prop · H003139 · 2013-04-09 00:00:00 — Därutöver hänvisas asylsökande till bibliotek och frivilligorganisationer. Granskningen visar att det är vanligt att asylsökande efterfrågar någon form av enklare språkintroduktion för att lättare klara av olika vardagssituationer. Det har också framförts att kunskaper i svenska språket är viktiga för att det ska fungera med arbete eller praktik hos andra än den asylsökandes landsmän. Det är värdefullt att frivilligorganisationer erbjuder språkstöd. är det viktigt att betona att fram till beslut om uppehållstillstånd har ett ansvar för att alla asylsökande erbjuds möjlighet att få språkstöd utifrån behov och vistelsetid i mottagningssystemet oavsett var i landet de är inskrivna och oavsett om de bor i eget boende eller i anläggningsboende. De som har beviljats uppehållstillstånd ska erbjudas undervisning i svenska som ett led Det förhållandet att kommunplaceringen kan dröja så att den enskilde av det skälet är kvar i mottagningssystemet kan enligt inte innebära någon förändring av vilka insatser som ska erbjudas den nyanlände inom ramen för etableringssystemet. 6.1.6 Samhällsinformation och kontakter Enligt riktlinjer är målsättningen att erbjuda alla vuxna asylsökande en introduktion med samhällsinformation inom efter asylansökan. Insatsen omfattar två block som oftast ges . Drygt hälften av de asylsökande tar del av insatsen , men för tar det innan insatsen påbörjas. Enligt årsredovisning slutförde endast drygt var tredje vuxen 2011/12:1, bet. 2011/12:AU1, skr. 2011/12:66. betänkande 2011/12:AU1, utgiftsområde 13, s. 1216. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION asylsökande sin introduktion . Granskningen visar också att det inom finns en osäkerhet om informationens omfattning och innehåll. Enligt mening innebär detta sammantaget att de asylsökande inte får likvärdiga förutsättningar att skaffa sig kunskap om vilka rättigheter, skyldigheter och möjligheter de har i . Ett viktigt sätt att få del av hur det svenska samhället fungerar är kontakter med människor som redan bor och lever i . Även om varje individ tar ett eget ansvar att aktivera sig och skapa kontakter kan den som är ny i utan nätverk och kunskaper i svenska behöva särskilda insatser . bör tillsammans med kommuner och frivilligorganisationer verka för att det på de orter där har mottagningsenheter finns lokala mötesplatser dit asylsökande kan vända sig för att knyta kontakter och för att på olika sätt få möjlighet att sätta sig in i hur det svenska samhället fungerar. 6.2.1 Rekommendationer till regeringen För att skapa förutsättningar för en snabbare arbetsmarknadsetablering för de asylsökande som beviljas uppehållstillstånd bör regeringen: Följa upp att ansvarsfördelningen och informationsöverföringen mellan och Arbetsförmedlingen fungerar på ett ändamålsenligt sätt i syfte att underlätta och påskynda etableringen på arbetsmarknaden för den som har beviljats uppehållstillstånd. Följa upp att asylsökande får likvärdig tillgång till information och att asylsökande som inte har arbete eller praktikplats ges möjlighet att knyta kontakter och på annat sätt introduceras i samhället. Följa upp att introduktion i svenska språket erbjuds och anpassas efter den asylsökandes behov och vistelsetid i mottagningssystemet. bör verka för att stärka arbetslinjen i mottagandet genom att underlätta för fler asylsökande, som uppfyller villkoren, att praktisera eller arbeta i mottagningssystemet. bör ge asylsökande som inte har ett arbete eller praktikplats språkstöd och andra insatser utifrån den enskildes förutsättningar och tid i mottagningssystemet. BÖRJAN PÅ NÅGOT NYTT ETABLERINGSFÖRBEREDANDE INSATSER FÖR ASYLSÖKANDE bör i ökad utsträckning följa upp att de insatser som ges i mottagningssystemet är likvärdiga och tillgängliga för alla asylsökande oavsett språktillhörighet, bostadsort, boendeform eller vid vilken mottagningsenhet de är inskrivna. bör stärka de sociala aspekterna av mottagandet genom att verka för att fler mötesplatser mellan asylsökande och lokalbefolkning skapas, mer information om boende och lokalsamhälle ges samt utveckla möjligheterna att i större utsträckning erbjuda sociala samtal som komplement till mottagningens utredningssamtal. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Lagar, förordningar och föreskrifter Budgetlagen (2011:203). Lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. Lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Utlänningslagen (2005:716). Förordningen (1986:856) om de statliga myndigheternas ansvar för genomförandet av integrationspolitiken. Förordningen (1994:361) om mottagande av asylsökande m.fl. Förordningen (2007:996) med instruktion för . Förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. Förordningen (2008:347) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. Förordningen (2010:409) om etableringssamtal och etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Utlänningsförordningen (2006:97). och rådets direktiv /9/EG av om miniminormer för mottagande av asylsökande i medlemsstaterna. Kommittédirektiv 2007:172 Översyn av mottagandet av asylsökande. BÖRJAN PÅ NÅGOT NYTT ETABLERINGSFÖRBEREDANDE INSATSER FÖR ASYLSÖKANDE Propositioner, skrivelser, utredningar och remisser Proposition 1993/94:94 Mottagande av asylsökande m.m. Proposition 2006/07:1 utg.omr. 8 respektive 13 Budgetpropositionen . Proposition 2007/08:1 utg.omr. 8 respektive 13 Budgetpropositionen . Proposition 2008/09:1 utg.omr. 8 respektive 13 Budgetpropositionen . Proposition 2009/10:1 utg.omr. 8 respektive 13 Budgetpropositionen . Proposition 2010/11:1 utg.omr. 8 respektive 13 Budgetpropositionen . Proposition 2011/12:1 utg.omr. 8 respektive 13 Budgetpropositionen . Proposition 2012/13:1 utg.omr. 8 respektive 13 Budgetpropositionen . Proposition 2009/10:60 Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering egenansvar med professionellt stöd. Faktapromemoria 2010/11:FPM151 Förslag till ändringar i mottagandedirektivet, , . Skrivelse 2008/09:24 Egenmakt mot utanförskap regeringens strategi för integration. Skrivelse 2009/10:233 Egenmakt mot utanförskap redovisning av regeringens strategi för integration. Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen (A2010/3176/ADM, A2010/3067/A, A2007/6831/A, ÄB ). Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen (A2011/4002/A, ÄB ). Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen (A2012/3054/A, ÄB ). Regleringsbrev för avseende (Ju2010/9806/SIM, Ju2010/8996/SIM, Ju2010/7228/SIM, ÄB ). Regleringsbrev för avseende (Ju2011/9160/SIM, Ju2012/4227/SIM, ÄB ). Regleringsbrev för avseende (Ju2012/5945/SIM, Ju2012/458/SIM (delvis), ÄB ). GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION betänkande 2008/09:AU1 Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. betänkande 2011/12:AU1 Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. betänkande 1993/94:Sfu11. betänkande 2006/07:SfU2. betänkande 2011/12:SfU2. administrativa föreskrifter (AMSFS 2005:4) om handläggning av arbetsförmedlingsärenden. Verksamhets- och kostnadsprognos, . faktablad 601 600 () Arbete eller praktik i om du är eller har varit asylsökande. , Mottagningsenheten i , Avtal om praktikplats, . Underlag för avtal om praktikplats för asylsökande, (blankett 160011). 2 (reviderad ). , protokoll , VC 67/2008, bilaga VC AM 67/2008 Handlingsplan för organiserad sysselsättning. Verksamhetsområde Mottagning, Protokoll , VCA nr 279/2010 om handlingsplan för organiserad sysselsättning. BÖRJAN PÅ NÅGOT NYTT ETABLERINGSFÖRBEREDANDE INSATSER FÖR ASYLSÖKANDE , Bilaga 1 VCA 6/2011, protokoll . Verksamhetsområde Mottagning, Protokoll , VCA nr 223/2011 om organiserad svenskundervisning för asylsökande. , Verksamhetsområde Mottagning, , dnr 111-2012-937, brev till Arbetsförmedlingen, Kommuner och Landsting samt Länsstyrelserna gällande Förändring av organiserad svenskundervisning vid mottagningsenheter. föreskrifter och allmänna råd om hälsoundersökning av asylsökande m.fl. (SOSFS 2011:11). Statskontoret (2012:22) Etableringen