prop · H003146 · 2013-04-17 00:00:00 — En brist handlar om att statistik över utlåningsverksamhet endast omfattar de kunder som får sina lån beviljade, trots att regeringen i ägardirektivet har efterfrågat uppföljning även av de ansökningar som leder till avslag och till privat finansiering. En annan brist handlar om att det inte finns någon tydlig gränsdragning mellan låneformerna företagslån och mikrolån när de bokförs. Därutöver används olika definitioner av målgruppen utrikes födda av och regeringen och det är inte tydligt vilken som ska vara vägledande. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? granskning visar att Arbetsförmedlingens och uppföljning av stöden är begränsad. Särskilt gäller detta de utrikes födda företagarna. För att dessa båda stöd ska kunna ingå som en viktig del i de olika insatser som görs för att etablera utrikes födda behöver regeringen skaffa sig mer kunskap om hur dessa stöd fungerar för de utrikes födda. I detta sammanhang är det viktigt att ägna särskild uppmärksamhet åt frågan om stöden både leder till långsiktig sysselsättning genom företagande och en ekonomisk hållbar situation för den utrikes födda företagaren. riktar följande rekommendationer till regeringen: Regeringen bör, för att kunna utveckla och effektivisera stöd till start av näringsverksamhet och lånefinansiering, skaffa sig mer kunskap om hur stöden når fram till utrikes födda och vilken effekt de har för utrikes föddas företagande. Regeringen bör följa upp att utvecklar sin uppföljning så att den svarar mot regeringens krav i ägardirektivet och kan ligga till grund för en analys av om bolagets lånefinansiering ger ett effektivt stöd för utrikes födda som vill starta företag. riktar följande rekommendationer till Arbetsförmedlingen: Arbetsförmedlingen bör se till att handlingsplaner upprättas och att uppföljning görs för dem som får stöd till start av näringsverksamhet. Arbetsförmedlingen bör följa upp att handläggningsrutinerna är anpassade för de utrikes födda som får del av stödet. Arbetsförmedlingen bör följa upp sysselsättnings- och inkomsteffekter för utrikes födda som tar del av stöd till start av näringsverksamhet och återrapportera resultatet till regeringen. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Den svenska integrationspolitikens mål är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla människor oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Ett viktigt medel för ökad integration är enligt regeringens integrationsstrategi att fler utrikes födda personer ska få sysselsättning genom arbete och företagande.3 Det tar för utrikes födda personer att etablera sig på arbetsmarknaden. Mediantiden från folkbokföring till sysselsättning för samtliga vuxna som mottagits av en kommun är för män och för kvinnor.4 var andelen sysselsatta i åldersgruppen för inrikes födda medan andelen sysselsatta bland utrikes födda i samma åldersgrupp bara var 63 procent.5 var i snitt drygt 206 000 personer inskrivna som öppet arbetslösa på Arbetsförmedlingen i snitt . Av dessa var utrikes födda.6 Enligt regeringen är en väg för att nå målet om en ökad integration att uppmuntra till och underlätta för entreprenörskap.7 Genom företagande kan tiden det tar för utrikes födda att etablera sig på arbetsmarknaden kortas. Dessutom skapar fler och växande företag ytterligare arbetstillfällen, vilket gynnar det svenska samhället i sin helhet.8 har uttalat att den svenska integrationspolitiken i första hand ska genomföras med hjälp av generella insatser. Det innebär att de stöd som staten erbjuder ska fungera väl för varje individ oavsett bakgrund. Tidigare studier har dock visat att det finns särskilda hinder för utrikes födda företagare.9 Det finns därför skäl att granska om generella stöd som ska underlätta företagande är effektiva 3År 2008 presenterade regeringen en samlad strategi för genomförandet av integrationspolitiken (skr. 2008/09:24 Egenmakt mot utanförskap regeringens strategi för integration). 2009/10:60 Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering egenansvar med professionellt stöd s. 32 och 143. 5Arbetskraftsundersökningen () 2011, SCB. 6Statistik från Arbetsförmedlingens hemsida. Gäller öppet arbetslösa i åldersgruppen . 2008/09:24 Egenmakt mot utanförskap regeringens strategi för integration, s. 43. 2009/10:233 Egenmakt mot utanförskap redovisning av regeringens strategi för integration. 9Se till exempel (R 2007:6) och (2011). ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? för dem som är utrikes födda. Två generella statliga stöd som riktar sig till företagare och som bör stödja dem som vill etablera sig genom företagande är Arbetsförmedlingens stöd till start av näringsverksamhet och AB:s utlåningsverksamhet. Arbetsförmedlingens uppdrag är att verka för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt, matcha arbetskraft och bidra till att sysselsättningen på lång sikt ökar. Myndigheten ska ge särskilt stöd till dem som står långt från arbetsmarknaden. Inom denna grupp återfinns många utrikes födda. Arbetsförmedlingen kan besluta om att ge en arbetssökande det arbetsmarknadspolitiska programmet stöd till start av näringsverksamhet. Stödet riktar sig till personer som har svårt att få en anställning, men som Arbetsförmedlingen bedömer har en bärkraftig affärsidé. genomförde en granskning av detta stöd och kom fram till att det fungerade väl.10 Granskningen omfattade dock inte frågan om utrikes födda hade motsvarande framgång som inrikes födda företagare. När företagare har svårt att få finansiering har det statliga bolaget en marknadskompletterande roll. Det betyder att kan låna ut pengar när bankerna bedömer att risken med en företagsidé är för hög. Regeringen har uppmärksammat att utrikes födda företagare kan ha svårigheter att få finansiering.11 är enligt regeringen en viktig aktör för att främja företagande bland utrikes födda. har valt att granska om dessa två generella stöd för den som vill starta och driva företag är effektiva medel för att främja etablering av utrikes födda personer genom företagande. Syftet är att granska om det arbetsmarknadspolitiska programmet stöd till start av näringsverksamhet och finansieringsverksamhet bidrar till att utrikes födda personer kan etablera sig på arbetsmarknaden genom att starta företag. Granskningen svarar på följande revisionsfråga: Är Arbetsförmedlingens stöd till start av näringsverksamhet och lånefinansiering effektiva insatser för utrikes födda som vill starta företag? 10Riksrevisionen (RiR 2008:24), Stöd till start av näringsverksamhet Ett framgångsrikt program. 11Faktablad från regeringen, Regeringens politik för att stärka företagandet hos personer med utländsk bakgrund. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Följande delfrågor besvaras i granskningen: Ger Arbetsförmedlingens stöd till start av näringsverksamhet positiva sysselsättnings- och inkomsteffekter och är handläggningen anpassad efter den enskildes förutsättningar? Når lånefinansiering för nyföretagande utrikes födda företagare i en tillräcklig omfattning och främjar genom sitt arbetssätt utlåning till utrikes födda? har slagit fast att målen för integrationspolitiken är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund.12 presenterade regeringen en samlad strategi för genomförandet av integrationspolitiken Egenmakt mot utanförskap regeringens strategi för integration (skr. 2008/09:24). I integrationsstrategin är en av de sju övergripande inriktningarna att integrationspolitiken ska leda till fler i arbete och fler företagare. har uttalat att företagande är en central väg för nyanlända invandrare som vill skapa sig en bättre framtid i Sverige.13 För att svara på om Arbetsförmedlingens insatser är effektiva har utgått från de styrdokument som innehåller generella krav på statliga myndigheter och krav som berör Arbetsförmedlingen specifikt. Generella krav finns i förordningen (1986:856) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av integrationspolitiken. Förordningen innehåller krav på alla myndigheters ansvar och serviceskyldighet i rollen att verka för lika rättigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk eller kulturell bakgrund. För gäller inte samma styrning som för myndigheter, eftersom är ett statligt bolag. Istället har granskning utgått från regeringens policy för statliga bolag14 samt de mål och riktlinjer som satts upp i förordningen (2009:41) om statlig finansiering genom och i ägardirektivet från regeringen. 12Målet beslutades av (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:155). 13Arbetsmarknadsutskottets betänkande 2010/11:AU1 Utgiftsområde 13. 14Statens ägarpolicy och riktlinjer för företag med statligt ägande 2012. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? Arbetsförmedlingens roll beskrivs i regeringens instruktion för myndigheten. Arbetsförmedlingens verksamhet ska bedrivas på ett effektivt, enhetlig och rättsäkert sätt samt anpassas till enskildas förutsättningar.15 Arbetsförmedlingens stöd till start av näringsverksamhet regleras av förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program. Enligt förordningen ska anvisningar göras om den sökande bedöms ha goda förutsättningar att driva näringsverksamhet. Stödet ska enligt förordningen ge en tillfredställande lönsamhet och en varaktig sysselsättning. I sin verksamhet ska Arbetsförmedlingen prioritera grupper som har svårt att få arbete eller som har varit utan arbete . Många av dessa finns bland personer som är födda utanför . I sin verksamhet har myndigheten