prop · H1031 · 2013-09-18 00:00:00 — Till följd av beslutet om EU:s långtidsbudget för perioden –2020 lämnar regeringen förslag till svensk medfinansiering för den kommande sjuårsperioden för genomförande av EU:s sammanhållningspolitik (regionalfondsprogram, socialfondsprogram och territoriella samarbetsprogram) och landsbygdsprogrammet. Sammanhållningspolitiken i finansieras av Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden och syftar bl.a. till att främja forskning, innovation och entreprenörskap, öka sysselsättningen och främja anställbarhet samt utveckling mot en hållbar tillväxt. Politiken genomförs i nationella och regionala program. Medlen från den regionala utvecklingsfonden fördelas i huvudsak till åtta regionala strukturfondsprogram samt en mindre del till ett nationellt regionalfondsprogram. Regeringen beräknar att medlen från regionala utvecklingsfonden kommer att uppgå till . Därutöver beräknas att tilldelas de territoriella samarbetsprogrammen. Medlen från Europeiska socialfonden fördelas till ett nationellt socialfondsprogram. Regeringen beräknar att medlen från socialfonden kommer att uppgå till inklusive ungdomsarbetslöshetsinitiativet. Det nya landsbygdsprogrammet 2014–2020 kommer fortsatt att syfta till att främja miljö, jobb, och tillväxt på den svenska landsbygden. Utformningen av landsbygdsprogrammet är fortfarande under beredning inom . Landsbygdsprogrammets sammanlagda budget uppgår till för programperioden –2020. Jämfört med nuvarande programperiod höjer regeringen den statliga medfinansieringsgraden i landsbygdsprogrammet från till . Minskade administrativa bördor för företagen Enligt internationella jämförelser är hindren för företagande relativt låga i . Exempelvis visar indikator att bara och har lägre hinder.9 Det finns dock mer att göra för att minska hindren och förenkla för företagen att göra rätt. Som ett led i detta arbete föreslår regeringen att reglerna om frivillig skattskyldighet för mervärdesskatt vid uthyrning av verksamhetslokaler förenklas. Andra åtgärder som syftar till förenklingar för företagen inkluderar ändrad hantering av mervärdesskatt för företag som importerar varor till . För att underlätta för företagen att lämna sina uppgifter samlat och föreslår regeringen, i enlighet med förslagen från utredningen om ett minskat och förenklat uppgiftslämnande för företagen (dir. 2012:35), att ett uppgiftslämnarregister inrättas. tvingas företag rapportera in uppgifter till olika myndigheter och vid olika tillfällen. Vidare aviserar regeringen ett förslag om att tidpunkten för när vissa företag ska lämna sin mervärdesskattedeklaration ska samordnas med inkomstdeklarationen. Internprisättningsreglerna som syftar till att företagen ska betala rätt skatt i rätt land uppfattas som betungande av näringslivet. Nuvarande krav på dokumentation för sådana transaktioner har tillämpats . Regeringen avser att ge i uppdrag att utvärdera regelverket för att bedöma reglernas funktionalitet samt analysera möjligheten till förenklingar. Arbetet inom med att analysera möjligheten att förenkla skatteredovisningen för små företag genom att införa en rak kontantmetod fortsätter. Regeringen föreslår i denna proposition en satsning på sjöfarten. Som en del av denna satsning permanentas resurserna för flyg- och sjöräddning. Därutöver föreslås åtgärder som bedöms ge utrymme för att bibehålla eller sänka farledsavgifterna. Detta är i sin tur ett led i regeringens ambition att stärka basindustrins konkurrenskraft. 9 Product Market Regulation Database (2008). Effektivare upphandling och möjlighet till innovationsupphandling Inom offentlig sektor upphandlas varor och tjänster till ett samlat värde av ca . Väl fungerande upphandlingar innebär ett ansvarsfullt användande av de offentliga resurserna. Utredningar och rapporter ger dock en entydig bild av att kunskapen om effektiv offentlig upphandling vid upphandlande enheter är bristfällig. Därtill genomförs i relativt få innovationsupphandlingar jämfört med länder som och . Regeringen bedömer därför att stöd, information och vägledning om offentlig upphandling inklusive innovationsupphandling behöver förbättras och avser att samla dessa verksamheter vid . De verksamheter vid , och som rör offentlig upphandling överförs till . Ytterligare satsas på området, sammantaget innebär detta att stödet för offentlig upphandling förstärks och förbättras. 