prop · H1031d20 · 2013-09-18 00:00:00 — Av promemorian Nationell samordning av hemslöjden – en översyn av (Ds 2012:8) framgår att fortsatt statligt åtagande när det gäller att främja hemslöjd är viktigt med anledning av hemslöjdens kulturella och sociala betydelse liksom av hemslöjdens särskilda betydelse som näringsgren. Regeringen bedömer att fortsatt bör ansvara för verksamheten, i avvaktan på slutligt ställningstagande i frågan. Stärkt yttrandefrihet, kvalitet och mångfald Radio och tv i allmänhetens tjänst Regeringen lämnar i propositionen Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmänhetens tjänst 2014–2019 (prop. 2012/13:164) förslag till villkor och riktlinjer som ska gälla för den radio- och tv-verksamhet som bedrivs av SR, SVT och UR under kommande tillståndsperiod, fr.o.m. t.o.m. . Enligt propositionen ska nuvarande villkor i huvudsak gälla även under nästa period, men vissa förändringar föreslås med syfte att stärka centrala delar av programföretagens uppdrag i allmänhetens tjänst. Bland annat föreslås en extra medelstilldelning till UR på för att företaget ska utveckla och vidga sitt utbildningsutbud samt skärpta krav på programföretagen när det gäller program på minoritetsspråk och tillgänglighet till utbudet för personer med funktionsnedsättning. I propositionen föreslås också skärpningar av kraven på programföretagen att redovisa sin verksamhet och sina intäkter vid sidan av avgiftsmedel, t.ex. från sponsring. Vidare föreslås att medelstilldelningen till programföretagen höjs under förutsättning att antalet avgiftsbetalare inte minskar i någon större omfattning. Därutöver föreslås särskilda höjningar av medelstilldelningen till SR och den ovan angivna satsningen för UR. Regeringen bedömer i propositionen att de fördelar som en digitalisering av marknätet ger talar för en övergång från FM-sändningar till marksänd digitalradio. Utvecklingen bör även i fortsättningen vara marknadsdriven, som marknaden behöver tydliga förutsättningar. beslutade regeringen om direktiv till en särskild utredare (branschsamordnare) som, tillsammans med Myndigheten för radio och tv och i nära dialog med berörda parter, ska utarbeta ett förslag till plan för en övergång till digitalradio (dir. 2013:76). Uppdraget ska redovisas . Sändningsutrymme för marksänd tv Myndigheten för radio och tv redovisade regeringens uppdrag att analysera olika handlingsalternativ och föreslå vilket sändningsutrymme som bör få användas för marksänd tv till 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Uppdraget har genomförts i nära dialog med och . Myndighetens rapport för marksänd tv –2020 (dnr Ku2013/1232) har remitterats. Regeringen planerar att besluta i frågan . fragmentiserad ökar behovet av underlag för att upprätthålla studiens kvalitet. Regeringen anser att det är av stor vikt att studien säkras även . Tillgången till högkvalitativ forskning och dokumentation om medieutvecklingen är angelägen och utgör ett betydelsefullt underlag för regeringens och ställningstaganden på medieområdet. Presstöd till dagstidningar på samiska och meän- Sänkta avgifter för fastställande av åldersgränser delbetänkandet Stöd till dagstidningar på sa- För att skapa bättre överensstämmelse mellan miska och meänkieli (SOU 2012:58). intäkter och kostnader föreslår regeringen en kandet innehåller förslag som syftar till att un- sänkning av Statens medieråds avgifter för fast- derlätta för dagstidningar som helt eller delvis ställande av åldersgränser för film fr.o.m. den 1 skriver på samiska eller meänkieli att få drifts- Regeringen anser det viktigt att förbättra för- riska förhandsgranskningen av film. utsättningarna för tidningar som skriver på sa- granskar enbart de filmer som miska eller meänkieli. I syfte att underlätta för ska visas offentligt för barn och unga under tidningar som skriver på dessa språk att etablera , i syfte att fastställa åldersgränser. sig och upprätthålla en utgivning föreslår rege- Verksamheten är avgiftsfinansierad och avgif- ringen lättnader i kraven för driftsstöd. terna ska i princip motsvara Statens medieråds Förändringarna innebär bl.a. att upplagekravet kostnader för verksamheten (jfr prop. för dagstidningar som i huvudsak är skrivna på 1989/90:70 s. 57). De filmer som