av nyanlända en uppföljning av myndigheternas genomförande av etableringsreformen. Kommuner och Landsting (SKL), Hälso- och sjukvård åt asylsökande , dnr 12/0876, . Otryckt material inom ramen för granskningen (2012) Enkätundersökning till medarbetare inom Verksamhetsområde Mottagning (webbenkät). GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Bilaga 1 En asylsökandes väg genom mottagningssystemet Den asylsökande är inskriven i mottagningssystemet från det att asylansökan lämnats in till dess att ärendet är avgjort och han eller hon är mottagen i en kommun för bosättning och utskriven från mottagningssystemet eller har lämnat landet. kommer hon eller han i kontakt med olika myndigheter och olika verksamhetsområden inom myndigheterna. Nedan redovisas de huvudsakliga och obligatoriska möten med myndigheterna som en asylsökande, som beviljas uppehållstillstånd, i normala fall genomgår fram till kommunplacering. Steg 1: Inskrivning i mottagningssystemet (VO Asylprövning) En person som söker asyl i ska göra det på en ansökningsenhet.100 Där genomförs en kortare ansökningsintervju. Bland annat efterfrågas identitetshandlingar och om den asylsökande avser att ordna eget boende (EBO) eller om ska bistå med plats i så kallat anläggningsboende (ABO). Den asylsökande skrivs in i mottagningssystemet och bokas in för utredningssamtal med en mottagningsenhet respektive en asylprövningsenhet. Steg 2: Mottagningens utredningssamtal (VO Mottagning) Senast efter inskrivning ska mottagningens utredningssamtal (MUS) genomföras.101 Under MUS ställs frågor om den asylsökandes sociala situation, om familjeförhållanden samt om utbildnings- och yrkesbakgrund.102 Vidare ställs frågor i syfte att fastställa den asylsökandes identitet. Information av vikt för bosättning och eventuellt återvändande ska också inhämtas.103 Enligt ska samtalet ta för en enskild person och cirka för en barnfamilj. 100Migrationsverket har fyra ansökningsenheter: , , och . bemannas även som ansökningsenhet. Organisatoriskt tillhör ansökningsenheterna verksamhetsområde Asylprövning som består av fyra avdelningar där det ingår en ansökningsenhet i varje. 101Migrationsverket, väntan 2, reviderad upplaga , s. 75. 102Enligt uppdrag i regleringsbreven , 2011 och 2012 för personer som ansöker om uppehållstillstånd enligt 4 kap. 1 eller 2 § utlänningslagen (2005:716). 103Migrationsverket, väntan 2, reviderad upplaga , s. 79. BÖRJAN PÅ NÅGOT NYTT ETABLERINGSFÖRBEREDANDE INSATSER FÖR ASYLSÖKANDE Steg 3: Asylprövningens Utredningssamtal (VO Asylprövning) ska påbörjas med ett utredningssamtal från att asylansökan lämnats in. Innan samtalet görs en bedömning av om ett offentligt biträde ska närvara vid samtalet. Syftet är att få fram den information som behövs för att kunna avgöra om asylskäl föreligger. Kan detta avgöras redan efter första samtalet fattas beslut och ärendet avslutas. Behövs ytterligare utredning inhämtas information genom exempelvis landinformation och språktest innan beslut fattas i ärendet. Steg 4: Samtal om uppehållstillstånd (VO Mottagning) från beslut om uppehållstillstånd ska genomföra ett samtal om uppehållstillstånd (PUT-samtal). Samtalet ska innehålla en beslutsgenomgång och viss formalia till följd av uppehållstillståndet. Utskrivningsrutiner ska gås igenom och information om hemutrustningslån ska ges. Vid behov ska även information från MUS kompletteras. upprättas ett bosättningsunderlag för personer i EBO och för dem som inte omfattas av etableringslagen. Underlaget skickas sedan till Arbetsförmedlingen. Samtalet ska ta enligt . upprättar bosättningsunderlag endast för personer i eget boende (EBO). För personer i anläggningsboende (ABO) upprättar Arbetsförmedlingen ett bosättningsunderlag där uppgifter från gällande kartläggning av yrkes- och utbildningsbakgrund, hälsotillstånd och särskilda behov kan ingå. Bosättningsunderlag för personer som omfattas av etableringslagen upprättas vid Arbetsförmedlingens etableringssamtal. Steg 5: Etableringssamtal (Arbetsförmedlingen) En asylsökande som beviljats uppehållstillstånd, och som omfattas av etableringslagen, ska skrivas in vid Arbetsförmedlingen och ett första etableringssamtal ska hållas.104 En etableringsplan ska upprättas från beslut om uppehållstillstånd.105 Arbetsförmedlingens ambition är att ett bosättningsunderlag tas fram vid etableringssamtalet för dem som behöver hjälp Nyanlända med uppehållstillstånd som bor i stannar kvar i mottagningssystem tills de har anvisats en plats i en kommun, flyttat dit och blivit folkbokförda. Folkbokföring kan ske antingen före eller efter utskrivningen från mottagningssystemet. Nyanlända i EBO skrivs ut automatiskt efter beviljat uppehållstillstånd. 104Lag (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. 1053 § 2 p. Förordning (2010:409) om etableringssamtal och etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Om det finns särskilda skäl kan detta ske senare, dock senast efter det att den nyanlände första gången folkbokfördes i en kommun. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Steg 6: Anvisningssamtal (Arbetsförmedlingen) hittat en lämplig bostad till den tidigare asylsökande som bor i genomförs ett anvisningssamtal för personer som omfattas av etableringslagen.106 Vid anvisningssamtalet ges information om anvisad kommun och bostad samt vad det innebär att tacka ja eller nej till bostaden. Vidare redogörs för rutinerna för utflyttning ur ABO. Syftet med anvisningssamtalet är, förutom att lämna information, att inhämta personens ställningstagande till erbjuden anvisning. 106 , väntan 2, reviderad upplaga , s. 79. BÖRJAN PÅ NÅGOT NYTT ETABLERINGSFÖRBEREDANDE INSATSER FÖR ASYLSÖKANDE GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION har genomfört följande intervjuer under granskningen: Mottagningsenheten i /Hallonbergen Intervju med teamledare och beslutsfattare. Intervju med utvecklingsledare för sakområdena Process och kvalitet, Bosättning och etablering samt Boende, barn och särkilt stöd. Platsbesök och intervjuer med enhetschef, teamledare, handläggare, boendeansvarig och administrativ assistent. Platsbesök och intervjuer med enhetschef, teamledare, projektledare och handläggare. Medsittning på MUS-samtal samt besök i ankomstboende. Platsbesök och intervjuer med enhetschef, teamledare och handläggare. Medsittning på MUS- respektive PUT-samtal. Mottagningsenheten i /Hallonbergen Intervju med enhetschef och praktiksamordnare. Intervju med projektledare och projekthandläggare. Deltagande på gruppinformation (heldag) för asylsökande. Mottagningsenheten i /Hallonbergen Presentation av projektet resa av företrädare för och kommun. BÖRJAN PÅ NÅGOT NYTT ETABLERINGSFÖRBEREDANDE INSATSER FÖR ASYLSÖKANDE Platsbesök och intervjuer med samordnande enhetschef, bitr. enhetschef, teamledare, handläggare samt boendeansvariga. Samtal med asylsökande. Bosättnings- och statsbidragsenheten i Intervju med enhetschef och handläggare. Intervju med enhetschef, teamledare och handläggare. Medsittning på MUS-samtal. Intervju med verksamhetsområdeschef samt verkets ekonomichef. Huvudkontoret Avd. för Integration och Etablering Intervju med avdelningschef, samordnare för etableringsuppdraget samt samordnare. Arbetsförmedlingen Integration och Etablering Intervju med tillförordnad kontorschef och medarbetare. Arbetsförmedlingen Integration och Etablering Intervju med sektionschef och arbetsförmedlare. Intervju med kontorschef och arbetsförmedlare. Intervju med sektionschef från huvudkontoret, sektionschef för bosättningssektionen samt sakområdesspecialist. Intervju med mångfaldsdirektör samt medarbetare på hållbarhet. Intervju med chef för , samordnare för integrationsfrågor samt företrädare för Partnerskap . Intervju med chef för hållbarhet samt integrationshandläggare. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Intervju med förvaltningschef, verksamhetschef samt ansvarig för flyktingadministration. Intervju med avdelningschef, chef för Sociala resursförvaltningen, ansvarig för Invandrarservice samt medarbetare på Stadskontoret. Intervju med integrationssamordnare och handläggare. Intervju med departementsråd och kansliråd på inom migrationsområdet. Intervju med enhetschef, budgetsamordnare och handläggare på och urban utveckling. Intervju med projektledare för projekt om hälsoundersökningar för asylsökande i samarbete med och Kommuner och Landsting (SKL). BÖRJAN PÅ NÅGOT NYTT ETABLERINGSFÖRBEREDANDE INSATSER FÖR ASYLSÖKANDE GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Bilaga 3 Enkätfrågor med svarsfrekvenser Enkäten besvarades av 418 medarbetare inom verksamhetsområde 1.Vänligen ange den mottagningsenhet du arbetar vid i listan: 2.Nuvarande befattning (roll): Vilket team hör du huvudsakligen till? 4.Har du specifikt arbetat med något/några av följande moment/insatser (t.ex. i rollen som samordnare eller i ett OS-team eller motsvarande)? BÖRJAN PÅ NÅGOT NYTT ETABLERINGSFÖRBEREDANDE INSATSER FÖR ASYLSÖKANDE 5.Hur har du sammanlagt arbetat på (inte bara inom VO Mottagning, inkl. på )? 6.Anser du att verksamhetsområde Mottagning (bortsett från återvändande och förvar) är en prioriterad del av verksamhet? 7.På vilket sätt har införandet av och väntan 2 påverkat mottagningsverksamheten? 8.Anser du att mottagningsverksamhet har en ändamålsenlig organisation för att förbereda den asylsökande för en eventuell senare etablering i ? Eventuella kommentarer: 70 öppna svar GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 10.Anser du att samverkan mellan (mottagningsenheten) och Arbetsförmedlingen lokalt fungerar tillfredsställande inför och under överlämningen av ärenden för personer som beviljats uppehållstillstånd och som ska in i etableringsreformen? 11.Om du svarade nej på ovanstående fråga, vilken samverkan anser du skulle behövas? 12.Hur tar det på din enhet i genomsnitt från det att den asylsökande har haft sitt PUT-samtal till dess att Arbetsförmedlingen (Af) har haft sitt första etableringssamtal? 14.Är det vanligt att personer som är inskrivna i mottagningssystemet efterfrågar någon form av organiserad sysselsättning? BÖRJAN PÅ NÅGOT NYTT ETABLERINGSFÖRBEREDANDE INSATSER FÖR ASYLSÖKANDE 15.Anser du att det är övervägande positivt eller negativt för den enskilde att den organiserade sysselsättningen erbjuds i mindre utsträckning jämfört med tidigare? 16.Finns det frivilligorganisationer som lokalt/regionalt erbjuder någon form av sysselsättning för inskrivna vid er mottagningsenhet? Har du uppfattat någon skillnad i det övergripande fysiska eller psykiska hälsotillståndet hos dem som är inskrivna i mottagningssystemet i och med minskningen av den organiserade sysselsättningen? 18.Eventuella kommentarer om den organiserade sysselsättningen: 75 öppna svar 19.Anser du att de insatser erbjuder de inskrivna rustar dem för etablering i respektive för ett återvändande? GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 20.Om du inte anser att ger rätt och tillräckliga insatser hur anser du att insatserna borde utvecklas? 21.Anser du att mottagningsenheterna i sina insatser borde kunna prioritera en asylsökande som med hög sannolikhet kommer att få uppehållstillstånd? 22.Vad anser du om samlade information om möjligheter, rättigheter och skyldigheter till den enskilde i mottagningssystemet? 23.Vilken typ av information saknas eller tillhandahålls i för liten omfattning? 24.Anser du att den gruppinformation/introduktion (vanligtvis ) som ska erbjudas den asylsökande ger en tillräcklig introduktion till det svenska samhället? BÖRJAN PÅ NÅGOT NYTT ETABLERINGSFÖRBEREDANDE INSATSER FÖR ASYLSÖKANDE 26.Är det vanligt att mottagningsenhetens reception får frågor som egentligen hör till andra myndigheters eller aktörers ansvarsområden (t.ex. Arbetsförmedlingen, , eller kommunen)? 27.Anser du att gruppinformationen, som den förväntas genomföras , lämnar tillräckligt utrymme för lokal anpassning och flexibilitet? 28.Anser du att man som asylsökande generellt får tillräcklig information om vilka möjligheter man har att komma i kontakt med den svenska arbetsmarknaden under asylprocessen? 29.Eventuella kommentarer om information: 50 öppna svar 30.Anser du att svenskundervisning inom mottagningssystem kan underlätta och påskynda möjligheterna till etablering på arbetsmarknaden och i samhället i övrigt? GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Är det vanligt att inskrivna i mottagningssystemet efterfrågar svenskundervisning? 32.Anser du att de verktyg som finns att tillgå (t.ex. webbplatser, välkomstmapp, bibliotek på orten, frivilligorganisationer m.m.) kan ersätta tidigare svenskundervisning? 33.Eventuella kommentarer om svenskundervisning: 57 öppna svar 34.Erbjuder er mottagningsenhet praktikmöjligheter för asylsökande? BÖRJAN PÅ NÅGOT NYTT ETABLERINGSFÖRBEREDANDE INSATSER FÖR ASYLSÖKANDE 35.Anser du att praktik kan underlätta och påskynda möjligheterna till etablering, och/eller underlätta för ett återvändande eller sk. spårbyte? 36.Eventuella kommentarer om praktik: 45 öppna svar 37.Inom hur från ansökan och inskrivning har den asylsökande i praktiken möjlighet att kunna arbeta i givet processer (förutsatt att AT-UND beviljas)? 38.Får asylsökande som har fått avslag på sin asylansökan information från om möjligheten att istället ansöka om uppehålls- och arbetstillstånd inifrån (så kallat spårbyte)? GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 39.Anser du att det skulle behövas mer samverkan mellan enheter inom olika verksamhetsområden när det gäller frågor om asylsökandes möjligheter att praktisera och arbeta under asylprocessen? 40.Är din bedömning att en asylsökande generellt klarar sin egenförsörjning på den dagersättning som man får ? 41.På vilket sätt (förutom dagersättning och särskilda bidrag) skulle kunna underlätta för den asylsökande att bli egenförsörjande i mottagningssystemet? 42.Anser du att den kartläggning av den asylsökandes yrkes- och utbildningsbakgrund som ska göras under mottagningens utredningssamtal (MUS) skulle behöva utvecklas/fördjupas för att underlätta den asylsökandes etablering? 43.Är din uppfattning att Arbetsförmedlingen generellt har nytta av kartläggning i sitt arbete för dem som ingår i målgruppen för etableringsreformen? BÖRJAN PÅ NÅGOT NYTT ETABLERINGSFÖRBEREDANDE INSATSER FÖR ASYLSÖKANDE 44.Eventuella kommentarer om kartläggningen: 69 öppna svar 45.Vad anser du huvudsakligen styr placeringen av asylsökande som behöver hjälp med bosättning (ABO) ? Ange maximalt tre orsaker. 47.Anser du att de asylsökande erhåller den hälso- och sjukvård som de är berättigade till enligt gällande bestämmelser? GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Vad tror du det beror på att inte alla asylsökande genomgår en hälsoundersökning? Ange maximalt tre orsaker. 49.Anser du att en grundläggande hälsoundersökning borde vara obligatorisk för alla asylsökande? 50.Har du några ytterligare kommentarer (om t.ex. andra myndigheters insatser, tolkar, offentliga biträden, barnomsorg, skola, m.m.) får du gärna skriva det här: 83 öppna svar BÖRJAN PÅ NÅGOT NYTT ETABLERINGSFÖRBEREDANDE INSATSER FÖR ASYLSÖKANDE GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? 2011:2 Använder lärosätena resurserna effektivt? Effektivitet och produktivitet för universitet och högskolor 2011:3 Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor 2011:4 IT inom statsförvaltningen har myndigheterna på ett rimligt sätt prövat frågan om outsourcing bidrar till ökad effektivitet? 2011:5 Statliga IT-projekt som överskrider budget 2011:6 Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? 2011:7 Trafikverkens produktivitet hur mycket infrastruktur för pengarna? 2011:8 Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter 2011:9 Myndigheternas insatser för finansiell stabilitet Lärdomar i ljuset av utvecklingen i 20052007 2011:10 Biodrivmedel för bättre klimat Hur används skattebefrielsen? 2011:11 Tydlighet och transparens i budgetpropositionen ? Redovisningen av finans- och sysselsättningspolitiska ramverk 2011:12 Statens stöd till studieförbunden