prop · H1031d20 · 2013-09-18 00:00:00 — De flesta museer arbetar aktivt med tillgänglighetsfrågor, inte minst genom digitaliseringen av sina samlingar. har belönats med stads S:t Julianpris för sitt tillgänglighetsarbete. I samverkan med har bedrivit projektet i kulturarvet. Projektet syftar till att öka institutioners engagemang inom handikapphistoria och samlar bl.a. in livsberättelser från personer med funktionsnedsättningar. Handisams uppföljning visar dock att det finns stora skillnader mellan museimyndigheternas tillgänglighet (se avsnitt 4 Kulturområdesövergripande verksamheter). Museerna behöver arbeta långsiktigt med jämställdhetsintegrering i sina verksamheter. För museer som får statligt bidrag innebär detta bl.a. att belysa och ge nya perspektiv på samlingar och utställningar utifrån jämställdhetsaspekter. har haft regeringens uppdrag att ta fram underlag och utveckla metoder för en mer jämställd representation i svenska museisamlingar och utställningar. För att driva det operativa arbetet med uppdraget bildades en arbetsgrupp, JÄMUS. Gruppen har arbetat med att bl.a. kartlägga museernas behov, kommunicera uppdraget och diskutera idéer. Uppdraget redovisades till regeringen . Bland annat har en kurs initierats, Chefsutbildning för ökad jämställdhet och mångfald i museernas samt i konst- och kulturinstitutionernas utåtriktade arbete. Flera centralmuseer har varit delaktiga i JÄMUS arbete. Ett exempel på ett ökat jämställdhetsperspektiv i museernas verksamhet är Moderna museets fortsatta prioritering av kvinnliga konstnärer i sina utställningar. Ett annat exempel är Nation- Flertalet av centralmuseerna bedriver någon form av internationellt samarbete, vilket ofta är en förutsättning för att kunna genomföra en verksamhet av hög kvalitet och det internationella arbetet bidrar därmed till stora delar av museernas resultat. Många centralmuseer är medlemmar i internationella nätverk inom sina ämnesområden. Det internationella samarbetet har bl.a. innefattat engagemang i program och projekt, forskning, in- och utlån av föremål samt även biståndsrelaterade verksamheter i samarbete med Sida, såsom programmet Cultural Heritage for Sustainable Development. Det senare har drivits av Statens museer för världskultur med samarbeten i , och och har bl.a. resulterat i en utställning kring kulturarvets roll i främjandet av mänskliga rättigheter och demokrati. Ett annat exempel på internationellt samarbete är medverkan i Consortium of European Taxonomic Facilities, inom vilket bl.a. projektet bedrivs . Projektet har 2012 för tredje gången beviljats medel av Europeiska kommissionen. Riksutställningar bedriver, i sin roll som expert- och resursmyndighet för utveckling och samverkan inom utställningsområdet, ett regelbundet internationellt utbytes- och kunskapsinhämtande arbete. Centralmuseerna samverkar både med varandra och med andra myndigheter och aktörer, inte minst det civila samhället. Några exempel är satsningen på som centralmuseerna samverkar kring och studier som Statens maritima museer har etablerat tillsammans med . Regeringens uppdrag till om att samla och vara kommunikationskanal för museer har ökat samverkan inom hela sektorn. Antalet medlemmar och olika nätverksbildningar inom ramen för fortsatte att öka 2012. Regeringen följer centralmuseernas arbete med att öka sin samverkan i enlighet med Centralmuseernas samarbetsråds rapport till regeringen, Förstärkt samarbete inom museisektorn (dnr Ku2010/552). Inom ramen för kultursamverkansmodellen har landstingen i flertalet län successivt tagit över ansvaret för att fördela vissa statliga medel till regionala museiverksamheter. Utfallet av denna bidragsfördelning 2012 framgår av avsnitt 4.4.2. Resultaten av centralmuseernas verksamhet i relation till de nationella kulturpolitiska målen bedöms i huvudsak som goda. Flera centralmuseer redovisar ökade besöksantal , men totalt minskade antalet besök. Av centralmuseernas redovisningar framgår att utställningsutbudet inte nått upp till samma nivå som 2011. För att nå de nationella kulturpolitiska målen arbetar muse- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 erna med att visa en blandning av breda, populära utställningar och utställningar som är mer nischade och som når mindre målgrupper. Det innebär att antalet besök kan förväntas variera mellan åren. Besöksantalet är dock bara en variabel bland flera vid bedömningen av museernas resultat. Minst lika viktigt är att se på verksamhetens kvalitet. De museer som har redovisat resultat av egna kvalitativa besöksundersökningar anger att besökarna bedömer att verksamheterna har hög kvalitet. Internationellt sett håller svenska museer hög klass, inte minst när det gäller verksamhet som är riktad mot barn och unga samt samarbete med skolan. Flertalet centralmuseer samverkar med förskole- eller skolklasser inom ramen för . Museernas satsningar på nya digitala medier skapar bl.a. bättre möjligheter