prop · H003164 · 2013-06-19 00:00:00 — Som ett exempel började SVT att sända hela kanaler på sin webbplats på internet, utöver enskilda program. Begreppen kärnverksamhet och kompletterande verksamhet har alltså Prop. 2012/13:164 fortfarande en relevans och bör finnas kvar i nuvarande form i program- kan konstateras att dagens reglering av programföretagens verksamhet sätter gränser för vad som kan regleras i sändningstillstånden och för vilka delar av uppdraget som kan granskas och följas upp. Detta bör programföretagen ha i åtanke vid sin bedöm- ning av var kärnverksamheten ska tillhandahållas. Som regeringen har anfört tidigare, se propositionen Utveckling för oberoende och kvalitet radio och TV i allmänhetens tjänst 20102013 (prop. 2008/09:195 s. 37), är det av avgörande betydelse att de grund- läggande riktlinjerna om t.ex. opartiskhet, saklighet, omsorg om demokratiska värden och förbud mot reklam som gäller för den tillståndspliktiga verksamheten tillämpas på all verksamhet som finansie- ras av radio- och tv-avgiften. I avsnitt 7.1 återkommer regeringen till frågan om tillgängliggörande av programutbudet på olika plattformar. Uppföljning av den kompletterande verksamheten , och vill se förtydliganden i anslagsvillkoren om uppdraget i allmänhetens tjänst och den komplette- rande verksamheten. Regeringens uppfattning är att uppdraget bör formuleras i sändningstillstånden med den överordnade principen att slå vakt om programföretagens redaktionella oberoende. Det är därför tillräckligt att i anslagsvillkoren definiera kärnverksamheten som att producera och sända radio- och tv-program till allmänheten. Den kompletterande verksamheten bör fortsatt definieras som verksamhet som syftar till att utveckla och stödja kärnverksamheten. De exempel på kompletterande verksamhet som kommittén nämner interaktiva funktioner kopplade till programmen, tillgängliggörande av extramaterial samt text och bild kopplade till programmen kan tjäna som för- tydligande av begreppet. Som TU påpekar kan det finnas en risk att programföretagens tillgängliggörande av annat utbud än radio- och tv- program, t.ex. på internet, motverkar bl.a. tidningsföretagens utveckling på digitala plattformar. Som framgår av avsnitt 3.2 bygger medie- politiken på insikten om att det behövs både en självständig och oberoende radio- och tv-verksamhet i allmänhetens tjänst och en livs- kraftig kommersiell sektor. Regeringen avser att ge Myndigheten för radio och tv i uppdrag att analysera hur programverksamheten i allmän- hetens tjänst påverkar mediemarknaden, konkurrenssituationen och marknadens utveckling i stort (se avsnitt 11.4). I detta arbete bör ingå att noga följa hur den kompletterande verksamheten utvecklas. Regeringen anser, i likhet med Myndigheten för radio och tv, att det är viktigt att programföretagen tydligt särskiljer kärnverksamheten och den kompletterande verksamheten i sina public service-redovisningar. 2012/13:164 5.5 Tydligare redovisning av sidoverksamheterna Regeringens bedömning: Inga förändringar bör göras när det gäller regleringen av programföretagens sidoverksamheter. Program- företagen får i dialog med och tv vid Myndigheten för radio och tv finna former för den redovisning som krävs. Kommitténs förslag och bedömning överensstämmer delvis med regeringens bedömning. Kommittén föreslår att sidoverksamheterna beskrivs övergripande i anslagsvillkoren för , SVT och UR. Remissinstanserna: , Myndigheten för radio och tv och Public servicerådet tillstyrker förslaget att beskriva sidoverksam- heterna i anslagsvillkoren. påpekar vikten av att reglerna på området möjliggör regelbunden uppföljning för att försäkra god efterlevnad. SR, SVT och UR avstyrker förslaget, men instämmer i att sidoverksamheten ska bära sina egna kostnader och bedrivas konkurrensneutralt. SR och Public servicerådet instämmer i bedömningen när det gäller redovisning av sidoverksamheter. Myndigheten för radio och tv anser att villkoret om sidoverksamheter i stället, precis som