inte lämnas in dessa språk halveras i förhållande till nu gällande för granskning får automatiskt 15-årsgräns. krav och att dessa tidningar inte ska omfattas av har intäkterna från dessa av- villkoret om att av den abonne- gifter kraftigt överstigit de faktiska kostnaderna. rade upplagan ska vara spridd i . En lägre avgift kan även medföra att fler filmer föreslås att tidningar – vilkas redaktionella inne- lämnas in för att få en åldersgräns vilket i sin tur håll till är skrivet på något eller ökar möjligheten för en bredare och yngre några av språken finska, samiska eller meänkieli – publik att få tillgång till dessa filmer. ska kunna ges begränsat driftsstöd. lighet gäller nu enbart för finska språket. träda i kraft den om inriktningen för den framtida taltidnings- verksamheten har arbetet med att utforma sta- tens engagemang på området fortsatt. Regeringen beräknar att Nordicom vid Göte- heten för tillgängliga medier utvecklar ett nytt talsyntes- och internetbaserat system för pro- för att stärka finansieringen av stu- duktion och distribution av taltidningar och be- dömer att en övergång från befintliga inlästa ra- Behovet av kunskap om mediernas roll i sam- dio- och kassettidningar kan inledas under hället är stort. Den snabba tekniska utvecklingen De nya taltidningarna innebär ökad valfrihet som förutsättningarna på mediemarknaden. och tillgänglighet för prenumeranterna. Nordicom genomför en studie av me- annat kommer de att innehålla hela dagstid- dieanvändningen i , den så kallade Medie- ningen och medföra ökad flexibilitet när det gäl- Studien är mycket efterfrågad av ler hur, när och var taltidningen kan tillgodogö- bl.a. forskare, medieföretag och myndigheter. Ett exempel är att taltidningar, vid sidan av Mediebarometern finansieras genom anslag från särskilt anpassad mottagningsutrustning, också regeringen och bidrag från ett antal medieföre- kommer att kunna användas med standardiserad Eftersom medieanvändningen blir allt mer konsumentelektronik som smarta telefoner och Därtill bedöms införandet av det 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 nya, effektivare taltidningssystemet leda till betydande utgiftsminskningar för stödet . Det finns tekniska förutsättningar för en samordning av distribution av taltidningar och talböcker. Utvecklingen av taltidningsinfrastrukturen bör utgå från målgruppens behov och möjligheten att ytterligare förbättra tillgängligheten. Annonstider i radio och tv gav regeringen till känna att regeringen bör genomföra en allsidig utvärdering av effekterna av den tidigare genomförda lagändring som innebar en ökning av vissa tillåtna annonstider (bet. 2011/12:KU16, rskr. 2011/12:224). En sådan utvärdering kommer att göras under innevarande mandatperiod. Regeringen avser därför att återkomma i frågan. Nationella insatser mot dopning lämnades betänkandet Anti-dop- ning . En ny väg för arbetet mot dopning (SOU 2011:10). I betänkandet föreslås att en nationell antidopningsorganisation (NADO) bildas. Förslaget har remissbehandlats och kritik har riktats mot utredningens förslag att organisera NADO som ett privaträttsligt aktiebolag med staten som ägare. Kritikerna menar att bolaget i så fall behöver stöd i lag för att kunna bedriva den avsedda verksamheten. Ett sådant lagförslag finns inte i beredningsunderlaget. Regeringens bedömning är att det är angeläget att fortsätta beredningen i nära dialog med företrädare för idrottsrörelsen. I de kulturpolitiska mål som fastställde 2009 anges att kulturpolitiken ska främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan. I EU-rådsarbetet har regeringen i förhandlingarna om ett nytt ramprogram inom kultur- och medieområdet, Kreativa , drivit ett tydligare perspektiv på barn och unga och en balans mellan kulturens egenvärde och dess ekonomiska och andra mervärden i samhället. grammet utgör en sammanslagning av de nuvarande kultur- och mediaprogrammen inom EU- samarbetet. I arbetet med att sjösätta Kreativa avser regeringen att fortsätta främja insatser som leder till ökad medverkan av svenska aktörer. Utvecklingen av den kulturella och kreativa sektorn är av fortsatt stor betydelse på såväl nationell som europeisk nivå. Frågor om ökad tillgång till digitalt material och dit hörande