gä · t – tä T – tä GA = G* justerat med hänsyn till eventuell löptidsobalans, G* = värdet på skyddet justerat med hänsyn till eventuell va lutaobalans, t= det lägsta värdet av antalet år som återstår av kreditrisk skyddets löptid beräknad enligt artikel 238 och värdet på T, T= det lägsta värdet av antalet år som återstår av expone ringens löptid beräknad enligt artikel 238 och , och t* = 0,25. Instituten ska använda GA som värdet på skyddet enligt artik larna 233–236. A v s n i t t 6 K r e d i t r i s k r e d u c e r i n g f ö r E x p o n e r i n g s k o r g a r Kreditderivat på första förfall Om ett institut erhåller kreditriskskydd för ett antal expone ringar på villkor att det första förfallet bland exponeringarna ska utlösa betalning och att denna kredithändelse ska avsluta kontraktet, får institutet ändra beräkningen av det riskvägda exponeringsbeloppet och i förekommande fall det förväntade förlustbeloppet för den exponering som utan kreditriskskydd skulle resultera i det lägsta riskvägda exponeringsbeloppet i en lighet med detta kapitel. a)För institut som använder schablonmetoden ska det risk vägda exponeringsbeloppet vara det som räknas fram enligt schablonmetoden. b)För institut som använder internmetoden ska det riskvägda exponeringsbeloppet vara summan av det riskvägda expone ringsbelopp som räknas fram enligt internmetoden och 12,5 gånger det förväntade förlustbeloppet. Det förfarande som anges i denna artikel ska endast tillämpas om exponeringsvärdet är lägre eller lika med kreditrisksskyddets värde. Kreditderivat som förfaller på det n:te fallissemanget Om det n:te fallissemanget bland exponeringarna utlöser betal ning, får det institut som köper skyddet bara beakta skyddet vid beräkning av riskvägda exponeringsbelopp och i förekommande fall förväntade förlustbelopp, om skydd också har erhållits för förfall 1 till n-1 eller när n-1 förfall redan har inträffat. I sådana fall får institutet ändra beräkningen av det riskvägda expone ringsbeloppet och i förekommande fall det förväntade förlust belopp för den exponering som utan kreditriskskydd skulle resultera i det n:te lägsta riskvägda exponeringsbeloppet enligt detta kapitel. Instituten ska beräkna det n:te lägsta beloppet i enlighet med vad som anges i artikel 240 a och b. Det förfarande som anges i denna artikel ska endast tillämpas om exponeringsvärdet är lägre eller lika med kreditrisksskyddets värde. Samtliga exponeringar i korgen ska uppfylla de krav som fast ställs i artiklarna 204.2 och 216.1 d. A v s n i t t 1 D e f i n i t i o n e r I detta kapitel gäller följande definitioner: 1.överskottsmarginal: det belopp som inflyter i form av rän tor och kreditavgifter eller andra intäkter från de värdepap periserade exponeringarna minskat med finansieringsutgif ter och omkostnader. 2.städoption: optionsavtal där originatorn kan återköpa eller upphäva positioner i värdepapperisering innan alla under liggande exponeringar har återbetalats, om de utestående exponeringarnas belopp sjunker under en fastställd nivå. 3.likviditetsfacilitet: position i värdepapperisering till följd av ett avtal om att tillhandahålla finansiering för att säkerställa att betalningsströmmar når investerarna i rätt tid. 4.KIRB: av de riskvägda exponeringsbelopp som skulle ha beräknats enligt kapitel 3 med avseende på värdepapperi serade exponeringar, om de inte hade värdepapperiserats, plus förväntade förluster som hänger samman med dessa exponeringar och som beräknats enligt det kapitlet. Europeiska unionens officiella tidning L 176/151 5.externkreditvärderingsmetod: metod för beräkning av risk vägda exponeringsbelopp för positioner i värdepapperise ring enligt artikel 261. 6.formelbaserad metod: metod för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp för positioner i värdepapperisering en ligt artikel 262. 7.position utan kreditvärdering: en position i värdepapperi sering som inte har någon kvalificerad kreditvärdering av ett kreditvärderingsinstitut som avses i avsnitt 4. 