övriga villkor, bör utformas så att det står klart vad som krävs för att redovisa hur villkoret uppfylls. Skälen för regeringens bedömning: Programföretagen får enligt anslagsvillkoren bedriva sidoverksamheter vilka ska bära sina egna kostnader och i övrigt bedrivas på ett konkurrensneutralt sätt i förhållande till andra företag som tillhandahåller motsvarande tjänster. Sidoverksamheterna ska inte ges sådan omfattning eller vara av sådan karaktär att de kan riskera att inkräkta på kärnverksamheten eller skada förtroendet för radio och tv i allmänhetens tjänst. I anslagsvillkoren anges också att sidoverksamheterna ska redovisas som egna resultat- områden och det ska, om god redovisningssed så kräver, finnas en balansräkning för dessa verksamheter. Redovisningen ska ingå som en del av årsredovisningen och granskas av bolagets revisorer. Kommittén har gjort en kartläggning av sidoverksamheterna i SR, SVT och UR och kommit fram till att de övergripande kan sägas bestå av följande delar: exploatering av vissa rättigheter knutna till program- innehåll och utsändning; uthyrning av studior, produktionsteknik, personal, kostymer och rekvisita samt försäljning av produkter för marknadsföring av enskilda radio- och tv-program eller sändnings- verksamheten. Hos SVT ingår därutöver försäljning av abonnemang för mottagning av kanalen SVT World utanför . Kommittén föreslår att en beskrivning av sidoverksamheterna skrivs in i anslagsvillkoren med utgångspunkt i denna kartläggning. Syftet med kommitténs förslag är att öka öppenheten när det gäller sidoverksamheterna. Regeringen instämmer i vikten av transparens men anser att den av kommittén föreslagna beskrivningen är mycket detaljerad, vilket gör att den riskerar att bli ofullständig och inaktuell. Regeringen bedömer att nuvarande reglering är tillräcklig för att säker- ställa vad som bör vara det övergripande syftet, dvs. verksamheterna inte är av en sådan omfattning eller karaktär att de kan Prop. 2012/13:164 skada förtroendet för programverksamheten i allmänhetens tjänst samt att de bedrivs på ett konkurrensneutralt sätt i förhållande till andra företag som tillhandahåller motsvarande tjänster. Kommittén pekar på att uppgifter om kostnader som sidoverksam- heterna medfört i förekommande fall endast redovisas övergripande i programföretagens public service-redovisningar. Enligt kommittén måste det vara möjligt att utifrån det underlag som lämnas i redovisningarna ta ställning till om programföretaget uppfyllt kravet på att sidoverksamheter ska bedrivas konkurrensneutralt i förhållande till andra företag som till- handahåller motsvarande tjänster. Regeringen delar den bedömningen och anser, i likhet med kommittén, att programföretagens sido- verksamheter bör redovisas mer öppet och tydligt. En förbättrad redovis- ning i detta avseende kan, enligt regeringens uppfattning, utvecklas genom fortsatt dialog mellan programföretagen och och tv vid Myndigheten för radio och tv. 5.6Förhandsprövning av nya tjänster Regeringens förslag: Vad som avses med försöksverksamhet ska tydliggöras i anslagsvillkoren. Anmälan till förhandsprövning ska inte göras beträffande verksamhet som pågår , om tjänsten är begränsad geografiskt eller i fråga om publik och inte heller om avsikten med tjänsten är att få erfarenheter av och kunskaper om en ny teknik eller innovativ tjänst. Kommitténs förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: och tillstyrker förslaget. anser att det är viktigt att förhandsprövningen av nya tjänster blir tydligare. SVT, SR, UR, Unionen, , Copyswede, KLYS och Linnéuniversitetet avstyrker förslaget. Flera av remissinstanserna är kritiska till förhandsprövningen som sådan och anser därför inte att den ytterligare ska preciseras. SVT och SR anser att förhandsprövningen strider mot YGL. Statskontoret anser att förhandsprövningen är utformad på ett sådant sätt att den inte är ett verkningsfullt instrument för att skydda marknaden från otillbörlig konkurrens. Det finns inga incitament