1.4.3Ökad rörlighet och bättre fungerande bostadsmarknad En väl fungerande bostadsmarknad och infrastruktur är en förutsättning för god ekonomisk tillväxt. Detta är en särskild utmaning i storstadsområdena. Planeringen av infrastruktur respektive bostäder påverkar varandra. I starkt expansiva regioner kan en utbyggnad av infrastrukturen vara en grundförutsättning för att antalet bostäder ska kunna ökas i tillräcklig omfattning. Rörlighet på arbetsmarknaden förutsätter bostäder För rörlighet på arbetsmarknaden krävs möjlighet att bo och verka där arbetstillfällena finns. Bostadsbyggandet svarar inte alltid mot befolkningsökningen i kraftigt expanderande regioner. Underskottet på bostäder drabbar inte minst många av de unga som ska etablera sig på bostadsmarknaden. Detta gäller framför allt i storstadsregioner, där underskottet på bostäder riskerar att leda till minskad tillväxt. Hyresrätten fyller en viktig funktion i att förenkla rörligheten för unga och nyetablerade, men också som ett alternativ för dem som inte kan eller vill köpa ett eget boende. På en bostadsmarknad där nyinflyttade i brist på andra alternativ tvingas ta lån för att köpa en bostad skapas risker för att hushåll blir högt skuldsatta. En mångfald i bostadsutbudet av olika upplåtelseformer och möjligheter att hyra till olika kontraktslängd bidrar till flexibiliteten på bostadsmarknaden. Regeringens bostadspolitik syftar till att öka utbudet av bostäder genom att förbättra förutsättningarna för byggandet av nya bostäder, men också för ett bättre utnyttjande av det befintliga bostadsbeståndet. En väl fungerande bostadsmarknad ska uppnås utan snedvridande subventioner och hushållens behov ska stå i centrum. Behovet av infrastruktur förändras har ett välutvecklat transportsystem som i många delar håller god kvalitet. För att systemets kapacitet ska kunna bibehållas behöver det underhållas. Detta är särskilt tydligt i järnvägsinfrastrukturen, där underhållet har varit eftersatt och där problemen längs vissa sträckor är påtagliga. Infrastrukturen behöver utvecklas för att kunna möta förändrade resmönster och behov av förstärkt kapacitet. Det märks inte minst i storstadsregionerna där vissa pendlingsstråk är hårt ansträngda. Behovet av infrastruktur för person- och godstransporter ser olika ut i olika delar av landet. Ett väl anpassat och väl fungerande transportsystem är en förutsättning för att säkra individers och företags transportbehov. Fortsatt arbete med att förenkla regelverket för nyproduktion av hyresrätter Regeringen föreslog i budgetpropositionen en rad åtgärder som syftade till att underlätta uthyrningen av privatbostäder för att därigenom nå ett bättre utnyttjande av det befintliga bostadsbeståndet. antog flertalet av dessa förslag, vilket har fått en positiv effekt på uthyrningen av privatbostäder. Den reguljära hyresmarknaden fyller en viktig funktion för rörligheten på bostadsmarknaden. För att förbättra investeringsförutsättningarna och öka drivkrafterna för nybyggnation av hyresrätter har regeringen vidtagit en rad åtgärder. Regeringen fortsätter arbetet med att förbättra det regelverk som påverkar nyproduktion av hyresrätter. En särskild utredare, med uppdrag att se över hyresrättens förutsättningar, har lämnat förslag på hur vissa hinder för nyproduktion av hyresrätter kan tas bort (SOU 2012:88). Förslaget bereds inom . Bland annat övervägs förslagen om att utveckla hyressättningen för nybyggda hyreslägenheter. Ett förslag kommer att skickas ut på remiss. Frågor som rör planprocessen och tillgång till mark som är lämplig att bebygga är