8.position med kreditvärdering: en position i värdepapperi sering som har en kvalificerad kreditvärdering av ett kredit värderingsinstitut som avses i avsnitt 4. 9.program för tillgångsbaserade certifikat (ABCP): ett vär depapperiseringsprogram genom vilket de utgivna vär depappren främst förekommer i form av företagscertifikat med en ursprunglig löptid eller mindre. 10.traditionell värdepapperisering: värdepapperisering vid vil ken de exponeringar som värdepapperiseras överförs eko nomiskt. Detta ska ske genom att ägandet av de värdepap periserade tillgångarna överförs från det institut som är originator till ett specialföretag för värdepapperisering eller genom sekundärt deltagande av ett specialföretag för vär depapperisering. De utgivna värdepappren medför inte nå gon betalningsförpliktelse för det institut som är originator. 11.syntetisk värdepapperisering: värdepapperisering vid vilken risköverföringen uppnås genom kreditderivat eller garantier och de exponeringar som värdepapperiseras förblir expo neringar för det institut som är originator. 12.rullande exponering: en exponering vid vilken kunders utestående skulder tillåts variera allt efter deras beslut att låna och betala tillbaka upp till en överenskommen gräns. 13.rullande värdepapperisering: en värdepapperisering där själva värdepapperiseringsstrukturen rullar genom. att ex poneringar läggs till eller avlägsnas från gruppen av expo neringar, oberoende av huruvida exponeringarna rullar eller ej. 14.bestämmelse om förtida amortering: en avtalsklausul i en värdepapperisering av rullande exponeringar eller en rul lande värdepapperisering enligt vilken det krävs att investe rarnas positioner ska lösas in före de utgivna värdepappe rens ursprungliga förfallodag, om vissa särskilt angivna händelser inträffar. 15.tranch i första-förlustläge: den lägst rangordnade tranchen i en värdepapperisering som är den första tranch som bär förluster som uppstår på de värdepapperiserade expone ringarna och därigenom ger skydd åt tranchen i andraförlustläge och de eventuella trancher som är högre rang ordnade. A v s n i t t 2 B e a k t a n d e a v b e t y d a n d e R i s k ö v e r f ö r i n g Det institut som är originator vid en traditionell värdepap perisering får undanta värdepapperiserade exponeringar från be räkningen av riskvägda exponeringsbelopp och förväntade för lustbelopp, om något av följande villkor är uppfyllt: a)En betydande kreditrisk förenad med de värdepapperiserade exponeringarna anses som överförd till tredje parter. b) Det institut som är originator tillämpar riskvikten 1 på alla positioner det innehar i värdepapperiseringen eller drar av dessa värdepapperiseringspositioner från sitt kärnpri märkapital i enlighet med artikel 36.1 k. En betydande kreditrisk ska anses som överförd i följande fall: a)De riskvägda exponeringsbeloppen för de mellanliggande positioner ("mezzanine-trancher") det institut som är origi nator som innehas i värdepapperiseringen i fråga överstiger inte av de riskvägda exponeringsbeloppen för samtliga förekommande mellanliggande positioner i denna värdepap perisering. b)Det finns inga mellanliggande positioner i värdepapperise ringen i fråga och originatorn kan visa att exponeringsbelop pet för de värdepapperiseringspositioner som skulle dras av från kärnprimärkapitalet eller ges riskvikten 1 med betydande marginal överstiger ett skäligt estimat av den för väntade förlusten på de värdepapperiserade exponeringarna och det institut som är originator innehar högst av exponeringsvärdena för de värdepapperiseringspositioner som skulle dras av från kärnprimärkapitalet eller ges risk vikten 1 . Om den minskning av de riskvägda beloppen som det institut som är originator skulle kunna uppnå genom värdepapperise ringen i fråga inte är motiverad genom en motsvarande över föring av kreditrisk till tredje parter, kan de behöriga myndig heterna i varje enskilt fall besluta att en betydande kreditrisk inte ska anses som överförd till tredje parter. L 176/152 Europeiska unionens officiella tidning