för programföretagen att anmäla sig själva. TU anser att systemet med förhandsprövning fungerar dåligt och att det ter sig konstitutionellt tvek- samt att styra verksamheten via anslagsvillkor. En kompletterande åtgärd som kan bidra till att uppnå vad syftar till skulle kunna vara att låta ett externt oberoende organ göra en gransk- ning av de programtjänster och andra tjänster som lanserats och avge en bedömning över om någon av dessa tjänster borde ha anmälts för förhandsprövning. anser att EU:s bestämmelse om förhandsprövning har implementerats på ett sådant sätt att den inte mot- svarar EU:s krav. Företaget anser att reglerna bör skärpas och implementeras på ett korrekt sätt. Skälen för regeringens förslag: Enligt anslagsvillkoren för program- företagen ska nya permanenta programtjänster eller andra tjänster av större betydelse inom ramen för kärnverksamheten och den komplette- rande verksamheten som SR, SVT respektive UR vill lansera anmälas till regeringen för godkännande. Anmälan ska även sändas till Myndigheten för radio och tv. Anmälan ska så långt det är möjligt utformas för att kunna utgöra underlag för en öppen konsultation. I ett till Amsterdamfördraget fogat protokoll slås fast att systemet för radio och tv i allmänhetens tjänst i medlemsstaterna har ett direkt samband med de demokratiska, sociala och kulturella behoven i varje samhälle och med behovet att bevara mångfalden i medierna, samt att medlemsstaterna själva får finansiera och formulera uppdraget att verka i allmänhetens tjänst i den utsträckning det inte påverkar konkurrensen och handelsvillkoren i gemenskapen i en omfattning som kan strida mot det gemensamma intresset. antog Europeiska kommissionen ett nytt meddelande om tillämpningen av reglerna om statsstöd på området radio och tv i allmänhetens tjänst (EUT C 257, 27.10.2009, s. 1 14). Enligt meddelandet ska programföretag i allmänhetens tjänst få använda de möjligheter som den tekniska utvecklingen erbjuder för att uppfylla sitt uppdrag, om det inte får oproportionerliga effekter på mark- naden som inte är nödvändiga för att fullgöra uppdraget. Statligt stöd ska få användas för att distribuera audiovisuella tjänster under förutsättning att dessa uppfyller protokollet om systemet för radio och tv i allmän- hetens tjänst i medlemsstaterna. För att kunna säkerställa det ska medlemsstaterna undersöka om väsentligt nya audiovisuella tjänster och väsentliga ändringar av befintliga tjänster möter protokollets villkor och bedöma hur de påverkar marknaden och konkurrensen. Regeringen beslutade (Ku2009/1674/MFI) att ge Myndigheten för radio och tv i uppdrag att genomföra ifrågavarande prövningar. Prövningarna ska innefatta såväl tjänstens allmänna värde, dvs. hur och i vilken mån tjänsten bidrar till att det aktuella företaget uppfyller sitt uppdrag i allmänhetens tjänst, som dess marknadspåverkan. Enligt programföretagens anslagsvillkor ska nya programtjänster eller andra tjänster av större betydelse som lanserats redovisas oavsett om de anmälts eller inte. Enligt villkoren ska det anges hur lång försökstid som planerats för de tjänster som lanserats på försök. har i yttrande till kommittén bl.a. framfört att det av konkurrensskäl är nödvändigt att försöksverksamhetens omfattning begränsas, såväl tids- som publikmässigt. Enligt det ovan nämnda meddelandet från Europeiska kommissionen ska riktlinjerna för förfarandet med förhandsbedömning av väsentligt nya tjänster inte hindra programföretag i allmänhetens tjänst från att prova innovativa nya tjänster (t.ex. i form av pilotprojekt) i begränsad omfatt- ning (t.ex. och för en del av publiken) och i syfte att samla information om den planerade tjänstens genomförbarhet och mervärde, förutsatt att en sådan testfas inte kan jämställas med införandet av en fullt utvecklad väsentlig ny audiovisuell tjänst. Kommittén har ansett att den begränsning som ligger i begreppen pilotprojekt och försöksverksamhet bör komma tydligare till uttryck i anslagsvillkoren. Kommittén