prop · H1031d8 · 2013-09-18 00:00:00 — Anslaget får användas för att, i enlighet med lagen (2003:778) om skydd mot olyckor, finansiera vissa ersättningar till följd av uppkomna kostnader vid genomförda räddningsinsatser, finansiera insatser för att bekämpa olja m.m. till sjöss. Anslaget får även användas för kostnader i ett initialt skede för räddningstjänstinsatser som lämnats efter förfrågan genom den s.k. Gemenskapsmekanismen inom EU. Den aktör som begärt hjälpen betalar motsvarande belopp till Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Utfallet på anslaget varierar kraftigt mellan åren eftersom det inte går att förutsäga antalet och omfattningen av olyckor, som kräver räddningsinsatser och konsekvenserna av dessa. Tabell 4.10 Härledning av anslagsnivån 2014–2017 för 2:3 Ersättning för räddningstjänst Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10) Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Tabell 4.11 Anslagsutveckling 2:4 Krisberedskap 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i denna proposition. 2Motsvarar 1 147 153 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 181 158 tkr prisnivå. 4Motsvarar 1 181 158 tkr prisnivå. Anslaget får användas för att finansiera åtgärder som stärker samhällets samlade beredskap och förmåga att hantera allvarliga kriser och deras konsekvenser. Anslaget får också i viss utsträckning finansiera åtgärder för att kunna ge stöd till och ta emot stöd från andra länder vid en allvarlig kris eller inför en möjlig allvarlig kris. Anslaget får även i viss utsträckning finansiera åtgärder som syftar till att skapa eller vidmakthålla förmågan till höjd beredskap för det civila försvaret. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Bemyndiganden om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:4 Krisberedskap besluta om avtal och beställningar av tjänster, utrustning och anläggningar för beredskapsåtgärder samt åtgärder för att hantera allvarliga extraordinära händelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2017. Skälen för regeringens förslag: Bemyndigandet avser verksamhet som bedrivs inom samverkansområdena vilka framgår av förordningen (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap. Bemyndigandet avser också de forskningsmedel som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap fördelar. Med anledning av de nya finansieringsprinciperna ser regeringen ett fortsatt behov av ett högre beställningsbemyndigande för att kunna hantera bidrag som innebär åtaganden (projekt) . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 2:4 Krisberedskap besluta om avtal och beställningar av tjänster, utrustning och anläggningar för beredskapsåtgärder samt åtgärder för att hantera allvarliga extraordinära händelser som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2017. Tabell 4.12 Beställningsbemyndigande för anslaget 2:4 Krisberedskap Erhållet/föreslaget bemyndigande Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap får ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst för beredskapsinvesteringar. Regeringen bemyndigas att besluta att får ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst för beredskapsinvesteringar. Skälen för regeringens förslag: Låneramen för beredskapsinvesteringar behövs bl.a. för att stärka den nationella beredskapen mot en influensapandemi. Regeringen har i förhållande till 2013 beräknat anslaget enligt följande. Anslaget minskas engångsvis med 2014 som istället beräknas under anslaget 2:6 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal. Anslaget minskas med . Medlen beräknas istället under anslag 2:6 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal. Anslaget minskas engångsvis med 2014 och 2015 som istället beräknas under anslaget 2:5 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet. beräknas medlen åter under föreliggande anslag då inget underskott för Rakel-verksamheten längre bedöms föreligga. Anslaget minskas med till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e- förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Tabell 4.13 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 2:4 Krisberedskap Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10) Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 4.4.52:5 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet Tabell 4.14 Anslagsutveckling 2:5 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i denna proposition. Anslaget får användas för att finansiera utbyggnad, uppbyggnad, drift och förvaltning av ett gemensamt radiokommunikationssystem för skydd och säkerhet. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Myndigheten för samhällsskydd och beredskap får ta ut avgifter för finansiering av drift och förvaltning av Rakelsystemet. Intäkterna disponeras av myndigheten. Driften och förvaltningen finansieras även från anslaget 2:5 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet. I tabellen ovan redovisas även anslagsfinansierade kostnader. I budgetpropositionen ökades anslaget engångsvis med . Inga medel beräknades under anslaget då systemet planerades att helt kunna finansieras genom avgifter. Anslutningsgraden har dock inte nått den beräknade nivån, varför driften av systemet även till del behöver finansieras med anslag (se avsnitt 4.3.3.7). Anslaget ökas därför med 2014 och 2015. Ökningen finansieras genom att anslaget 2:4 Krisberedskap minskas med motsvarande belopp. bedömer regeringen att något underskott för Rakelverksamheten inte längre föreligger. Tabell 4.16 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 2:5 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10) Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 4.4.62:6 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal Tabell 4.17 Anslagsutveckling 2:6 Ersättning till för alarmeringstjänst enligt avtal 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i denna proposition. Anslaget får användas för att finansiera ersättning från staten till enligt avtal. Regeringen har i förhållande till 2013 beräknat anslaget enligt följande. Anslaget ökas engångsvis 2014 med för att finansiera underskott i verksamheten. Ökningen finansieras genom att anslaget 2:4 Krisberedskap minskas med motsvarande belopp För att finansiera inrättandet av ett EU- gemensamt journummer för försvunna barn ökas anslaget med 0,5 miljoner 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Finansiering sker genom att anslagen 2:4 Krisberedskap, det under utgiftsområde 9 uppförda anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. samt det under utgiftsområde 22 uppförda anslaget 2:4 Informationsteknik: Telekommunikation m.m. minskas. Tabell 4.18 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 2:6 Ersättning till SOS Alarm för alarmeringstjänst enligt avtal Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10) Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 4.4.72:7 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Tabell 4.19 Anslagsutveckling 2:7 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i denna proposition. 2Motsvarar 12 487 tkr prisnivå. 3Motsvarar 12 486 tkr prisnivå. 4Motsvarar 12 486 tkr prisnivå. Anslaget får användas för att finansiera Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps förvaltningskostnader. Anslaget får finansiera verksamhet avseende skydd mot olyckor, krisberedskap, civilt försvar samt beredskap och indirekta kostnader för internationella räddnings- och katastrofinsatser samt andra internationella insatser inom ramen för EU-samarbetet och Nato/PFF. Vidare får anslaget finansiera verksamhet för att upprätthålla beredskap samt indirekta kostnader beträffande myndighetens förmåga att stödja utlandsmyndigheter och nödställda i en situation då många svenska medborgare eller personer med hemvist i drabbas till följd av allvarlig olycka eller katastrof i utlandet. Anslaget får även användas för bidrag till främjande av den enskilda människans förmåga. Delar av utbildningsverksamheten finansieras från anslaget. Anslaget får också finansiera ersättning till länsstyrelserna för tillkommande uppgifter med anledning av lagen (1999:381) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor. Anslaget får också finansiera den verksamhet som myndigheten genomför inom områdena massmediernas beredskap, kunskapsspridning och information om säkerhetspolitik, information om försvar, samhällets krisberedskap och totalförsvar samt opinionsundersökningar. Anslaget får även finansiera drift och vidmakthållande av vissa reservfunktioner inom etermedia. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.20 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Avgifter som tas ut med stöd av lagen (1988:868) om brandfarliga och explosiva varor 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 redovisas mot inkomsttitel Övriga offentligrättsliga avgifter. Inkomster från oljeskadeersättning enligt sjölagen (1994:1009) redovisas mot inkomsttitel Vattenföroreningsavgifter m.m. (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Med uppdragsverksamhet avses i detta sammanhang den avgiftsbelagda verksamhet som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ska bedriva. Myndigheten får åta sig att mot avgift utveckla och förvalta tekniskt stöd åt andra myndigheter samt åt kommuner och landsting. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap ska vidare utföra uppdrags- och serviceverksamhet åt samverkande myndigheter och andra uppdragsgivare. Med uppdragsverksamhet avses i detta sammanhang bl.a. tjänsteexport enligt tjänsteexportförordningen (1992:192). Myndigheten får disponera intäkterna. Myndigheten får delta i internationella räddnings- och katastrofinsatser förutsatt att det finns en extern finansiering. Vidare får Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, om verksamheten har anknytning till myndighetens uppgifter, mot avgift tillhandahålla fortbildning, uppdragsutbildning samt tjänster kopplade till konferenser och internat. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Regeringens förslag: Investeringsplanen för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap – 2017 godkänns (tabell 4.22). Regeringen har i förhållande till 2013 beräknat anslaget enligt följande. I syfte att säkerställa kompetensförsörjningen inom området krisberedskap minskas anslaget med , som istället beräknas under Utgiftsområde 1, anslag 4.1 m.m. Anslaget har vidare i förhållande till 2013, med anledning av vad regeringen anfört i tidigare budgetpropositioner, beräknats enligt följande. I statens budget minskades anslaget engångsvis med för finansiering av driften och förvaltningen av anslag 2.5 Gemensam radiokommunikation för skydd och säkerhet. I förhållande till 2013 ökas därmed anslaget med motsvarande belopp 2014. I statens budget ökades anslaget med 2013 och 2014 samt med 2015 för finansiering av åtgärder kopplat till kärnenergiberedskap. I förhållande till 2013 minskas därmed anslaget med . Anslaget minskas med till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e- förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Tabell 4.23 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 2:7 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10) Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. Tabell 4.24 Anslagsutveckling 2:8 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i denna proposition. 2Motsvarar 12 487 tkr prisnivå. 3Motsvarar 12 486 tkr prisnivå. 4Motsvarar 12 486 tkr prisnivå. Anslaget får användas för att finansiera Statens förvaltningskostnader och deras verksamhet med undersökningar enligt lagen (1990:712) om undersökning av olyckor och samarbete med berörda säkerhetsmyndigheter i deras olycksförebyggande verksamhet. Anslaget har i förhållande till 2013, med anledning av vad regeringen anfört i tidigare budgetpropositioner, beräknats enligt följande. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Anslaget minskas med till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Tabell 4.25 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 2:8 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10) Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Området omfattar frågor om strålskydd och kärnsäkerhet. Verksamheten vid ingår i området. Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom Strålsäkerhet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Resultatredovisningen nedan omfattar resultat samt analys och slutsatser för området Strålsäkerhet. Resultatredovisning beträffande miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö finns under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. () redovisar sin bedömning av strålsäkerheten i landet i sin årsredovisning. Myndigheten bedömer att strålsäkerheten inom den kärntekniska verksamheten generellt är godtagbar. Såväl utsläppen till miljön som stråldoserna till personal på kärnkraftverk ligger under eller långt under gällande gränsvärden. Regeringen delar myndighetens bedömning. För att förstärka tillsynen av de svenska kärntekniska anläggningarna och tillsynen av användningen av joniserande strålning inom sjukvården har anslaget 3:1 förstärkts med för 20092011 och är förstärkt med totalt , vilket motsvarar en procentuell ökning av anslaget på . SSM redovisar för perioden ett ökat antal tillsynsinsatser inom områdena Strålsäker kärnkraft respektive Strålsäker hälso- och sjukvård. har antalet tillsynsinsatser inom områden Strålsäker kärnkraft minskat något till följd av den IRRS- granskning av myndigheten som gjordes och av arbetet med granskningsarbete och handlingsplaner som följd av de av EU- kommissionen beslutade s.k. stresstester som genomfördes med anledning av kärnkraftsolyckan vid i . Den förstärkta tillsynen av sjukvården har inneburit att SSM har möjlighet att genomföra samlade strålsäkerhetsvärderingar för landstingen. Detta har tidigare tillämpats enbart för de kärntekniska anläggningarna. Dessa värderingar ger bra underlag för myndighetens prioriteringar av kommande tillsynsinsatser inom sjukvårdsområdet genom en sammantagen bild av tillståndshavarens förmåga att upprätthålla och utveckla strålsäkerheten. Sammantaget har de ökade resurserna för tillsyn lett till att SSM har en ökad närvaro hos 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Myndigheten får på detta sätt mer information om förhållanden i olika verksamheter och fler påverkansmöjligheter. Tabell 5.2 Tillsynsinsater redovisade i med så att SSM även fortsättningsvis kan upprätthålla och säkerställa kompetens inom vissa områden och även möta det ökade behovet av internationellt arbete till följd av händelserna i det japanska kärnkraftverket i . En effekt av dessa samlade förstärkningar, utöver den ovan redovisade ökningen i antal tillsynsinsatser är att antalet årsarbetskrafter på myndigheten har ökat från 218 till 283 för att kunna uppfylla målen med förstärkningarna av anslaget. Genom förstärkningarna har SSM även kunnat inleda arbetet med att ta fram de föreskrifter som ska ligga till grund för prövning av nya kärnkraftsreaktorer i . Ytterligare rekryteringar kommer att genomföras , mycket till följd av den prövning som ska genomföras av AB:s ansökan om uppförandet av en till två nya kärnkraftsreaktorer. Denna prövning finansieras med avgifter som disponeras av myndigheten. Internationellt (exkl. EU) Regeringen bedömer att händelserna vid kärnkraftverket i i till följd av jordbävningen och den efterföljande fortfarande påverkar såväl det nationella som det internationella arbetet inom kärnsäkerhetsområdet. deltar aktivt i flera internationella forum för att ta del av och dela med sig av de erfarenheter som finns. genomfördes ett extra granskningsmöte inom kärnsäkerhetskonventionen. Vid det mötet beslutade parterna att en öppen arbetsgrupp ska ta fram förslag på 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 hur konventionen kan stärkas. Arbetsplanen är att först ta fram en rad områden inom konventionen där parterna upplever att det finns förbättringsmöjligheter. Allt detta ska göras av parterna själva med stöd av konventionens sekretariat. Utifrån dessa områden ska arbetsgruppen ta fram förslag på hur konventionen kan förbättras eller förstärkas. Arbetsgruppen kommer att ta fram förslag men varje konventionspart avgör själv vilket eller vilka förslag de själva vill lägga fram till nästa granskningsmöte som äger rum . Regeringen bedömer att arbetet med att följa upp och ta hand om erfarenheterna från kommer att fortgå framöver. Regeringen och deltar aktivt i internationella samarbeten inom strålsäkerhetsområdet. Främst bedrivs arbetet inom EU, (), FN:s vetenskapliga strålningskommitté (UNSCEAR), () samt (). är medlem i för av . Arbetet i styrelsen har efter kärnkraftsolyckan i till stor del haft fokus på kärnsäkerhetsfrågorna genom bl.a. arbetet med en handlingsplan för kärnsäkerhet. Regeringen vill bejaka svenskt värdskap för tekniska möten som arrangeras av i samarbete med svenska myndigheter, företag och institutioner och ser positivt på SSM:s samarbete med i detta avseende. Inom EU-samarbetet har förhandlingar slutförts om ett direktiv om de grundläggande strålskyddsstandarderna. Direktivet innehåller regler om bl.a. allmänna bestämmelser om strålskyddsprinciper såsom berättigande, optimering och dosgränser, krav på utbildning och information samt tillsyn av verksamheter. Direktivet reglerar även strålskydd i beredskapssituationer samt skydd av arbetstagare, patienter, allmänhet och miljön. presenterade ett förslag till revidering av rådets direktiv /71/Euratom av om upprättande av ett gemenskapsramverk för kärnsäkerhet vid kärntekniska anläggningar (kärnsäkerhetsdirektivet). Förslaget innehåller mer detaljerade krav inom kärnsäkerhetsområdet och innebär bland annat att ett europeiskt gemensamt säkerhetsmål införs för alla nya kärntekniska anläggningar och att detta mål, i den utsträckning det är rimligen möjligt, även ska tillämpas för anläggningar som redan är i drift. Säkerhetsmålet innebär i korthet att anläggningar ska byggas så att man i praktiken eliminerar tänkbara olycksscenarier som kan leda till tidiga eller stora utsläpp av radioaktiva ämnen. För olyckor som ändå inträffar ska det finnas förberedda tekniska system som möjliggör att endast begränsade skyddsåtgärder ska behöva vidtas och att det finns tid att vidta sådana skyddsåtgärder. I finns, i detta syfte, filtrerad tryckavlastning av reaktorernas reaktorinneslutningar och haverifilter installerade vid alla kärnkraftverk sedan 1980- talet. Regeringens preliminära bedömning är att till stor del redan uppfyller kraven. På uppdrag av regeringen genomförde en internationell expertgranskning av det svenska systemet för fysiskt skydd (IPPAS). () redovisade ett regeringsuppdrag om översyn av skyddet av kärntekniska anläggningar och transporter av kärnämne mot antagonistiska hot. Baserat på dessa båda aktiviteter har berörda myndigheter stärkt sina samverkansformer och har tillträtt den ändrade konventionen om fysiskt skydd av kärnämne. Vissa av förslagen i redovisningen av skyddet av kärntekniska anläggningar och transporter bedömdes behöva i vissa delar utredas vidare och regeringen beslutade därför att tillsätta två interna utredare för att arbeta vidare med frågorna om straffbestämmelser för intrång vid skyddsobjekt och frågorna kring förmågan att på plats möta antagonistiska hot. Uppdragen ska redovisas . Kärnkraftanläggningsägarna har genom sitt gemensamma bolag kärnbränslehantering AB ansökt om att få uppföra ett slutförvar för använt kärnbränsle. SSM:s granskning av ansökan enligt lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet fortgår. Efter en inledande granskning har myndigheten begärt in ytterligare kompletteringar. Parallellt med myndighetens granskning prövar mark- och miljödomstolen en ansökan enligt i fråga om slutförvaret. lämnade in en ansökan om att få uppföra, inneha och driva en eller två nya reaktorer. Ansökan lämnades till . Myndigheten har påbörjat arbetet med att ta fram den kravbild som ska gälla för nya reaktorer och förberett för att kunna påbörja den tillståndsberedning som ska ligga till grund för ett yttrande till regeringen. beslutade SSM om särskild tillsyn av . Som en följd av händelserna vid kärnkraftverket i pågår nu en översyn av hur arbetet inom kärnsäkerhetskonventionen kan utvecklas. Vid det extra granskningsmötet enades parterna om gemensamma ambitioner för att stärka kärnsäkerhetsarbetet. deltar aktivt i konventionsarbetet som syftar till att stärka kärnsäkerheten globalt. lät genomföra en s.k. IRRS-granskning i . Granskningen omfattade det svenska systemet för strålsäkerhetsfrågor som ligger inom SSM:s verksamhetsområde. Granskningen har skett utifrån säkerhetsstandarder. Den IAEA- ledda granskningsgruppen lämnade en rad rekommendationer och förslag som regeringen och följer upp. Praxis är att värdlandet bjuder in till en uppföljande granskning där arbetet med omhändertagandet av rekommendationerna och förslagen redovisas. Regeringen avser att bjuda in att genomföra en sådan uppföljande granskning under första halvan av 2015. Arbetet med att ta fram de säkerhetskrav som ska gälla för nybyggnation av kärnkraftsreaktorer i pågår. Regeringen har gett i uppdrag att ta fram sådana föreskrifter. Myndigheten bedömer i sin senaste tidplan att reglerna för lokalisering, konstruktion och utformning av kärnkraftverk kommer att kunna vara beslutade /15. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Tabell 5.3 Anslagsutveckling 3:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition 2Motsvarar 360 655 tkr prisnivå. 3Motsvarar 360 655 tkr prisnivå. 4Motsvarar 360 655 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får användas för utgifter för grundläggande och tillämpad forskning för att utveckla nationell kompetens inom myndighetens verksamhetsområde och för att stödja och utveckla myndighetens tillsyn. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 5.4 Offentligrättslig verksamhet (som inte får verksamhet finansieras delvis via avgifter enligt förordningen (2008:463) om vissa avgifter till . De avgifter som tas ut för att finansiera myndighetens kostnader för granskning av eventuella ansökningar att få uppföra nya kärnkraftverk disponeras av myndigheten. Även ansökningsavgifter som berör kärnteknisk verksamhet enligt 3 och 4 §§ disponeras av myndigheten. Däremot disponeras inte avgifter som berör icke-kärnteknisk verksamhet enligt 3 och 4 §§. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 förs till inkomsttitel Avgifter från kärnkraftverken. Av de avgifter som tas ut med stöd av förordningen används en del för beredskapsverksamhet vid länsstyrelser och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap.