prop · H10361 · 2013-12-18 00:00:00 — Det är delvis en fråga om medborgarnas egna initiativ att ta yttrande- och åsiktsfriheten i anspråk genom att engagera sig i ideella organisationer, kontakta förtroendevalda, organisera namninsamlingar, driva kampanjer eller demonstrera. Möjligheten för medborgarna att uttrycka sin åsikt och bilda opinion i olika frågor är en förutsättning för en fungerande demokrati. Alla individer måste kunna få inblick i de politiska processerna och tillgång till information för att kunna bilda sig en objektiv uppfattning om olika politiska alternativ och för att kunna utkräva ansvar av de folkvalda. Insyn och öppenhet är också grunden för fri opinionsbildning och en samhällsdebatt samt en nödvändighet för ett medborgerligt engagemang. En fungerande demokrati förutsätter därför grundläggande politiska rättigheter, såsom yttrandefrihet och mötes- och föreningsfrihet. Dessa rättigheter är centrala delar av våra grundlagar och uttrycks även av konvention angående skyddet för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Konventionen gäller som lag i . I det övergripande målet för demokratipolitiken betonar regeringen det ömsesidiga beroendet mellan individens möjligheter till inflytande och respekten för de mänskliga rättigheterna (prop. 2008/2009, bet. 2008/09:KU1, rskr. 2008/08:83). är möjligheterna till inflytande mellan valen inte alltid rättvisa eller jämlika. Vissa personer och intressegrupper har bättre förutsättningar att påverka än andra. Undersökningar visar även att det politiska engagemanget skiljer sig mellan olika grupper i samhället (Undersökningen av levnadsförhållanden, SCB 2012). Personer med starka sociala resurser, såsom god utbildning och hög inkomst, är mer engagerade i att påverka politiska beslut mellan valen än personer som har sämre sociala förutsättningar. Personer födda i är mer engagerade än utrikes födda. Skillnaderna mellan män och kvinnor när det gäller politiskt engagemang är däremot marginell. Ett beslut som fattas i deltagardemokratiska former är också svårare att granska och omges inte av samma krav på ansvarsutkrävande. Inslag av deltagardemokrati kan därför inte ersätta den representativa demokratin. Det medborgerliga deltagandet mellan valen handlar i första hand om metoder för beslutsfattare att lyssna in och fånga upp intressen och åsikter i samhället och därigenom få ett bättre beslutsunderlag och en djupare förankring av de demokratiskt fattade besluten. Forum för inflytande, såsom medborgardialog, medborgarråd och medborgarpaneler, ska ses som metoder för att skapa öppenhet och insyn i det politiska beslutsfattandet. Erfarenheter av att delta i sådana forum kan även väcka ett politiskt engagemang och vara en väg in i politiken. Deltagardemokratiska processer ska ses som metoder för att bredda och vitalisera den representativa demokratin. Regeringen anser därför att det är betydelsefullt att regeringen, landstingen och kommunerna verkar för att individen får möjligheter att 2013/14:61 delta i politiska processer som berör den egna vardagen. Regeringen avser att utveckla de verktyg för inflytande och delaktighet som ges på nationell nivå, men även att utveckla och stödja demokratiutvecklingen på lokal nivå. Ett arbete bör även bedrivas för att stärka möjligheterna till inflytande på EU-nivå. Även om ansvaret för att stärka individens möjligheter till inflytande på EU-nivå främst ligger på EU:s institutioner, bör ett arbete bedrivas på nationell nivå för att föra EU:s beslutsfattande närmare individerna. Det är särskilt viktigt att möjligheter till inflytande skapas för individer som annars deltar i mindre utsträckning, t.ex. unga, utrikes födda och personer med funktionsnedsättning. Det är även av betydelse att stärka delaktigheten och inflytandet för personer boende i utsatta områden och på glesbygden. Utgångspunkten är att alla individer som bor i ska ha goda möjligheter till insyn, inflytande och delaktighet. 