föreslår att en anmälan till förhands- prövning inte ska behöva göras beträffande verksamhet som pågår i högst 12 månader, om tjänsten är begränsad geografiskt eller i fråga om Prop. 2012/13:164 publik och inte heller om avsikten med tjänsten är att få erfarenheter av och kunskaper om en ny teknik eller en innovativ tjänst. Förhandsprövningen av nya tjänster har tillkommit bl.a. för att möta EU:s krav på tillämpningen av reglerna om statsstöd på området radio och tv i allmänhetens tjänst. Regeringen anser, i likhet med kommittén att det finns ett behov av att förtydliga vilken verksamhet som inte behöver förhandsprövas. Vad som avses med försöksverksamhet bör därför, i likhet med vad kommittén föreslår, anges i anslagsvillkoren. Uppdraget till radio och tv i allmänhetens tjänst ställer höga krav på att nya tjänster som riskerar att snedvrida konkurrensen har ett tillräckligt stort värde för allmänheten, bl.a. för att motivera konkurrens- snedvridningen och de kostnader som tjänsten genererar. Förhands- prövningen av nya tjänster fyller här en viktig funktion. Någon ny programtjänst har inte anmälts sedan institutet infördes. Vidare är flera remissinstanser av olika skäl kritiska till förhands- prövningen av nya tjänster. Mot bakgrund av detta avser regeringen att ge Myndigheten för radio och tv i uppdrag att se över hur systemet med förhandsprövning fungerar. I avsnitt 5.2 föreslår regeringen att nuvarande villkor för , SVT och UR i sak ska gälla även under nästa tillståndsperiod, om inget annat följer av övriga förslag. I detta avsnitt behandlas ett antal villkor som rör sändningarnas innehåll; utbildning och folkbildning, spegling av hela landet, minoritetsspråk och kultur. 6.1Kunskapslinje för radio och tv i allmänhetens tjänst Redan i AB Radiotjänsts första sändningsavtal ingick ett uttalat folk- bildningsuppdrag. Företaget startade reguljära skolradiosändningar i samarbete med 1931 och har verksamheten bedrivits i samarbete med utbildningsområdets aktörer. Utbildnings- programmen sågs länge som en viktig del av den statliga utbildnings- politiken, men har UR en ställning som fristående program- företag vars verksamhet ska bedrivas självständigt i förhållande till såväl statliga som ekonomiska, politiska och andra intressen och maktsfärer i samhället. I samtliga programföretags sändningstillstånd finns ett villkor om att företagens programutbud som helhet ska präglas av folkbildnings- ambitioner. Den specifika uppgiften att sända utbildningsprogram i allmänhetens tjänst har dock anförtrotts enbart UR. UR ska enligt sändningstillståndet koncentrera sin programverksamhet till utbildnings- området och därutöver tillhandahålla ett utbud av folkbildningsprogram. 2012/13:164 Programverksamheten ska bedrivas inom utbildningsområdena barn- och ungdomsutbildning samt högskole- och annan utbildning och inriktas på att förstärka, bredda och komplettera de insatser som görs av andra på dessa områden. Det anges också att användarna av UR:s program- verksamhet, särskilt inom utbildningsväsendet, ska ges möjligheter att framföra synpunkter och önskemål gällande programverksamheten. Enligt anslagsvillkoren ska UR ägna särskild uppmärksamhet åt tillgängligheten till och kunskap om programmen. UR har inte tilldelats något eget sändningsutrymme i marknäten för radio och tv, utan sänder sina program i SVT:s och SR:s kanaler på sändningstider som fastställs genom överenskommelser mellan bolagen. Regeringens förslag: UR ska utveckla och vidga sitt utbildnings- utbud. UR:s programverksamhet på utbildningsområdet ska även rikta sig till folkhögskolor och studieförbund. Regeringens bedömning: Begreppet folkbildningsprogram behålls. UR ska aktivt arbeta tillsammans med universitet och högskolor för att öka tillgängligheten till föreläsningar. Kommitténs förslag och bedömning överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag och bedömning. Kommittén föreslår att den organise- rade folkbildningen inkluderas i de utbildningsområden