särskilt identifierat att nyanlända bör prioriteras.16 Förordningen (2009:41) om statlig finansiering genom och bolag som ingår i dess koncern anger att får främja etablering och utveckling av små och medelstora företag genom att på företagsekonomiska grunder besluta om finansiering. Verksamheten ska utgöra ett marknadskompletterande alternativ till bankernas utlåning.17 Ägardirektivet som regeringen lämnat till slår fast särskilda målsättningar som berör finansiering och rådgivning till invandrare och till kvinnor. Den andel som de prioriterade grupperna utgör bland kunder ska överstiga andelen bland företagare i stort i och bland nya företagare. Det anges även att ska följa kapitalmarknaden för att se vilka produkter som efterfrågas bland dessa grupper.18 I budgetpropositionen för anger regeringen att den verkat för att ska höja sin ambitionsnivå för lån och affärsutveckling till företagare med utländsk bakgrund.19 15Förordning (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. 16Arbetsförmedlingens verksamhetsplan 2012. 17Förordningen (2009:41) om statlig finansiering genom och bolag som ingår i dess koncern. 19Regeringens budgetproposition för , utgiftsområde 24, s. 55. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Granskningen har genomförts med hjälp av ett flertal datainsamlingsmetoder. Metoderna har valts för att komplettera varandra och ge underlag för att sammantaget besvara revisionsfrågorna. har genomfört kvalitativa undersökningar av processerna, kvantitativa undersökningar av utfall och effekter, samt en kvalitativ undersökning av företagarnas förutsättningar och behov. Datainsamlingen har genomförts . Totalt har 60 personer intervjuats. För att svara på om Arbetsförmedlingens stöd till start av näringsverksamhet ger positiva inkomst- och sysselsättningseffekter har genomfört en effektstudie med statistik över sysselsättning och inkomst deltagare i stöd till start av näringsverksamhet. För att analysera sysselsättningseffekterna används en metod kallad propensity score matching. Effekterna följs upp två och efter stödets utdelning. Inkomstskillnader mellan inrikes och utrikes födda studeras . (Se bilaga 1.) För att svara på om i sin lånefinansiering för nyföretagande når utrikes födda företagare i en tillräcklig omfattning har undersökt utfallet av utlåning till utrikes födda företagare under 20052011. I redovisningen inkluderas skillnader mellan olika branscher och mellan regionala dotterbolag. För att svara på om Arbetsförmedlingens handläggning är anpassad efter den enskildes förutsättningar samt om genom sitt arbetssätt främjar utlåning till utrikes födda har genomfört intervjuer med handläggare och företrädare för ledningen på Arbetsförmedlingen och . En fördjupning har gjorts genom en fallstudie av en storstadskommun med en hög andel utrikes födda invånare. (Se bilaga 2.) För att få ytterligare underlag till granskningen har genomfört en fokusgruppsintervju samt individuella intervjuer med utrikes födda företagare som fått stöd av Arbetsförmedlingen eller , samt utrikes födda företagare som startat företag utan stöd från Arbetsförmedlingen och . (Se bilaga 2.) har även genomfört dokumentstudier samt intervjuat tjänstemän på för att samla in underlag till granskningen av hur regeringen följer upp Arbetsförmedlingens och insatser. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? Regeringen och de granskade organisationerna använder sig av följande begrepp i olika sammanhang: Utrikes född är en person som är född utanför . Utländsk bakgrund har en person som är född utomlands eller som är född i med två föräldrar födda utomlands. Invandrare är ett begrepp som används av i statistik över låneverksamheten. Det finns ingen entydig definition av begreppet och det kan därför inbegripa antingen utrikes födda eller personer med utländsk bakgrund. Att olika begrepp förekommer hos de granskade organisationerna påverkar hur målgrupperna för insatserna beskrivs i den här rapporten. I kapitel 3 och 4 om Arbetsförmedlingen används begreppet utrikes född. I kapitel 5 och 6 om används begreppet personer med utländsk bakgrund. I ägardirektivet för och i statistik över lån används begreppet invandrare. Med definition av invandrare avses personer med utländsk bakgrund, det vill säga utrikes födda eller inrikes födda med två utrikes födda föräldrar. har dock inte kunnat försäkra sig om att det stämmer överens med regeringens avsedda målgrupp och med hur statistiken samlas in av Almi.20 Kapitel 2 innehåller en beskrivning av hur arbetsmarknaden fungerar för utrikes födda personer, vem som väljer att bli företagare samt inom vilka branscher utrikes födda startar företag. Dessutom presenteras de särskilda hinder som utrikes födda företagare ställs inför. I kapitlet ingår också en beskrivning av Arbetsförmedlingens stöd till arbetssökande som vill starta företag och en beskrivning av låneverksamhet. I kapitel 3 redovisas sysselsättningseffekter och hur inkomsterna utvecklas deltagare i stöd till start av näringsverksamhet. I kapitel 4 redovisas hur Arbetsförmedlingen arbetar för att fördela stöd till start av näringsverksamhet och hur stödet är utformat. Kapitlet avslutas med en genomgång av hur Arbetsförmedlingen och regeringen följer upp effekterna av stöd till start av näringsverksamhet. I kapitel 5 redovisas utfallet av lån till utrikes födda bland nya företagare. I redovisningen ingår antal lån och lånebelopp, samt branschberoende och regionala skillnader. 