2.3.1Åtgärder för att stärka möjligheterna till inflytande, insyn och delaktighet mellan valen Utredning om demokratisk delaktighet och inflytande Åtgärd: Den utredning om demokratisk delaktighet och inflytande som regeringen avser att tillsätta ska bl.a. ha till uppdrag att utvärdera individens möjligheter till inflytande över politiska beslutsprocesser mellan valen, särskilt de befintliga formerna för direkt- och deltagardemokrati, samt belysa metoder för ett ökat inflytande av unga och andra väljargrupper med lågt valdeltagande. Regeringen verkar för att stärka och värna individens rättigheter och möjligheter till insyn, inflytande och delaktighet. Åtgärder har genomförts dels genom ett reformarbete som öppnat för nya former för delaktighet och inflytande, dels i form av ett stöd till lokalt demokratiarbete. En omfattande översyn av individens möjligheter till inflytande och delaktighet genomfördes av demokratiutredningen och kommundemokratikommittén (SOU 2001:1 och 2001:48). Mot bakgrund av förslagen i kommundemokratikommitténs slutbetänkande infördes bl.a. medborgerlig förslagsrätt i fullmäktige (prop. 2001/02:80). Kommuner och landsting kan i enlighet med kommunallagen införa en rätt för folkbokförda i kommunen eller i kommun inom att väcka ärenden i fullmäktige. Enligt SCB är det av kommunerna och nio landsting som har infört denna möjlighet (Undersökningen om den lokala demokratin i kommuner och landsting, SCB 2012). Varje kommun tar emot ungefär 20 medborgarförslag och av dessa behandlas hälften av fullmäktige. Kunskapen om förslagens effekt på den lokala politikens utformning och på den demokratiska delaktigheten i samhället är däremot bristfällig. Sedan medborgarförslagets inrättande i kommunallagen 2001 har det inte varit föremål för någon översyn. Mot denna bakgrund anser regeringen att det finns skäl att närmare utvärdera medborgarförslagens påverkan på demokratiutvecklingen på kommunal- och landstingsnivå. De flesta kommuner och landsting har vidtagit andra åtgärder för att Skr. 2013/14:61 stärka deltagandet i de politiska beslutsprocesserna mellan valen. Ungefär två tredjedelar av kommunerna uppger enligt SCB att de använder sig av medborgardialog i någon form. Medborgardialogerna omfattar t.ex. informationsmöten, fokus- eller samtalsgrupper, dialogkafé, hearings, workshops, medborgarstämmor eller framtidsverkstäder. Flera kommuner har även etablerat medborgarråd för att möjliggöra ett inflytande för särskilda grupper såsom personer med funktionsnedsättning, ungdomar eller nationella minoriteter. Metoderna skiljer sig i olika delar av landet beroende på de lokala förutsättningarna. Även om lokala projekt med medborgardialog har utvärderats har ingen generell översyn genomförts av sådana deltagardemokratiska metoder. Det är därför svårt att göra en allmän bedömning av hur dessa metoder används i beslutsprocessen, vilken faktisk påverkan de har på utformningen och innehållet i politiska beslut och hur de påverkat demokratiutvecklingen. En fördjupad kunskap om åtgärdernas effekt är en förutsättning för att arbetet med att stärka individens möjligheter till inflytande ska kunna utvecklas. Som nämns ovan avser regeringen att tillsätta en utredning om demokratisk delaktighet och inflytande. Utredningen ska i första hand utvärdera den effekt som befintliga former för direkt- och deltagardemokrati på lokal nivå, såsom medborgarförslag, medborgardialog, medborgarpaneler och medborgarråd, har haft på den lokala demokratin. Utredningen ska även se över individens möjligheter till inflytande över politiska beslutsprocesser på nationell nivå. Vidare ska utredningen belysa metoder för ett ökat inflytande av unga, såsom ungdomsråd och ungdomsfullmäktige, och andra väljargrupper med lågt valdeltagande. Utredningen ska utgöra ett underlag för regering, landsting och kommun att utveckla formerna för delaktighet mellan valen och att stärka individens möjligheter till inflytande och delaktighet i den politiska beslutsprocessen. Utredning om ungas möjligheter till delaktighet och inflytande Åtgärd: Regeringen avser att ge den planerade utredningen om demokratisk delaktighet och inflytande i uppdrag att dels se över vilka effekter som befintliga forum för delaktighet, såsom ungdomsråden, ungdomsfullmäktige och lotsar, har haft för ungas möjligheter till inflytande i den lokala demokratin, dels utreda ungas förutsättningar att medverka i formella beslutsprocesser och föreslå åtgärder för att stärka ungas inflytande och delaktighet i politiska beslutsprocesser. Ett av de övergripande målen för regeringens ungdomspolitik är att alla ungdomar ska ha verklig tillgång till inflytande (prop. 2007/08:1, bet. 2007/08:KrU1, rskr. 2007/08:58). Unga ska ges samma möjligheter till inflytande som andra människor i samhället. Ungas delaktighet i politiska beslutsprocesser är inte bara en rättighet utan det är också viktigt att ungas kunskaper, synpunkter och erfarenheter tas till vara som en resurs i den demokratiska processen. Ungdomspolitiken avser individer och omfattar därmed även personer som inte har uppnått rösträttsålder. ungdomspolitiken ses över och en ny ungdomspolitisk proposition kommer att presenteras , där inflytande kommer att vara av central betydelse. En princip för arbetet med att stärka barnens rättigheter i är att barn ska ha rätt att uttrycka sina åsikter i frågor som rör dem (prop. 2009/10:232, bet. 2009/2010:SoU3, 2010/11: 35). Utbildning är viktig när det gäller ungas utveckling till aktiva Skolan ska ge alla elever, oavsett geografisk hemvist och sociala och ekonomiska förhållanden, lika tillgång till En god utbildning öppnar perspektiv och ger ökade möjligheter till inflytande. Utredningar som Ungdomar utanför gymnasieskolan – ett förtydligat ansvar för stat och kommun (SOU 2013:13) visar att brist på utbildning kommer att påverka ungdomars hälsa och ekonomi samt deras möjligheter till makt och inflytande. slutförd gymnasieutbildning är det svårare att komma in på arbetsmarknaden och att studera vidare. Ungdomar står generellt sett inför särskilt svåra utmaningar. Arbetslösheten bland unga är betydligt högre än för den övriga En stor grupp unga kommer att nå en ålder utan att ha etablerat sig på arbetsmarknaden. Arbetslösheten är större bland unga män än unga kvinnor. Egenförsörjning är avgörande för den självförtroende, benägenhet att rösta och intresse för inflytande. bristen på bostäder för unga är ett problem. Fokus 10: En analys av ungas inflytande, visar att det stora flertalet unga upplever att de inte kan utöva något inflytande över politiska beslut i eller i deras hemkommun. som upplever att de kan påverka beslut har emellertid inte minskat under Upplevelsen av att kunna utöva inflytande skiljer sig däremot åt mellan olika ungdomsgrupper. Barn till ekonomiskt marginaliserade föräldrar har ett betydligt svagare politiskt självförtroende. även unga med funktionsnedsättning. skiljer sig inte åt mellan unga män och kvinnor. Formerna för det politiska engagemanget bland unga har förändrats Det är framför allt färre unga som väljer att bli medlemmar i politiska partier. Unga använder däremot i större utsträckning än andra internet och sociala medier för politiska aktiviteter. Den ökade användningen av internet har medfört att fler kan engageras i rörligare och lösare nätverk, men också att fler kan komma till tals. mer nätverksbaserat och informellt engagemang kan möjliggöra ett aktivt och mer jämlikt deltagande med fler spontana initiativ. bidra till ökad pluralisering och mångfald. nätverksbaserade engagemanget mera fragmenterat och kortsiktigt. Utvecklingen medför också att färre får erfarenheter av den konsensusskapande och gemensamt beslutsfattande. Faktisk upplevelse av att ha varit med och påverkat politiska processer och beslutsfattande kan bidra till känslor av delaktighet, tillhörighet och Att verka för att unga ska kunna utöva inflytande och uthållighet och för den sociala sammanhållningen i samhället. 2013/14:61 bakgrund av de förändrade formerna för ungas engagemang anser regeringen att det är viktigt att det offentliga verkar för att formerna för inflytande, politisk delaktighet och beslutsfattande anpassas till ungas villkor. Regeringen anser att det finns skäl dels att se över vilka effekter de forum för delaktighet som existerar på lokal nivå, såsom ungdomsråden, ungdomsfullmäktige och lotsar, har haft för ungas möjligheter till inflytande i den lokala demokratin, dels att utreda ungas förutsättningar att medverka i formella beslutsprocesser och att föreslå åtgärder för att stärka ungas inflytande och delaktighet i politiska beslutsprocesser. Översyn av det förstärkta folkinitiativet Åtgärd: Regeringen avser att uppdra åt den planerade utredningen om demokratisk delaktighet och inflytande att se över det förstärkta folkinitiativet och dess effekter på den lokala demokratin samt föreslå hur folkinitiativet kan utvecklas som ett redskap för individens inflytande över politiska beslutsprocesser i kommun och landsting. I enlighet med förslag infördes ett förstärkt folkinitiativ (prop. 2009/10:80, bet. 2010/11:KU4, rskr. 2010/11: 21/22). Detta innebär att om av de röstberättigade begär det ska en rådgivande folkomröstning hållas. En kvalificerad majoritet av fullmäktigeledamöterna (två tredjedelar) kan avslå ett folkinitiativ. Det är fullmäktige som beslutar om utformningen av valsedlarna och folkomröstningen är alltid rådgivande. Från det att reglerna för det förstärkta folkinitiativet förändrades har åtta lokala folkomröstningar genomförts på kommunnivå. Erfarenheterna från dessa har gett upphov till frågetecken när det gäller effekterna för den lokala demokratiutvecklingen. Valdeltagandet har varit lågt, vilket lett till svårigheter för kommunerna att tolka resultaten. De flesta folkinitiativen har uppkommit som en reaktion på beslut som fattats av fullmäktige och i flera fall har oppositionen varit drivande för att få till stånd en folkomröstning. I flera kommuner har fullmäktige valt att inte följa valresultatet, vilket i vissa fall skapat missnöje lokalt och lett till en ökad politisk polarisering. Mot denna bakgrund anser regeringen att det finns skäl att se över vilka effekter folkinitiativet har haft på den lokala demokratin. Utgångspunkten för regeringens bedömning är att folkinitiativet ska ses som ett värdefullt redskap för den lokala demokratin. Det är betydelsefullt att individen har tillgång en direktdemokratisk kanal inom ramen för den representativa demokratins beslutsformer. är det viktigt att folkinitiativet är utformat på ett ändamålsenligt sätt och att det kan bidra till att det fördjupa demokratin på lokal nivå. Översynen av det förstärkta folkinitiativet planeras bli en del av den utredning om demokratisk delaktighet och inflytande som nämns ovan. 2013/14:61 Utveckla nya former för politiskt engagemang Åtgärd: Regeringen avser att verka för att medborgardialog utvecklas och fördjupas som ett forum för inflytande och blir en del av beslutsprocessen på lokal nivå. Regeringen anser att en kontinuerlig dialog mellan beslutsfattare och väljare är betydelsefull för demokratins förankring i samhället. Genom att lyssna in och fånga upp intressen och åsikter i samhället får beslutsfattarna ett bättre beslutsunderlag. När invånarna har goda möjligheter till deltagande i de politiska processerna får demokratiskt fattade beslut djupare förankring och legitimitet. Därmed kan intressekonflikter eller missnöjesyttringar förebyggas vid genomförandet av politiska beslut. Deltagardemokratiska metoder såsom samråd och medborgardialog kan också skapa möjligheter för personer och grupper som annars deltar i mindre utsträckning att få sin röst hörd. Detta kan t.ex. gälla minoritetsgrupper, unga, personer med funktionsnedsättning eller utrikes födda. Med stöd av regeringen påbörjade SKL ett treårigt arbete för att stödja ett antal kommuner och landsting för att utveckla medborgardialog till ett verktyg inom kommunernas styrprocesser (Ju2011/4020/D). Projektet avser att utveckla medborgardialog som en del i styrprocesserna i kommunerna och landstingen och göra medborgardialogen till ett naturligt underlag för beslut. Arbetet ska fortgå och utvärderas av SKL. Regeringen anser att medborgardialog som ett forum för inflytande bör utvecklas och fördjupas. Deltagandet får inte bli en aktivitet som enbart engagerar ett fåtal individer med specifika särintressen. Utan ett brett intresse av deltagande i befolkningen kan inte medborgardialoger utgöra ett relevant inslag i demokratin. Regeringen avser därför att i enlighet med ovan fortsätta stödja det arbete som bedrivs av SKL för att utveckla medborgardialog som en del av beslutsprocessen på nivå. Åtgärd: Regeringen avser att verka för att användandet av internet i dialogen mellan beslutsfattare och individer utvecklas och att kunskapen om internet som ett verktyg för inflytande ökar i samhället. Formerna för det politiska engagemanget i samhället har förändrats . Framför allt har internet blivit en allt mer betydelsefull arena för opinionsbildning och samhällsdebatt. Internet har breddat offentligheten genom att vara en resurs för aktörer som vill delta i det offentliga samtalet, bilda opinion, samordna aktiviteter och aktioner. Den ökade användningen av internet har medfört att fler kan få möjlighet att utrycka sin åsikt och engageras i rörligare och lösare nätverk. Vidare har teknikutvecklingen medfört att personer med funktionsnedsättning har fått stärkta möjligheter till delaktighet och självständighet i samhället. Internet innebär även uppenbara möjligheter att förenkla tillgänglighetsgörandet av information. Regeringen anser att den ökade användningen av internet ska ses som en möjlighet att stärka individens möjligheter till insyn, inflytande och Kommuner och Landsting har fått medel från regeringen för att utveckla verktyg och stimulera användning av it-metoder för delaktighet och inflytande för medborgarna. Syftet har varit att utveckla och stärka dialogen mellan förtroendevalda och medborgarna (IJ2007/3344/D). Regeringen har dessutom antagit en digital agenda med avsikt att utveckla den digitala kommunikationen i och kommer ta fram ett åtgärdsprogram med utgångspunkt i e-förvaltningsstrategin Med medborgaren i centrum – Regeringen strategi för en digitalt samverkande statsförvaltning (N2012/6402/ITP). En förutsättning för att teknikutvecklingen ska vara ett hjälpmedel är också att den allmänna kunskapen är tillräcklig för att kunna ta del av de it-lösningar som myndigheter, kommuner och företag erbjuder. I detta sammanhang anser regeringen att det är viktigt att övergången till elektroniska tjänster inte skapar ett digitalt utanförskap bland dem som inte kan eller vill använda internet. It-verktyg kan öppna nya möjligheter för delaktighet och inflytande. För att it ska kunna bli ett redskap i demokratins tjänst är det viktigt att kännedomen ökar om hur internet och sociala medier kan användas. Beslutsfattare måste ha en förståelse för hur de kan ta till sig politiska åsikter som framförs på internet och hur det är möjligt att kommunicera med individer på sociala forum. Kunskapen om hur internet kan påverka individens politiska delaktighet och engagemang bör fördjupas. Mot denna bakgrund avser regeringen att fortsätta stödja SKL:s arbete med att utveckla internetverktyg för att underlätta dialogen mellan de förtroendevalda och väljarna. Demokratisk delaktighet och EU Åtgärd: Regeringen avser att tillsätta en utredning som, inom ramen för EU:s nuvarande fördrag, ska se över individers möjligheter till insyn, delaktighet och inflytande i EU. Beslut som fattas av EU påverkar det svenska samhället direkt och indirekt. Undersökningar visar att av lagförslag har EU-anknytning (Sieps, 2012:2op). Enligt SKL har av de frågor som tas upp på mötena i kommun- och EU-anknytning (EU i lokalpolitiken, SKL 2010). Förutsättningarna för individers demokratiska delaktighet och möjligheter till inflytande skiljer sig i många avseenden när det gäller å ena sidan det lokala, regionala och nationella beslutsfattandet och å andra sidan det europeiska beslutsfattandet. Politiska beslutsprocesser på EU- nivå är ofta svåra att överblicka. Enligt upplever av den svenska befolkningen att de har möjlighet att påverka EU- beslut jämfört som upplever att de kan påverka politiska beslut på nationell nivå. Bristande kunskaper om och intresse för EU-politik utgör ytterligare en begränsning när det gäller individens möjligheter till inflytande över EU- relaterade beslutsprocesser. En indikation på det låga intresset är valdeltagandet i de svenska Europaparlamentsvalen. I genomsnitt har valdeltagandet vid de fyra valen legat på , vilket kan jämföras med genomsnittet för de fyra senaste riksdagsvalen som är . 2013/14:61 Undersökningar visar att ett lågt intresse för EU och bristande kunskap om EU var två av de vanligaste anledningarna till att personer avstod från att rösta i Europaparlamentsvalen (Väljarbeteende i Europaval, , 2011). Regeringen anser att det är av betydelse att EU har en stark demokratisk förankring. Ett demokratiskt fungerande europeiskt samarbete är en nödvändighet för att effektivt kunna bemöta komplexa samhällsproblem där det finns ett mervärde för medlemsstaterna att samarbeta, t.ex. klimat, ekonomi och säkerhet. När Lissabonfördraget förhandlades poängterades särskilt demokratifrågorna. Som ett resultat av Lissabonfördraget, som trädde i kraft , har lagstiftningsstatus stärkts i förhållande till kommissionen och de nationella regeringarna. stärktes de nationella parlamentens inflytande i unionen. EU-medlemskapets förändrade villkor ställer krav på anpassning på nationell nivå. Det är därför viktigt att medlemsstaterna verkar för att stärka individens möjligheter till insyn, delaktighet och inflytande i EU. Regeringen avser mot denna bakgrund att tillsätta en utredning som ska ha till uppgift att inom ramen för EU:s nuvarande fördrag se över individers möjligheter till insyn, delaktighet och inflytande i EU. Utredaren ska även föreslå hur kommuner, landsting, regioner och organisationer inom det civila samhället kan göras mer delaktiga i Europapolitiken. Utredaren ska bl.a. samla in kunskap om metoder och arbetssätt för att i främja delaktigheten i Europapolitiken och lämna förslag på hur fler ska kunna utöva inflytande i EU-frågor. Utredningen ska inte få i uppdrag att komma med förslag som kräver ändringar i EU:s nuvarande fördrag utan ska utreda individers möjligheter till insyn, delaktighet och inflytande över EU i ett nationellt perspektiv. Åtgärd: Regeringen avser att bjuda in organisationer inom det civila samhället till samråd om inflytande och delaktighet i EU och om medborgarinitiativets effekt för ett stärkt medborgarinflytande inom EU. Med Lissabonfördraget har EU infört det s.k. medborgarinitiativet, vilket är ett verktyg för medborgarna att göra sina röster hörda direkt och framställa önskemål till kommissionen att ta politiska initiativ inom EU:s befogenheter. Ett initiativ ska stödjas av minst en miljon unionsmedborgare från minst en fjärdedel av medlemsstaterna. Det krävs minst 15 000 underskrifter från för att ska räknas som en av dessa medlemsstater. Minimiåldern för den som vill underteckna ett initiativ är den ålder som ger rösträtt i valen till , dvs. Medborgarinitiativen är emellertid rådgivande och kommissionen är inte förpliktad att lägga fram ett förslag. efter att förordningen om medborgarinitiativet (nr 211/2011) trätt i kraft, , registrerade kommissionen 14 inkomna initiativ. Dessa berör främst miljö-, utbildnings- och rättighetsfrågor. Inga initiativ har organiserats av svenska medborgare Enligt förordningen om medborgarinitiativet ska EU genomföra en Skr. 2013/14:61 översyn av tillämpningen av medborgarinitiativet senast . Regeringen anser att det är viktigt att det civila samhället får tillfälle att redogöra för sin syn på och sina erfarenheter av medborgarinitiativet.