som UR:s programverksamhet ska rikta sig till och att begreppet folkbildnings- program ändras till allmänt bildande program. bedömningen att UR även fortsatt ska koncentrera sin program- verksamhet till utbildningsområdet. Kommittén gör inte någon bedöm- ning om tillgängligheten till föreläsningar. Remissinstanserna: Flera remissinstanser, bl.a. universitet, , Kommuner och Landsting, SR och UR, tillstyrker förslaget och instämmer i bedömningen. instanser, bl.a. Forum för levande historia, , DIK och Elevkårer, lyfter fram att UR bör få ökade resurser för utbildnings- och folkbildningsuppdraget. Några instanser, bl.a. Statens skolverk, , Kungl. förbundet, lyfter fram vikten av en utvecklad dialog med utbildnings- aktörer, folkbildningsorganisationer och myndigheter. och understryker betydelsen av att UR:s program finns fritt tillgängliga via internet. Internationella framhåller att UR:s program kan spela en viktig roll för elever som har svårt att klara kunskapskraven i skolan. Handikappförbunden lyfter fram behoven hos barn med funktionsnedsättningar. behovet av undervisningsprogram i och på finska. framhåller att Kunskapskanalen och UR:s satsning på fördjupningar av olika ämnesområden har stor betydelse för högskolesektorn och svensk forskning. värdet av att UR kan fortsätta och om möjligt stärka produktionen av Föreningen anser att det bör tydliggöras i sändningstillståndet att UR inte ska producera material direkt avsett för skolans undervisning utan enbart kompletterande program till denna. dramatiska högskola, SVT, TCO, , Copyswede, KLYS och avstyrker eller är negativa till förslaget att ersätta begreppet folkbildande program med allmänt bildande program, eftersom det riskerar att tunna ut det centrala folkbildningsbegreppet. Skälen för regeringens förslag och bedömning: En väl fungerande demokrati kräver välinformerade medborgare. Centralt för det demokra- tiska uppdrag som har anförtrotts radio och tv i allmänhetens tjänst är därför att programföretagens utbud präglas av folkbildningsambitioner. Minst lika betydelsefullt i detta sammanhang är UR:s särskilda uppdrag att sända utbildnings- och folkbildningsprogram. Genom sin program- verksamhet har UR en viktig roll i att förstärka, bredda och komplettera de insatser som görs av andra aktörer inom utbildningsområdet. I takt med att ny teknik får allt större genomslag i skolor på alla nivåer efter- frågas UR:s utbildningsprogram allt mer i undervisningen. Som har framkommit i remissbehandlingen är UR:s arbete med att tillgängliggöra en större andel av programmen fritt via internet centralt för att möta elevers och lärares behov. Regeringen anser att det växande behovet av radio- och tv-program som stärker lärandet i utbildningen motiverar en kunskapslinje för radio och tv i allmänhetens tjänst. Av denna anledning bör UR:s utbildningsutbud utvecklas och vidgas. I avsnitt 8.2 föreslår regeringen att det görs en särskild höjning av UR:s medelstilldelning om för att stärka utbildningsuppdraget. Frågan om på vilket sätt utbildningsutbudet ska stärkas bör i första hand avgöras i en strukturerad dialog mellan UR, utbildningsaktörer och relevanta myndigheter på området. Regeringen vill dock betona det strategiska stöd som UR kan ge i arbetet med att minska kunskaps- klyftorna i samhället, t.ex. med program riktade till elever som har svårt att nå kunskapsmålen. UR kan också göra viktiga insatser för att öka läsförmågan och intresset för läsning hos svenska barn och ungdomar, vilken, enligt slutbetänkande Läsandets kultur (SOU 2012:65) och internationella undersökningar, har försämrats . Att få möta berättelser gestaltade i ljud och bild kan för många barn och ungdomar vara en väg till ökad läslust och läsförmåga. Behovet av att stärka utbudet för, med och om språkliga minoriteter och personer med funktionsnedsättning är på samma sätt viktigt som en del i att främja, synliggöra och sprida kunskap om dessa grupper. Ett annat område av betydelse, som och Söder- törns högskola lyfter fram, är UR:s produktion av föreläsningar och annat material som har koppling till högskolesektorn och forskningen. Genom att göra fler föreläsningar tillgängliga kan dessa nå stora delar av befolkningen, till nytta för t.ex. fortbildning. Detta skulle bidra till att sprida och öka effekten av regeringens satsningar inom högre utbildning och forskning. UR:s nuvarande utbildningsuppdrag riktar sig till den formella utbild- ningssfären, medan den organiserade folkbildningen i form av studie- förbund och folkhögskolor exkluderas. Regeringen noterar, liksom kommittén, att folkbildningens organisationer står för en viktig del av 2012/13:164 den utbildning som bedrivs i , och anser därför att utbildnings- uppdraget bör vidgas till att omfatta även denna sektor. Som har framgått ovan ska UR utöver utbildningsprogrammen också sända folkbildningsprogram vilka inte riktar sig till utpekade utbildningsområden. För att undvika en sammanblandning av begrepp i samband med att folkbildningens organisationer inkluderas i utbildnings- uppdraget föreslår kommittén att begreppet folkbildningsprogram ändras till allmänt bildande program. Regeringen anser dock, i likhet med flera remissinstanser, att folkbildningsbegreppet är centralt för program- företagens verksamhet som helhet och därför bör behållas. För att skillnaden mellan utbildnings- och folkbildningsprogram ändå ska bli tydlig bör de områden som inkluderas i utbildningsuppdraget benämnas studieförbund och folkhögskolor. UR bör i sin årliga redovisning tydligt redovisa det utökade utbildningsuppdraget, t.ex. vilken verksamhet som bedrivs för folk- bildningens organisationer. 6.1.2UR:s möjligheter att nå en bredare publik Regeringens bedömning: Nuvarande ordning för samarbetet mellan programföretagen kring sändningstider för UR:s program bör för- djupas. Kommitténs bedömning överensstämmer i huvudsak med rege- ringens. Kommittén bedömer att samarbetet mellan programföretagen kring sändningstider för UR:s program har stor betydelse för att utbild- nings- och folkbildningsutbudet ska nå en bredare publik. Remissinstanserna: , och instämmer i bedömningen. UR anser att det bör övervägas att ge företaget uppdraget att sända Kunskapskanalen, kompletterat med en rätt för SVT att sända däri. UR anser också, i likhet med , att mer attraktiva sändningstider bör säkerställas för före- taget och att det bör finnas utrymme för ett ökat utbildnings- och folkbildningsutbud på radiosidan. SR anser att det främsta sättet för UR att nå en bredare publik bör vara att öka tillgängligheten till programmen via webben. SVT föreslår att regeringen prövar frågan om ett samgående mellan , vilket skulle stärka utbildningsprogrammen och medge rationaliseringar. Skälen för regeringens bedömning: Det är centralt att UR når ut med sitt material genom att distribuera programmen så att de blir tillgängliga för den breda allmänheten och särskilda målgrupper inom olika utbild- ningar. I föregående avsnitt har konstaterats att en viktig del av företagets tillgänglighetsarbete sker via internet. är det, som kommittén och flera remissinstanser påpekar, en förutsättning för UR:s verksamhet att programmen går att nå via de marksända kanalerna på attraktiva sändningstider. Som framgår ovan har UR inget eget sändningsutrymme, utan dess sändningstider fastställs genom överenskommelser med SR och SVT. Huvuddelen av UR:s tv-utbud sänds i Kunskapskanalen som UR driver Prop. 2012/13:164 gemensamt med SVT. UR anser att det bör övervägas att ge UR i uppdrag att sända denna kanal, kompletterat med en rätt för SVT att sända däri. Detta skulle enligt UR säkra att företagens kanaler blir olika till karaktär och innehåll. Regeringen delar förvisso bedömningen att Kunskapskanalen är av stor betydelse för utvecklingen av utbildnings- och folkbildningsprogrammen inom SVT och UR, men anser att nuvarande ordning när det gäller sändningsutrymme och överens- kommelser kring sändningstider i Kunskapskanalen och SVT:s övriga kanaler bör behållas.