att nå barn och unga. Regeringen bedömer att centralmuseerna generellt arbetar med att möta barns och ungas behov samt prioriterar målgruppen i sin verksamhet. Regeringen kommer att fortsätta att följa institutionernas arbete med att implementera strategierna för barn och unga i den löpande verksamheten. Museernas samlingsuppdrag innebär behov av ökade insatser inom konservering, klimatförbättring, magasinering och allmän föremålsvård. Museerna har genomfört ett flertal kvalitetshöjande åtgärder inom området men för flera museer är lokalsituationen alltjämt problematisk. Anslagsökningen för har inneburit att verksamheten har kunnat förbereda evakueringen av huvudbyggnad. Regeringen följer noga det fortsatta arbetet med renoveringen och även arbete med att åtgärda arbetsmiljöproblem för verksamheter i Botanhuset. Regeringen ser ett betydande värde i att museernas samverkan och samarbete ytterligare utvecklas inom sektorn och med andra aktörer, inte minst civilsamhället. Museerna har tagit en allt mer aktiv roll som en plats för diskussion och reflektion över aktuella frågeställningar, som t.ex. demokratiutveckling, alla människors lika värde och kulturell mångfald. Mot bakgrund av dagens snabba samhällsomvandling och förändrade värderingar i samhället, och förväntningar hos medborgarna som denna förändring för med sig, finns ett behov av att se över museipolitikens mål och inriktning. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Forum för levande historia Regeringen bedömer att Forum för levande historias resultat är bra. Verksamheten har stor spridning i landet och är särskilt riktad mot unga och deras lärare. Myndighetens samverkan med forskningsinstitutioner, myndigheter och organisationer, nationellt och internationellt, bidrar till verksamhetens spridning och kvalitet. Regeringens bedömning är att Riksutställningar har arbetat med att utveckla verksamhetsinnehållet utifrån myndighetsinstruktion och uppdrag på ett nytänkande och konstruktivt sätt. Myndigheten har arbetat för att skapa ett samarbetsklimat som leder till engagerade samarbetspartners och god kunskapsspridning, vilket kan leda till ökad kvalitet inom utställningssektorn som helhet. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 11.2 Antal besök vid centralmuseerna 2010–2012 Tusental (avrundade siffror) män (%) män (%) män (%) (f.d. )3 Tabellen bygger på uppgifter från Myndigheten för kulturanalys rapport för museer 2012. Fördelning mellan kön är uppskattningar baserade på svar från ett urval besökare som deltagit i enkätundersökningar vid museerna. 1Uppgifterna avseende fördelningen mellan kvinnor och män är hämtade från rapporten och tillgänglighet för museer 2010 från . 2Från och med 2012 ingår även besök till (10 000 besök ). 3Statens centrum för arkitektur och design och bedrev 2012 ett gemensamt projekt på , Bucky Dome. Sammanlagt lockade Bucky Dome till ca 17 000 besök. Dessa ingår inte i den redovisade besökssiffran för respektive museum. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 11.5.1 8:1 Centrala museer: Myndigheter 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 006 471 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 006 467 tkr prisnivå. 4Motsvarar 1 006 468 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter för följande centrala museer som är myndigheter: , med , , Statens museer för världskultur, Livrustkammaren och med Stiftelsen , Statens maritima museer, Statens centrum för arkitektur och design (tidigare ), och . Anslaget får även användas av nämnda myndigheter för utgifter för statsbidrag till ändamål inom museiområdet. Tabell 11.4 Sammanställning över medelstilldelningen till Centrala museer: Myndigheter Statens museer för världskultur Statens centrum för arkitektur och design (f.d. ) Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 11.5 Sammanställning över avgiftsintäkterna1 till Centrala museer: Myndigheter Statens museer för världskultur4 Statens centrum för arkitektur och design (f.d. ) 1I myndigheternas avgiftsinkomster ingår bl.a. entré- och visningsinkomster samt inkomster av försäljning, ev. sponsring och lokaluthyrning m.m. 2Intäktsminskningarna avser främst entréer och visningar. 3Intäkterna för Cosmonovas verksamhet redovisas separat i tabell 11.6. 4Statens museer för världskultur disponerade avgifterna för Bergrumsutställningar på 25 587 tkr . 5Intäkterna för verksamhet redovisas separat i tabell 11.7. Tabell 11.6 Uppdragsverksamhet Cosmonova 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 till 1 , 1 respektive 1 . 11.5.2 8:2 Centrala museer: Stiftelser 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 244 614 tkr prisnivå. 3Motsvarar 244 613 tkr prisnivå. 4Motsvarar 244 614 tkr prisnivå. Tabell 11.8 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 8:1 Centrala museer: Myndigheter Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. tillförs för att fortsatt kunna bedriva en kvalitativ verksamhet inom hela myndighetens verksamhetsområde. Anslaget minskas med till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att 1 anvisas under anslaget 8:1 Centrala museer: Myndigheter . , 2016 och 2017 beräknas anslaget Anslaget får användas för statsbidrag till följande centrala museer som är stiftelser: , , och Arbetets museum. Tabell 11.10 Sammanställning över medelsfördelningen till Centrala museer: Stiftelser Avgiftsintäkterna för de centrala museerna som är stiftelser uppgick till ca . Tabell 11.11 Sammanställning över avgiftsintäkterna 1 till Centrala museer: Stiftelser 1 I stiftelsernas avgiftsinkomster ingår bl.a. entré- och visningsinkomster samt inkomster av försäljning, ev. sponsring och lokaluthyrning m.m. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 11.12 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 8:2 Centrala museer: Stiftelser Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av en generell neddragning. Anslaget minskas med till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 8:2 Centrala museer: Stiftelser . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . 11.5.3 8:3 Bidrag till vissa museer 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 48 391 tkr prisnivå. 3Motsvarar 48 392 tkr prisnivå. 4Motsvarar 48 392 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till museer och liknande institutioner. Tabell 11.14 Sammanställning över medelstilldelningen för Bidrag till vissa museer1 Ájtte, Svenskt fjäll- 1 Medelstilldelningen är preliminär. Tabell 11.15 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 8:3 Bidrag till vissa museer Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av en generell neddragning. Regeringen beräknar att anslaget ökar för att föreningen tillförs för att främja svenskt mode och svensk design internationellt. Eftersom den tillfälliga höjningen av bidraget till i budgetpropositionen upphör minskas anslaget med . Anslaget minskas med till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 8:3 Bidrag till vissa museer . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 43 163 tkr prisnivå. 3Motsvarar 43 164 tkr prisnivå. 4Motsvarar 43 662 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Riksutställningars förvaltningsutgifter. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 11.17 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 8:4 Riksutställningar Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Regeringen beräknar att anslaget minskar med till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 8:4 Riksutställningar . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . 11.5.5 8:5 Forum för levande historia 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 43 787 tkr prisnivå. 3Motsvarar 43 787 tkr prisnivå. 4Motsvarar 43 787 tkr prisnivå. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Anslaget får användas för Forum för levande historias förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för såväl prissumma som omkostnader för prisutdelning, för ett pris för humanitära och demokratifrämjande insatser. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till den fond som inrättats av Task Force for International Cooperation on Holocaust Education, Research and Remembrance, benämnt . Tabell 11.19 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 8:5 Forum för levande historia Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Anslaget minskas med till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 8:5 Forum för levande historia . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . 11.5.68:6 Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för utställningsgarantier. Anslaget får även användas för utgifter för inköp av kulturföremål som har sådant konstnärligt, historiskt eller vetenskapligt värde att det är av synnerlig vikt att de införlivas med offentliga samlingar. Tabell 11.21 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 8:6 Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 8:6 Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa kulturföremål . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Avsnittet omfattar myndigheten stöd till trossamfunds verksamhet och stödet till trossamfunden. Tabell 12.1 Utgiftsutveckling inom Trossamfund, utgiftsområde 17 9:1 stöd till trossamfund 9:2 Stöd till trossamfund 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har antagit mål för statens bidrag till trossamfund, som har införts i 2 § lagen (1999:932) om stöd till trossamfund (prop. 1998/99:124, bet. 1999/2000:KU5, rskr. 1999/2000:45). Stödet ska bidra till att skapa förutsättningar för trossamfunden att bedriva en aktiv och långsiktigt inriktad religiös verksamhet i form av gudstjänst, själavård, undervisning och omsorg. Statligt stöd till andra trossamfund än lämnas i form av statsbidrag och avgiftshjälp, se lagen (1999:932) om stöd till trossamfund. stöd till trossamfund fördelade ca som stöd till 40 trossamfund och samverkansorgan i form av organisations-, verksamhets- och projektbidrag. Antalet personer som betjänas av de statsbidragsberättigade samfunden uppgick till ca 757 000. inrättades Regeringens råd för kontakt med trossamfunden. Syftet med rådet är att det ska vara ett forum för löpande kontakter samt ett utbyte av kunskap och erfarenheter. Ordförande i rådet är det statsråd som ansvarar för frågor om trossamfund. Rådet består av representanter för staten och trossamfunden. Vid sina sammanträden har aktuella frågor med koppling till trossamfunden diskuterats såsom frågeställningar om läromedel i skolans religionsundervisning, massmedias bevakning av religion, skattereduktion för gåvor till ideella föreningar samt frågor om det religiösa landskapet i . Den ökade efterfrågan på kunskap om trossamfunden och deras verksamhet och villkor i olika sammanhang har även inneburit att SST i fortsatt stor omfattning varit t.ex. remissinstans när det gäller utredningsförslag men även anlitats som expert när det gäller allmänna trossamfunds- och religionsfrågor. För att tillgodose behovet av expertkunskap i allmänna religions- och trossamfundsfrågor har SST bl.a. förstärkt kansliet med en handläggar- tjänst med fördjupad kompetens inom de muslimska och ortodoxa trossamfunden. SST har en konsulenttjänst för lokal krisberedskap som har till uppgift att utveckla och samordna trossamfundens lokala organisation inom krisberedskap samt att uppmärksamma kommuner på behovet av kontaktnät som även omfattar församlingar knutna till SST. Inriktningen är att hitta lokala arbetsmodeller och lyfta fram goda exempel. Regeringen har uppmärksammat trossamfundens betydelse i att utveckla och upprätthålla demokratin (dnr Ju2011/8862/D). SST har i uppdrag att föra en dialog med trossamfunden med syfte att stimulera ett arbete med demokrati och demokratiska värderingar. En delredovisning överlämnades till regeringen . För att möta det ökande behovet att stödja trossamfunden tillfördes anslaget 9.2 Stöd till trossamfund . Den religiösa mångfalden i samhället, liksom engagemanget för etiska och existentiella frågor, medför ökad uppmärksamhet för och förväntningar på insatser från trossamfunden. Trossamfunden kan genom sin verksamhet bidra till större kunskap, förståelse och respekt för olika trosinriktningar. Kontakter och samverkan mellan olika trossamfund, liksom trossamfundens egen medverkan inom olika samhällsområden, är värdefull. Trossamfunden erbjuder värdefulla mötesplatser där människor kan få ge uttryck för andliga och existentiella behov och frågeställningar. Trossamfundens roll och arbete i krisberedskap är mycket betydelsefull och SST:s uppgift att samordna lokal krisberedskap fyller en viktig roll. Regeringen bedömer att statens stöd till trossamfunden bidrar till att främja den religiösa mångfalden och att statens stöd till trossamfund används i enlighet med målen för stödet. 12.5.19:1 stöd till trossamfund 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 7 196 tkr prisnivå. 3Motsvarar 7 196 tkr prisnivå. 4Motsvarar 7 196 tkr prisnivå. Anslaget får användas för stöd till trossamfunds förvaltningsutgifter. Tabell 12.3 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 9:1 stöd till trossamfund Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 9:1 stöd till trossamfund . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 12.5.2 9:2 Stöd till trossamfund 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till trossamfund. Anslaget får användas för utgifter för avgiftshjälp. I förordningen (1999:974) finns bestämmelser om statsbidrag till trossamfund. Tabell 12.5 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 9:2 Stöd till trossamfund Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. För att möta det ökade behovet kring att ge stöd till trossamfunden tillförs anslaget 9:2 Stöd till 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 trossamfund 2014, 2015 samt 2016. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 9:2 Stöd till trossamfund . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Avsnittet omfattar statens stöd till filmproduktion och filmkulturella insatser som fördelas via Stiftelsen samt filmstöd. Tabell 13.1 Utgiftsutveckling inom Film, utgiftsområde 17 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Resultatredovisningen sker med utgångspunkt i målen för den nationella kulturpolitiken som beslutat (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145), se avsnitt 4.3. Bedömningen av resultatet utgår från inriktningen för filmpolitiken som presenterades i Fokus på film – en ny svensk filmpolitik (prop. 2005/06:3, bet. 2005/06:KrU5, rskr. 2005/06:98). Bedömningen baseras på uppgifter om –stöd till digitalisering av biografer, –stöd till insatser för unga kvinnors filmskapande, –könsfördelningen när det gäller produktionsstöd, –insatser för bevarande av film,