20 Se även avsnitt 6.3.1 för vidare resonemang om definitioner av begrepp. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION I kapitel 6 redovisas hur arbetar med sin låneverksamhet för att främja lån till utrikes födda. Det inkluderar den interna arbetsprocessen, hanteringen av enskilda låneärenden, anpassningen av låneprodukter och uppföljningen av verksamheten. I kapitel 7 redovisas samlade bedömning av hur effektiva Arbetsförmedlingens och insatser är för utrikes födda personer när de ska starta företag samt rekommendationer till regeringen och Arbetsförmedlingen. har inhämtat synpunkter om statliga stöd från ett antal utrikes födda företagare (se bilaga 2). Dessa synpunkter presenteras separat i anslutning till relevanta kapitel i rapporten. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 2Utrikes föddas företagande och två statliga insatser Det här kapitlet beskriver utrikes födda personers ställning på arbetsmarknaden samt ger en bakgrund till företagandet bland utrikes födda. I kapitlet presenteras också statens insatser för att främja företagande genom stöd till den som vill starta företag och genom lånefinansiering. 2.1.1Svårt för utrikes födda att etablera sig på arbetsmarknaden Det är väl känt att utrikes födda har särskilda svårigheter att komma in på arbetsmarknaden. var av de utrikes födda i åldersgruppen sysselsatta, jämfört med av de inrikes födda.21 Utrikes födda har däremot inte alltid haft lägre sysselsättningsnivåer än inrikes födda. Personer som kom till som arbetskraftsinvandrare hade en högre sysselsättningsgrad än inrikes födda personer.22 Studier visar att utrikes föddas position på arbetsmarknaden visserligen förbättras med vistelsetiden i , men skillnader kvarstår ändå över tid.23 av personer () som är födda utanför och som levt i landet i var sysselsatta, enligt regeringens långstidsutredning.24 2.1.2Många utrikes födda väljer att starta företag I finns cirka 900 000 företag varav en stor majoritet () är småföretag med färre än 50 anställda. Antalet företag som drivs av utrikes födda varierar i statistiken, men enligt statistik från är ungefär en sjundedel av alla företagare personer födda utomlands.25 21Arbetskraftsundersökningen () 2011, SCB. 22Långtidsutredningen , bilaga 4, s. 259. 23Integrationsverket (2007). 24Långtidsutredningen , bilaga 4, s. 262. 25Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik (RAMS) 2010, SCB. Statistiken gäller företagare . ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? Antalet företag som startats av personer med utländsk bakgrund har ökat kraftigt under det senaste decenniet.26 Utrikes födda företagare är viktiga för sysselsättningen för andra utrikes födda. Forskning visar att företagare födda utanför i högre utsträckning anställer andra utrikes födda än inrikes födda företagare.27 För utrikes födda personer är hotell- och restaurangverksamhet den vanligaste branschen att driva företag inom jämfört med inrikes födda (se figur 2.1). Andra branscher där utrikes födda är mer aktiva relativt inrikes födda är transportföretag, företagstjänster och handel.28 Figur 2.1 Branschfördelning mellan inrikes och utrikes födda företagare . Personliga och kulturella tjänster m.m. Enheter för vård och omsorg Företag inom energi och miljö Jordbruk, skogsbruk och ske Källa: RAMS/SCB (bearbetning). Bland de 13 800 nya företag som startades av personer med utländsk bakgrund finns de flesta inom branscherna företagstjänster (), handel () och personliga och kulturella tjänster m.m. ().29 26Tillväxtverket, Utlandsföddas företagande 2010. Anledningen till att både begreppet utrikes född och utländsk bakgrund förekommer är att användningen varierar med olika datakällor. 27Andersson och Hammarstedt (2011), s. 35. 28Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik (RAMS), SCB. 29Statistik över nyföretagande från Tillväxtanalys . GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 2.1.3Utrikes födda företagare har svårare att hitta finansiering kom två statliga utredningar om företagandet bland utrikes födda, SOU 1996:55 , framtiden och mångfalden och SOU 1999:49 Invandrare som företagare för lika möjligheter och ökad tillväxt. Syftet med den senare utredningen var bland annat att belysa utrikes födda personers finansieringsmöjligheter samt om svenska språket eller kulturella skillnader utgör hinder för att starta och driva företag.30 (tidigare ) har publicerat en rad rapporter om företagandet bland utrikes födda och myndigheten har drivit ett program för företagare med utländsk bakgrund. Ett hinder som påpekats i tidigare studier är att utrikes födda möter särskilda svårigheter att hitta finansiering till sina företag. Ett av de senaste tillskotten till kunskapen om finansieringsproblemet är enkätundersökning Företagens villkor och verklighet 2011, med svar från cirka 19 000 företag. Enligt undersökningen upplever företagare med utländsk bakgrund det svårare att hitta finansiering än företagare med svensk bakgrund.31 Nästan hälften av företagarna med utländsk bakgrund svarar i enkäten att tillgången på lån och krediter är ett hinder för företagets tillväxt och utveckling. Andra studier visar också att utrikes födda i högre utsträckning hittar finansiering hos släkt och vänner, även om det finns stora variationer mellan grupper från olika länder eller regioner.32 Utrikes födda företagare kan uppleva en brist på förståelse för regelverket kring företagande. Skillnaderna i om lagar och regler upplevs som hinder för företagande är dock relativt små mellan personer med utländsk bakgrund och personer med svensk bakgrund, enligt enkätundersökning . Båda grupperna upplever lagar och regler som ett relativt stort hinder. Ytterligare hinder som lyfts upp är brist på sociala nätverk och kontaktytor i det nya landet samt svårigheter med språket. Det är dock oklart hur stora dessa hinder är för företagarna.33 Många upplevda hinder för att starta och driva företag i är rimligtvis desamma för många företagare, oavsett om företagaren är född inom eller utanför landet. 30Nutek (R 2008:08), Forskning om invandrares företagande en litteraturöversikt. 31Tillväxtverket (2011), Tillväxtmöjligheter och tillväxthinder för svenska små och medelstora företag. 32Nutek (R 2007:06), Finansieringssituationen vid företagande för utrikes födda kvinnor och män. 33I en kartläggning av kunskapsläget kring invandrades företagande, gjord av (2009), framhåller policyaktörer att det finns en kunskapslucka kring hur stora dessa hinder är för företagarna. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? 2.2Två statliga insatser för att underlätta företagande 2.2.1Arbetsförmedlingens stöd till arbetssökande som vill starta företag Arbetsförmedlingen har som uppdrag att matcha arbetstillfällen med arbetskraft och att bidra till att öka sysselsättningen på lång sikt. I sin verksamhet ska Arbetsförmedlingen prioritera grupper som har svårt att få arbete eller som har varit utan arbete . Många av dessa finns bland personer som är födda utanför . Arbetsförmedlingen kan erbjuda arbetssökande åtta olika typer av tjänster, där olika arbetsmarknadspolitiska program ingår.34 Stöd till start av näringsverksamhet ingår i tjänsten Starta eget företag och målgruppen är alla som vill starta företag. Syftet med tjänsten är att ge den som söker arbete individuellt anpassad information och stöd för att pröva om en företagsidé kan bli lönsam och ge varaktig sysselsättning. Eftersom stöd till start av näringsverksamhet är ett arbetsmarknadspolitiskt program erbjuds det endast till personer som anses ha särskilt svårt att hitta ett arbete och som bedöms ha förutsättningar för att driva ett företag med tillfredställande lönsamhet.35 till antal deltagare och kostnad är stöd till start av näringsverksamhet ett av Arbetsförmedlingens minsta program, men det är ändå ett viktigt stöd till nya företagare i . Av de 68 600 nya företagarna () var det 9 300 personer som fick stöd till start av näringsverksamhet. Det innebär att uppskattningsvis av alla nya företagare fått stödet.36 Flest personer beviljas stödet i storstadsområdena , och . Stöd till start av näringsverksamhet är också viktigt i så kallade stödområden. I dessa områden tillämpar Arbetsförmedlingen regler som gör att stödet även kan ges till personer som redan är sysselsatta. 34Tjänsterna som Arbetsförmedlingen erbjuder arbetssökande är Söka arbete, Förbättra ditt arbetssökande, Vägledning till arbete, Utbildning till arbete, Klargöra dina arbetsförutsättningar, Anpassa din arbetssituation, Arbetsförberedande insatser och Starta eget företag. Inom tjänsterna kan olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder erbjudas. 35Arbetsförmedlingens intranät, Starta eget företag. 36Riksrevisionens bearbetning av statistik från och Arbetsförmedlingen. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION