prop · H1031d12 · 2013-09-18 00:00:00 — Utredningen föreslår bland annat att aktivitetsersättning för förlängd skolgång ska avskaffas som socialförsäkringsförmån. Dessa elever föreslås i stället kunna få ersättning från studiestödssystemet. Betänkandet bereds inom . 2.6.5Stärkt rättssäkerhet vid bedömning av arbetsförmåga Regeringen anser att rättssäkerheten behöver stärkas vid de prövningar som innebär att en persons arbetsförmåga prövas vidare än till arbeten hos den befintliga arbetsgivaren. 14 Denna ersättning beviljas elever som på grund av funktionshinder ännu inte har avslutat sin utbildning på grundskolenivå och gymnasial nivå det år då han eller hon fyller . gett i uppdrag (dnr. S2013/3626/SF) att bedriva en pilotverksamhet för att möjliggöra justeringar och uppföljningar vid införande av vidareutvecklade metoder och verktyg för bedömning av arbetsförmåga. har därefter som sin mening tillkännagett (bet. 2012/13:SfU10, rskr. 2012/13:277) att regeringen ska återkomma till med en utvärdering av den hittillsvarande försöksverksamheten med aktivitetsförmågeutredningar (AFU). Med anledning av tillkännagivande gav regeringen i uppdrag att utvärdera den hittillsvarande försöksverksamheten. har till regeringen redovisat de erfarenheter som den begränsade försöksverksamheten har gett. kommer även att inom ramen för den pågående pilotverksamheten rapportera hur kravet på en individuell prövning i varje enskilt ärende tillgodoses och att de metoder som används är förenliga med bestämmelserna i 27 kap. 48 § socialförsäkringsbalken, dvs. vid en bedömning mot sådant arbete som är normalt förekommande på arbetsmarknaden. Regeringen avser att därefter återkomma till med en utvärdering av den genomförda försöksverksamheten. 2.6.6Översyn av högkostnadsskydd mot sjuklönekostnader Högkostnadsskyddet mot höga sjuklönekostnader innebär att en arbetsgivare kan få ersättning från sjukförsäkringen för sjuklönekostnader som under ett kalenderår överstiger den genomsnittliga årliga sjuklönekostnaden för samtliga arbetsgivare. Regeringen avser att se över konstruktionen av högkostnadsskyddet mot sjuklönekostnader i syfte att förbättra småföretagens situation. I översynen ingår frågan att pröva möjligheten att differentiera högkostnadsskyddet utifrån företagsstorlek. 2.6.7Ökad kunskap avseende arbetsskador är det betydande skillnader mellan kvinnor och män i beviljande av arbetsskadelivränta. Regeringen anser att det är viktigt att För- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 säkringskassan har tillgång till aktuell forskning om arbetsmiljöns betydelse för uppkomst av sjukdom. Regeringen har därför gett () i uppdrag att bistå med kunskapsöversikter och då särskilt beakta kvinnors arbetsmiljöer. SBU bedriver två sådana projekt vad avser depressioner och ryggsjukdomar. Regeringen anser att det är viktigt att SBU ges möjlighet att genomföra ytterligare kunskapsöversikter och avser därför förlänga satsningen till att omfatta hela perioden fram . tillsatte en intern utredning med uppgift att göra en översyn av regler och tillämpning av förmånerna bilstöd till personer med funktionsnedsättning, handikappersättning och vårdbidrag för barn med funktionshinder (S2012/9134/SF). Syftet är att stöden ska göras mer förutsägbara, rättssäkra och hållbara . Målet med översynen är att åstadkomma ett mer sammanhållet och ändamålsenligt system för ersättning och för merkostnader för personer med funktionsnedsättning. Utredningsarbetet ska slutredovisas . 2.6.9Internationell samordning av sociala trygghetssystem Regeringen anser att en effektiv och ändamålsenlig samordning av sociala trygghetsförmåner mellan länder är nödvändig för att kunna ta tillvara de möjligheter som globaliseringen innebär i form av ökad handel, ekonomiskt utbyte och människors möjligheter att kunna arbeta och bo utanför sina hemländer. Samordningen av de sociala trygghetssystemen ska förenkla för människor att kunna ta med sig sina intjänade socialförsäkringsrättigheter från olika länder. Detta är en förutsättning för en sådan ökad rörlighet. Detta underlättar även för företag att verka i olika länder. I förlängningen innebär det också att konkurrenskraft stärks. Inom EU och EES-området finns ett utvecklat regelverk som syftar till att förverkliga den fria rörligheten genom samordning av medlemsländernas sociala trygghetssystem. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 är under ständig utveckling. Det är viktigt att samordningen av social trygghet inom EU/EES utvecklas på ett sätt som både värnar om medlemsstaternas rätt att själva utforma sina egna socialförsäkringssystem och behovet av att undanröja reella hinder för människor att utnyttja sin rätt till fri rörlighet inom EU. Rörligheten av människor mellan och länder utanför EU/EES blir också allt mer omfattande och varierad. För att ytterligare stärka sin konkurrenskraft och även fortsättningsvis stå sig väl i en ökande globaliserad värld bör fortsätta att arbeta för att ingå bilaterala socialförsäkringsavtal med länder utanför EU/EES i situationer där det finns ett identifierat behov av samordning av social trygghet. Regeringen verkar för att nya avtal ska ingås och avtalsförhandlingar pågår med och . Både och har centrala roller för att samordningen inom EU/EES och gentemot länder utanför EU/EES fungerar och utvecklas på ett bra, effektivt och ändamålsenligt sätt. 2.7.11:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Tabell 2.8 Anslagsutveckling 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. –2 330 887 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 22 971 000 tkr avser beräknad statlig ålderspensionsavgift sedan hänsyn tagits till regleringsbeloppet som uppgick till 233 562 tkr. Anslaget får användas för utgifter för sjukpenning, rehabiliteringspenning, närståendepenning och arbetshjälpmedel enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) och införande av socialförsäkringsbalken. Anslaget får vidare an- vändas för utgifter för boendetillägg och sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall enligt socialförsäkringsbalken. Anslaget får dessutom användas för utgifter som kan uppkomma med anledning av vissa bestämmelser i sjuklönesystemet, s.k. sjuklönegaranti, särskilt högriskskydd och högkostnadsskydd mot sjuklönekostnader enligt lagen (1991:1047) om sjuklön. Anslaget får även användas för utgifter för återbetalningspliktiga studiemedel avseende studerandes sjukperioder enligt studiestödslagen (1999:1395). Därtill får anslaget användas för utgifter för ersättning för skada orsakad av deltagare i arbetslivsinriktad rehabilitering, arbetshjälpmedel m.m. Anslaget får också användas för utgifter för statliga ålderspensionsavgifter enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Bestämmelserna om ersättning för skada orsakad av deltagare i arbetslivsinriktad rehabilitering finns i förordningen (1980:631) om ersättning av allmänna medel för skada orsakad av deltagare i arbetsmarknadspolitiskt program eller arbetslivsinriktad rehabilitering m.m. Utgiftsutvecklingen för sjukpenningen styrs dels av antalet ersatta dagar, dels av medelersättningen. Antalet dagar påverkas av förändringar inom regelverk och regelverkets tillämpning och administration. Även demografiska förändringar, utvecklingen på arbetsmarknaden samt frånvaroförändringar på individnivå har betydelse för utvecklingen. Den genomsnittliga ersättningen påverkas framför allt av ersättningsnivån samt löneutvecklingen. Utgifterna för sjukpenning har ökat mer än beräknat, i huvudsak till följd av ett ökat antal sjukfall. Vidare översteg utfallet anvisade medel på anslaget, varför ett underskott fördes över till 2013. Ytterligare medel föreslås därför tillföras genom ändringsbudget i samband med denna proposition. beräknas utgifterna, inklusive statlig ålderspensionsavgift, uppgå till . uppgå till 44,6 miljoner nettodagar och 48,2 miljoner nettodagar 2014. Medelersättningen per nettodag för sjukpenning har beräknats till per dag och till per dag. Nyckelfaktorer i sammanhanget är hur många sjukfall som kommer att påbörjas framöver samt i vilken takt sjukfallen kommer att avslutas. har antalet ersatta nettodagar ökat, vilket successivt har justerats i prognoserna. En förklaring till ökningen är att antalet personer som återvänder till sjukförsäkringen efter att ha uppnått maximal tid med antingen sjukpenning eller tidsbegränsad sjukersättning blivit fler än vad som har beräknats. En annan förklaring är ett ökat inflöde av sjukfall som pågår i . Denna ökning beräknas fortgå . Åren därefter beräknas ett inflöde i nivå med . Utgifterna för sjukpenningen inklusive statlig ålderspensionsavgift beräknas till . , 2016 och 2017 beräknas utgifterna till 30 505, 31 881 respektive . Om en försäkrad påbörjar en arbetslivsinriktad rehabilitering kan bevilja rehabiliteringspenning. Utgiftsutvecklingen för rehabiliteringspenning styrs till största delen av samma faktorer som sjukpenningutgifterna. Ut- giftsutvecklingen påverkas också av i vad mån bedömer behovet av rehabilitering och påbörjar samordnade rehabiliteringsinsatser. Medelsförbrukningen t.o.m. ger en utgiftsprognos för rehabiliteringspenning som innebär att tilldelade medel kommer att överskridas 2013 vilket medför att regeringen föreslår att medel tillförs genom ändringsbudget i samband med denna proposition. beräknas utgifterna, inklusive statlig ålderspensionsavgift, uppgå till ca . Antalet rehabiliteringsdagar beräknas uppgå till ca 2,5 miljoner nettodagar och 2,7 miljoner nettodagar 2014 och medelersättningen per nettodag för rehabiliteringspenning har beräknats till per dag och till per dag. Utgifterna för rehabiliteringspenningen inklusive statlig ålderspensionsavgift beräknas till . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 och 2017 beräknas utgifterna till 1 481, 1 561 respektive . har särskilda medel för köp av arbetslivsinriktade rehabiliteringstjänster, arbetstekniska hjälpmedel, läkarutlåtanden och läkarundersökningar, särskilt bidrag samt resor till och från arbetet. fanns tillgängliga varav 132 miljoner förbrukades. har främst använt medlen för köp av arbetstekniska hjälpmedel. I övrigt användes medlen för bl.a. utgifter för läkarutlåtanden samt bidrag för resor. behov av att köpa medicinska underlag och utlåtanden för att bedöma rätten till ersättning och behovet av rehabilitering har minskat . Behovet av sådana kompletterande underlag och utlåtanden tillgodoses i stället inom ramen för den allmänna hälso- och sjukvården via en överenskommelse mellan regeringen och Kommuner och Landsting. beräknas att förbrukas. Dessa medel får användas för köp av arbetstekniska hjälpmedel, läkarutlåtanden och läkarundersökningar, särskilt bidrag samt resor till och från arbetet. Sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall infördes förmånerna sjukpenning i särskilda fall och rehabiliteringspenning i särskilda fall. Förmånerna kan lämnas till en försäkrad som helt eller delvis har fått tidsbegränsad sjukersättning som sådan ersättning kan betalas ut. Sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall kan lämnas till en försäkrad som saknar sjukpenninggrundande inkomst (SGI), till en försäkrad som har en låg sådan och till en person vars aktivitetsersättning upphör till följd av att han eller hon fyller . Utgifterna beräknas uppgå till . Utgifterna för sjukpenning respektive rehabiliteringspenning i särskilda fall beräknas till . , 2016 respektive 2017 beräknas utgifterna till 82, 79 respektive . infördes förmånen boendetillägg. Denna förmån kan lämnas till en försäkrad som fått tidsbegränsad sjukersättning 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 som sådan ersättning kan lämnas om den försäkrade får sjukpenning, rehabiliteringspenning, sjukpenning i särskilda fall eller rehabiliteringspenning i särskilda fall. Boendetillägg kan även kunna lämnas om den försäkrade deltar i det arbetsmarknadspolitiska programmet arbetslivsintroduktion () och uppbär aktivitetsstöd. Boendetillägg kan även lämnas till en person vars aktivitetsersättning upphör till följd av att han eller hon fyller . Utgifterna beräknas uppgå till . Utgifterna för boendetillägg beräknas till . , 2016 respektive 2017 beräknas utgifterna till 114, 111 respektive . Närståendepenning utges till den som avstår från förvärvsarbete för att vårda en närstående svårt sjuk person. Utgiftsutvecklingen för närståendepenningen styrs av antal ersatta dagar och löneutvecklingen. Antalet utbetalda nettodagar ökade med () jämfört med . Utgifterna har uppvisat en något högre ökningstakt på (). beräknas utgifterna, inklusive statlig ålderspensionsavgift, uppgå till ca . Utgifterna för närståendepenningen inklusive statlig ålderspensionsavgift beräknas till . , 2016 och 2017 beräknas utgifterna till , respektive . Tabell 2.9 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Förändring till följd av: till/från andra –1 649 500 –1 660 750 –1 660 750 –1 660 750 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 31 anvisas under anslaget 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till 32 , 34 respektive 34 . 2.7.21:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Tabell 2.10 Anslagsutveckling 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 26 678 661 tkr avser beräknad statlig ålderspensionsavgift sedan hänsyn tagits till regleringsbeloppet som uppgick till 254 453 tkr. Anslaget får användas för utgifter för aktivitets- och sjukersättning, bostadstillägg till personer med aktivitets- och sjukersättning samt för kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Anslaget får dessutom användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Aktivitetsersättning betalas ut till personer i åldrarna 19–och sjukersättning till personer i åldrarna 30–. Utgiftsutvecklingen för aktivitetsersättning och sjukersättning är framför allt beroende av utvecklingen av antalet sjukskrivningar, den demografiska utvecklingen samt utvecklingen av prisbasbeloppet. Nuvarande utgiftsutveckling påverkas i hög grad av att många lämnar sjukersättning för att de fyller , i kombination med att nybeviljandet är lågt i förhållande till utflödet. Den del av sjukfrånvaron som ersätts med sjukpenning bedöms öka . Detta förväntas också påverka utgifterna för sjukersättning och aktivitetsersättning, eftersom viss andel av personer med sjukpenning övergår till sjukersättning eller aktivitetsersättning. Utgifterna för aktivitets- och sjukersättning inklusive statlig ålderspensionsavgift beräknas till . , 2016 och 2017 beräknas utgifterna till 43 126, 42 462 respektive . Bostadstillägg till personer med aktivitets- och sjukersättning Syftet med bostadstillägg för personer med aktivitets- eller sjukersättning (BTP) är att förbättra förutsättningarna för skälig bostadsstandard för dem med låg ersättning. Utgiftsutvecklingen för BTP styrs av antal personer med aktivitets- och sjukersättning. Utöver detta styrs det också av utvecklingen för prisbasbeloppet, boendekostnaderna och av medelersättningen. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 I denna proposition föreslås att bostadsbidraget i form av det särskilda bidraget för hemmavarande barn höjs fr.o.m. (se utgiftsområde 12, avsnitt 3.1). Förslaget medför en sänkning av utgifterna för bostads- , 2016 och 2017 beräknas utgifterna till 4 707, 4 811 respektive . Kostnader för sysselsättning av vissa personer med aktivitets- och sjukersättning finns en särskild ersättning till arbetsgivare som anställer personer som står till arbetsmarknadens förfogande med begränsad återstående arbetsförmåga om . Det ska i första hand vara fråga om ersättning för anställning på den ordinarie arbetsmarknaden med hjälp av lönebidrag. Om inte detta kan ske , ska berörda personer kunna beredas anställning hos . Utvecklingen av utgifterna för detta särskilda stöd styrs av antalet personer som bereds sysselsättning, faktureringsrutiner på och arbetsmarknadsmyndigheterna, retroaktiva utbetalningar samt storleken på stödet till arbetsgivarna i varje enskilt fall. Utgifterna beräknas till . , 2016 och 2017 beräknas utgifterna till 28,3, 28,1 respektive . Tabell 2.11 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. Förändring till följd av: –1 810 539 –4 268 341 –6 034 500 –7 883 202 till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Regeringen föreslår att 49 anvisas under anslaget 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till 47 , 47 respektive 46 . Tabell 2.12 Anslagsutveckling 1:3 Handikappersättningar 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för handikappersättningar enligt socialförsäkringsbalken och lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken. Utgifterna för handikappersättning uppgick till . beräknas utgifterna till ca . Antalet personer med handikappersättning uppgick till 61 700. Det är något fler kvinnor (33 160) än män (28 540) som uppbär handikappersättning. Till förväntas antalet ha ökat till 63 900 personer. Tabell 2.13 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:3 Handikappersättningar Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:3 Handikappersättningar . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 1 . Tabell 2.14 Anslagsutveckling 1:4 Arbetsskadeersättningar m.m. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2279 000 tkr avser beräknad statlig ålderspensionsavgift sedan hänsyn tagits till regleringsbeloppet som uppgick till 10 761 tkr. Anslaget får användas för utgifter för de arbetsskadeersättningar som omfattar förmåner enligt 40, 41, 87 och 88 kap. socialförsäkringsbalken och motsvarande äldre lagar. Anslaget får dessutom användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Utgifterna inom arbetsskadeförsäkringen har reducerats betydligt. Detta beror främst på att en aktivare sjukskrivningsprocess lett till färre långa sjukfall även i de fall sjukdomarna är arbetsrelaterade. Detta leder i sin tur till att färre personer beviljas livränta på grund av en bestående nedsättning av arbetsförmågan. Även för beräknas ett lågt nybeviljande av arbetsskadelivräntor, i kombination med att ett större antal personer som har livränta når , leda till att beståndet antalet personer med arbetsskadelivränta minskar. Tabell 2.15 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:4 Arbetsskadeersättningar m.m. Förändring till följd av: –1 134 000 till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 3 anvisas under anslaget 1:4 Arbetsskadeersättningar m.m. . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till 3 , 3 respektive 2 . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 2.7.51:5 Ersättning för kroppsskador Tabell 2.16 Anslagsutveckling 1:5 Ersättning för kroppsskador 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 21 328 tkr avser beräknad statlig ålderspensionsavgift sedan hänsyn tagits till regleringsbeloppet som uppgick till 198 tkr. Anslaget får användas för utgifter för ersättningar inom det statliga personskadeskyddet och krigsskadeersättning till sjömän enligt 43, 44, 87 och 88 kap. socialförsäkringsbalken samt motsvarande äldre lagstiftning. Anslaget får dessutom användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Ersättningar för kroppsskador beräknas bli något lägre . Tabell 2.17 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:5 Ersättning för kroppsskador Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:5 Ersättning för kroppsskador . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . 2.7.61:6 Bidrag för sjukskrivningsprocessen Tabell 2.18 Anslagsutveckling 1:6 Bidrag för 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag och bidrag till berörda aktörer i sjukskrivningsprocessen. Medlen avser rehabiliteringsgarantin, bidrag för arbetet med sjukskrivningsprocessen inom hälso- och sjukvården, arbetsplatsnära stöd riktat till arbetsgivare samt till försäkringsmedicinska utredningar. Medlen avser även rehabiliteringsinsatser i samarbete mellan och Arbetsförmedlingen, finansiell samordning genom samordningsförbund, finansiell samverkan mellan och hälso- och sjukvården samt vissa förvaltningskostnader. Därtill avser medlen utgifter för kunskapsutveckling för sjukskrivningsprocessen och åtgärder för en effektiv sjukskrivningsprocess. I syfte att samla statens bidrag för att stimulera sjukskrivningsprocessens aktörer, föreslås att medel på anslaget Bidrag för arbetet med sjukskrivningar inom hälso- och sjukvården överförs till anslaget Bidrag för sjukskrivningsprocessen. Regeringens bedömning är att med denna förändring blir statens stöd för att stimulera en aktivare sjukskrivningsprocess mer sammanhållna och därmed tydligare. Rehabiliteringsinsatser i samarbete mellan och Arbetsförmedlingen och Arbetsförmedlingen samarbetar löpande i rehabiliteringskedjan för att underlätta övergången från ersättning via sjukförsäkringen till aktivt arbetssökande och nytt arbete. har regeringen uppdragit åt och Arbetsförmedlingen att i samarbete vidareutveckla metoder och arbetssätt för att stödja den enskildes återgång i arbetet och resurserna förstärktes med jämfört med . avsattes till samarbete mellan och Arbetsförmedlingen och dessa bedöms förbrukas i sin helhet. Utgifterna 2014 för samarbetet mellan och Arbetsförmedlingen beräknas till . Utgifterna , 2016 och 2017 beräknas till . Finansiell samordning genom samordningsförbund Samverkan enligt lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser (Finsam) infördes med syfte att ge ytterligare möjligheter till samverkan inom rehabiliteringsområdet. Finansiell samordning bedrivs av samordningsförbund och är en frivillig samverkan mellan , Arbetsförmedlingen, landsting samt en eller flera kommuner. Av resurserna till den finansiella samordningen ska bidra med statens andel motsvarande hälften av medlen, landsting och kommuner ska bidra med var sin fjärdedel. var 82 samordningsförbund i drift vilket omfattar 222 av landets 290 kommuner. kan omfatta olika stora geografiska områden från en kommun till ett helt län. Målgruppen är individer som behöver samordnade rehabiliteringsinsatser från flera av de samverkande parterna för att uppnå eller förbättra sin förmåga till förvärvsarbete. avsattes till samordningsförbundens verksamhet och dessa medel bedöms förbrukas i sin helhet. Utgifterna beräknas till . Ut- gifterna , 2016 och 2017 beräknas till . Finansiell samordning mellan och hälso- och sjukvården ska tillsammans med landstingen verka för att utveckla en mer effektiv sjukskrivningsprocess.