av stor betydelse för bostadsproduktionen. Det är viktigt att vidta åtgärder som underlättar planeringen av bostadsbyggande, inte minst för att öka konkurrensen inom byggsektorn. Det är även angeläget att effektivisera kommunernas arbete med att planera markanvändningen och göra markanvisnings- och exploateringsprocesserna mer tydliga. Flera studier visar att planeringsprocesserna tar i än i flera andra länder, där detaljplaneprocessen kortats avsevärt genom ett väl utformat planförfarande. har därför haft i uppdrag att bl.a. se över kraven på detaljplaner och bygglov för att möjliggöra en effektivare plan- och byggprocess. Utredningen lämnade i sitt slutbetänkande förslag till omfattande förenklingar och effektiviseringar (SOU 2013:34). Regeringen överväger nu vilka åtgärder som behöver vidtas för att utredningens förslag ska kunna genomföras. Regeringen avser att fortsätta arbetet med att förenkla förutsättningarna för byggande och begränsa möjligheterna för kommuner att ställa särkrav om tekniska egenskaper enligt den inriktning som föreslagits av (SOU 2012:86). Som en följd av detta ska nivån på vissa nationella egenskapskrav avseende energiprestanda skärpas. Ett nationellt transportsystem med fokus på arbetspendling beslutade om en planeringsram för åtgärder i transportinfrastrukturen på – 2025. Beslutet innebär en kraftig höjning av de resurser som avsätts till infrastrukturåtgärder. Ambitionshöjningen gäller för såväl drift och underhåll som investeringar i ny infrastruktur. För järnvägen tillkommer dessutom resurser från effektiviseringsåtgärder. kommer regeringen att besluta om hur den ekonomiska ramen ska fördelas på olika infrastrukturprojekt. Utgångspunkten för detta beslut är att bibehålla kapaciteten, underhålla och utveckla infrastrukturen samt möta förändrade resmönster och behov av förstärkt kapacitet. har haft i uppdrag att ta fram ett underlag till detta beslut och redovisade sitt förslag . Regeringens åtgärder kommer att riktas mot de för samhället viktigaste transportlederna och de sträckor som är särskilt betydelsefulla för arbetspendling. Regeringens förhandlingspersoner har inlett förhandlingar med berörda kommuner i samt med om genomförandet av en utbyggnad av tunnelbanan och eventuella anslutande åtgärder i väg- och järnvägsinfrastrukturen. Syftet är att åstadkomma en påtaglig förbättring av trafiksituationen i och möjliggöra ett kraftigt ökat bostadsbyggande. I regeringens direktiv till Stockholmsförhandlingen anges att höjda och bredare intäkter från trängselskatten utöver det som är reserverat för Förbifart m.m. kan användas för finansiering av andra åtgärder i transportsystem (dir. 2013:22). Nivåerna för trängselskatten bör utformas så att de bidrar till så hög effektivitet i vägsystemet som möjligt. Regeringens förhandlingspersoner i Stockholmsförhandlingen har i en framställan till regeringen lämnat förslag om förändringar av trängselskatten i . Förslaget innebär att trängselskatten höjs inom det nuvarande tillämpningsområdet. Därutöver föreslås att trängselskatt införs för och för passage över det s.k. Saltsjö-Mälarsnittet. Förändringarna föreslås träda i kraft . har remitterat Stockholmsförhandlingens framställan. I remissen har utredningens förslag kompletterats med ett förslag till författningstext som har tagits fram inom . Regeringen bedömer att höjd och breddad trängselskatt är en förutsättning för de infrastrukturinvesteringar som förhandlas inom ramen för Stockholmsförhandlingen. Om någon av delarna i förslaget inte bedöms kunna genomföras ökar behovet av finansiering från berörda kommuner och . Regeringen avvaktar nu remissinstansernas synpunkter och utfallet av förhandlingarna innan slutlig ställning tas till förslaget. 1.5Åtgärder för välfärd och sammanhållning innebär att det särskilda bidraget höjs med till för ett barn, med till för två barn och med till för tre eller flera barn. Regeringen föreslår också att arbetsinkomster inte ska räknas med i inkomstprövningen av bostadstillägget för 1.5.1Fördelningsåtgärder och insatser för ålderspensionärer. Bostadstillägget är ett behovs- I kombineras en konkurrenskraftig ekonomi med en förhållandevis liten inkomstspridning. Sedan regeringen tillträdde 2006 har det fördelningspolitiska arbetet inriktats mot att stärka drivkrafterna för och möjligheterna till arbete och insatser för att stärka de ekonomiska marginalerna för utsatta hushåll med svag ekonomi. Därigenom läggs grunden för ett samhälle som håller ihop. har en internationellt sett mycket jämn inkomstfördelning, oavsett vilket mått som används. Med ett inkomstbegrepp som även beaktar värdet av de offentliga välfärdstjänsterna har de lägsta inkomstskillnaderna i . Fördelningspolitiken har främst två mål. Det första är att ge alla människor goda förutsättningar oavsett bakgrund. Det andra handlar om att kompensera för att utfallen ändå kan bli olika. Den enskilt viktigaste förklaringen till att en del hushåll har låg ekonomisk standard eller är ekonomiskt utsatta är svag förankring på arbetsmarknaden. Därför är kärnan i regeringens fördelningspolitiska strategi fortsatt ökad sysselsättning, bättre utbildning och minskat utanförskap. För grupper som är ekonomiskt utsatta är regeringens arbete även inriktat på att minska ekonomisk utsatthet genom riktade åtgärder. Utöver inkomstskattelättnader, i syfte att stärka enskildas ekonomiska förutsättningar, föreslår regeringen i denna proposition vissa riktade insatser till familjer och pensionärer. Det är viktigt att dessa insatser på ett effektivt sätt stärker inkomsterna för ekonomiskt utsatta hushåll, som drivkrafterna för att arbeta inte försvagas i alltför stor utsträckning. För att stärka ekonomin för ekonomiskt utsatta barnfamiljer föreslår regeringen en höjning av det särskilda bidraget i bostadsbidraget. prövat bidrag för pensionärer med låga inkomster och hög boendekostnad, vars syfte är att ge denna grupp bättre förutsättningar att upprätthålla en skälig bostadsstandard. Bidraget prövas mot i princip alla inkomster och förslaget innebär att marginaleffekten sänks för låga arbetsinkomster. Fler insatser behövs för att ge föräldrar utökat stöd i sitt föräldraskap och för att ge barn goda möjligheter till hälsa och utveckling. Regeringen föreslår ytterligare insatser för att bl.a. satsa på utvecklingsledare med tonårsfokus inom föräldrastödet och utveckla modeller för familjecentraler. Barn i ekonomiskt utsatta hushåll tenderar att ha en mindre aktiv fritid och i lägre utsträckning delta i organiserade fritidsaktiviteter än andra barn. I syfte att förbättra dessa barns möjligheter att delta i fritidsaktiviteter och minska riskerna för utanförskap avser regeringen att införa en fritidspeng. Barn i hushåll med långvarigt ekonomiskt bistånd kommer genom fritidspengen att få ett extra bidrag för deltagande i kontinuerliga fritidsaktiviteter. Barnrättsperspektivet och principen om barnets bästa är grundläggande för en säker och human asylpolitik. Den bestämmelse i utlänningslagen (2005:716) som reglerar uppehållstillstånd för barn bör därför ses över så att uppehållstillstånd beviljas om omständigheterna för ett asylsökande barn är särskilt ömmande. Barn ska också ha möjlighet att beviljas uppehållstillstånd efter lagakraftvunnet beslut om avvisning eller utvisning när det kommer fram nya omständigheter som innebär att det finns medicinska hinder eller annan särskild anledning att beslutet inte bör verkställas, även om de omständigheter som kommer fram inte har samma allvar och tyngd som krävs för att tillstånd ska beviljas vuxna personer. Regeringen avser att återkomma till med en proposition om ändringar i utlännings- Initiativet är en del i ramöverenskommelsen om migrationspolitik mellan regeringspartierna och de gröna. 1.5.2Hälso- och sjukvård med hög kvalitet och en god omsorg I ett välfärdssamhälle ska alla invånare erbjudas god tillgång till hälso- och sjukvård samt omsorg av hög kvalitet. Det bidrar till välbefinnande och trygghet. Därför är regeringens mål för hälso- och sjukvården samt omsorgen att alla, oavsett inkomst och bakgrund, ska erbjudas en behovsanpassad, tillgänglig och effektiv vård samt omsorg av god kvalitet. Vidare ska äldre personer kunna leva ett aktivt liv samt ha inflytande i samhället och valfrihet i sin vardag. Regeringen har gjort en rad satsningar för att nå dessa mål. Flera utmaningar kvarstår dock. Genom den s.k. vårdgarantin och den s.k. kömiljarden har regeringen väsentligt kortat köerna och ökat tillgängligheten till vården. Alla har också fått möjlighet att välja vårdgivare genom lagen om valfrihetssystem. Svensk vård och omsorg uppvisar i ett internationellt perspektiv goda resultat. kvarstår vissa brister i delar av vården och omsorgen. Inte minst mot bakgrund av detta inrättade regeringen tillsynsmyndigheten för vård och omsorg. har regeringen tillfört –2016 för att stärka tillsynen. Därutöver bidrar regeringen aktivt till kommunernas och landstingens utvecklingsarbete genom fortsatta stimulanssatsningar samt åtgärder inom vården och omsorgen. satsningar innebär att regeringen satsar ca på att förbättra vården och omsorgen om äldre. Regeringens stora patientsäkerhets-, psykiatri- och tillgänglighetssatsningar fortsätter. Den demografiska utvecklingen är en annan stor utmaning för sjukvården och omsorgen. Ökningen av antalet äldre innebär att allt fler lever med olika former av långvariga eller kroniska sjukdomar. Den snabba medicinska utvecklingen har kontinuerligt ökat betydelsen av läkemedel för patienter och sjukvård, men innebär också en ekonomisk utmaning. De möjligheter som den medicinska utvecklingen skapar måste ses i ljuset av att samhällets möjligheter att finansiera nya behandlingsmetoder är begränsade. En viktig aspekt för att stärka de ekonomiska förutsättningarna för vården är därför att säkerställa att svenska läkemedelspriser är i nivå med priserna i jämförbara länder. Höjd kvalitet och effektivitet i hälso- och sjukvården Regeringen föreslår bl.a. en flerårig satsning på vård av personer med kroniska sjukdomar. Satsningen omfattar bl.a. framtagandet av en strategi för att utveckla och förbättra vården för personer med långvariga eller kroniska sjukdomar och en utredning om hur vården bäst kan organiseras för att möta vårdbehoven hos långvarigt eller kroniskt sjuka. Dessutom avsätts medel för att stödja förbättringsarbetet i vården. Syftet med regeringens förslag är att vården av långvarigt eller kroniskt sjuka personer ska bli mer effektiv, hålla högre kvalitet och i högre utsträckning involvera patienterna. Utgångspunkten för de åtgärder som regeringen föreslår är att nyttan av åtgärderna ska tillfalla patienter i form av förbättrad kvalitet och tillgänglighet samt skattebetalarna i form av förbättrad resursanvändning. I syfte att säkerställa en långsiktig kostnadskontroll och en fortsatt god tillgång till kostnadseffektiva läkemedel har regeringen och kommit överens om att utveckla den svenska takprismodellen för äldre läkemedel. Förslaget innebär en utvecklad takprismodell för äldre läkemedel, i kombination med en överenskommelse med industrin om prissänkningar . Modellen med takprissänkningar kompletteras dessutom med att () ges i uppdrag att arbeta mer aktivt med att utveckla den värdebaserade prissättningen för att åstadkomma en ökad kostnadseffektivitet. Förslaget om en utvecklad prissättningsmodell ska också kompletteras med åtgärder som syftar till att dels främja god tillgång till kostnadseffektiva läkemedel, dels stimulera forskning och innovation. De åtgärder som ingår är fortsatt utveckling av kunskaperna när det gäller läkemedelsbehandling av barn, ordnat införande och strukturerad uppföljning av nya och innovativa läkemedel, utveckling av statistiken inom läkemedelsområdet, fortsatt arbete med frågor som rör antibiotikaresistens samt satsning på klinisk forskning. Detta säkerställer en fortsatt god tillgång på läkemedel. Sammantaget beräknas detta leda till besparingar på 2014, 2015, 2016 och 2017. Om takprismodellen och den utvecklade värdebaserade prissättningen inte har gett upphov till önskade besparingar kommer frågan om en övergång till internationell referensprissättning att prövas . Fortsatt utbyggnad av hälso- och sjukvårdsutbildningar Kompetensförsörjning är en viktig aspekt i regeringens arbete för en effektiv och kvalitativ vård. Regeringen har tidigare gjort bedömningen att efterfrågan på högskoleutbildad personal kommer att öka snabbare än tillgången. Särskilt i ökar efterfrågan i takt med att inflyttningen till området fortsätter. Regeringen föreslår därför en särskild satsning på utbyggnad av hälso- och sjukvårdsutbildningar i , företrädesvis sjuksköterske- och barnmorskeutbildningar. En väl fungerande tillnyktringsverksamhet av personer som omhändertas enligt lagen (1976:511) om omhändertagande av berusade personer utgör en viktig länk i en samordnad vårdkedja. sker merparten av tillnyktringen i polisarrest. Ett tilltagande blandmissbruk av alkohol och droger, liksom nya droger, har dock gjort det svårare för polisen att bedöma de omhändertagnas tillstånd och tillgodose nödvändig medicinsk tillsyn. Regeringen föreslår därför en satsning för att stimulera utvecklingen av en mer ändamålsenlig tillnyktringsverksamhet. Tillnyktring i polisarrest kommer med regeringens förslag i högre utsträckning kunna ersättas av omvårdnad och medicinsk övervakning på särskilda tillnyktringsenheter i landstingens eller kommunernas regi. Satsningen möjliggör både en mer samordnad vårdkedja och en ökad medicinsk säkerhet för berusade personer som omhändertas. Höjd skatt på alkohol Priset på alkohol har ökat mindre än priserna i allmänhet . Alkoholskatternas syfte att minska alkoholkonsum- tionen och förbättra folkhälsan har därmed urholkats. Av folkhälsopolitiska skäl föreslår regeringen därför att punktskatterna på öl och vin höjs med och att punktskatten på sprit höjs fr.o.m. . Höjningar av skatten på alkohol och tobak måste alltid balanseras mot risken för ökad illegal införsel. 1.6.1Ett väl fungerande rättsväsende Ett väl fungerande rättsväsende är en viktig förutsättning för att befolkningen ska känna trygghet. Regeringen har därför genom stora resurstillskott kraftigt förstärkt rättsväsendets kapacitet, men mer behöver göras för en effektiv brottsbekämpning. Regeringen har skärpt straffen för allvarliga våldsbrott, men har också vidtagit ett flertal andra straffskärpande åtgärder, bl.a. när det gäller sexualbrott och fridskränkningsbrott. Regeringen ser dock – inte minst mot bakgrund av att de skärpta straffen för våldsbrott inte tycks fått avsett genomslag i rättsväsendet – behov av ytterligare åtgärder som tydliggör att samhället ser allvarligt på våldsbrottslighet. Regeringen har därför beslutat att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå ändringar av straffskalorna för vissa allvarliga våldsbrott. Syftet är att åstadkomma en höjd straffnivå för dessa brott (dir. 2013:30). Dessutom har insatser gjorts mot seriebrottslighet och återfall i brott och livsstilskriminella. I syfte att utreda om det finns behov av att stärka det straffrättsliga skyddet för egendom har en utredning tillsatts (dir. 2012:73). Utredningen ska bl.a. överväga om det finns behov av förändringar i straffskalor för förmögenhetsbrott, exempelvis stöld och skadegörelse. Utredningens slutsatser presenteras . Regeringen har även prioriterat arbetet med att förebygga ungdomsbrottslighet, bl.a. genom arbetet med s.k. sociala insatsgrupper. Regeringen bedriver ett kontinuerligt arbete för att stärka insatserna mot våld i nära relationer. Som en del i detta arbete föreslår regeringen en permanent förstärkning av resurserna till landets kvinnojourer. För att utreda våld i nära relationer utsåg regeringen en nationell samordnare som kommer att redovisa sina slutsatser . har ca 20 000 poliser, vilket är fler . Det är en viktig förutsättning i arbetet med att bekämpa brottsligheten och öka tryggheten.