upphovsrättsliga frågor är av avgörande betydelse för utvecklingen av denna sektor. Regeringen kommer att fortsatt arbeta aktivt för att hitta gemensamma lösningar för gränsöverskridande problem och hinder inom dessa områden. Kulturens roll och betydelse för andra samhällssektorer, inklusive kulturens roll i utrikes relationer, speglas alltmer i EU-arbetet. Ut- vecklingen är relevant att följa likväl som att påverka aktivt. Regeringens engagemang i arbetet med konvention om skydd för världens kultur- och naturarv fortsätter. Världsarvskonventionens framtid, en integrerad natur- och kultursyn samt en hållbar utveckling är fortsatt prioriterade frågor. Inom ramen för arbetet med konvention om skydd av det immateriella kulturarvet har och folkminnen i uppdrag att, som samordnande myndighet, utveckla arbetet med tillämpningen av konventionen. Myndigheten lämnar sin slutrapport gällande uppdraget . Tillämpningen av konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar utvecklas vidare. Det nationella arbetet bör i första hand inriktas på informationsspridning och att öka kunskapen om och förståelsen för kulturens roll för hållbar utveckling. utgör konventionens nationella kontaktpunkt och är ledamot i regeringskommittén för konventionen –2015. har konstaterat att kultursamverkansmodellen ger ändamålsenliga förutsättningar att ytterligare utveckla mångfaldskonventionens intentioner i . Det nordiska kultursamarbetet är omfattande. Regeringen kommer att verka för att Nordiska ministerrådets strategi för det nordiska kultursamarbetet 2013–2020 blir tongivande för arbetet vid alla berörda organ. lyftet för nordisk barn- och ungdomslitteratur bör prioriteras, liksom en fortsättning på samarbetet kring frågor om kultur och hälsa. Framgången för den gemensamnordiska i visar på potential för framtida närmare nordiskt samarbete utanför . Genomförandet av EU:s digitala agenda medför att en rad initiativ tas på EU-nivå med målet att skapa en digital inre marknad. inleddes ett offentligt samråd kring kommissionens grönbok om förberedelse för en helt konvergerad audiovisuell värld. Traditionella sändningstjänster och internet växer mer och mer samman. ger underlag för diskussion kring hur omvandlingen av det audiovisuella medielandskapet kan utnyttjas för att skapa ekonomisk tillväxt och företagsinnovation i som värden som mångfald i medierna, kulturell mångfald och konsumentskydd bevaras. Parallellt pågår ett omfattande arbete i syfte att anpassa lagstiftningen på upphovsrättsområdet till detta nya medielandskap. Regeringen avser att nära följa utvecklingen och bevaka svenska intressen. Inom och verkar regeringen för att främja yttrandefrihet, fria medier, mediemångfald och ett fritt informationsflöde. Regeringens internationella arbete på idrottsområdet utgår från principen om en fri och självständig idrottsrörelse som även internationellt har ett betydande eget ansvar. Detta gäller inte minst i förhållande till EU-arbetet där regeringen även fortsättningsvis kommer att betona subsidiaritetsprincipen och vikten av att insatser på området har ett tydligt mervärde av att genomföras på unionsnivå. Sådana mervärden bedöms framför allt finnas i arbete med information och tolkning av EU-lagstiftning som berör idrotten. Internationellt och interkulturellt utbyte vidgar vyer och skapar nya möjligheter – inte minst inom kulturområdet. Kulturen har alltid haft en viktig roll i relationsskapandet med andra länder. I och med den ökade globaliseringen skapas nya möjligheter. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringen har genom ett flertal olika insatser stimulerat det svenska kulturlivets internationalisering, bl.a. har samtliga myndigheter i uppgift att integrera ett internationellt och interkulturellt perspektiv i sina verksamheter. Myndigheterna har utvecklat sina internationella kontakter och det internationella kulturutbytet har ökat . Det är väsentligt att alla aktörer, inte bara de statliga, tar sitt ansvar för internationaliseringen och att den internationella aspekten får genomslag i kultursamverkansmodellen. Det är även viktigt att följer upp effekterna av arbetet med att stimulera internationaliseringen inom kulturområdet. De utsända kulturråden och kulturens roll i främjandet av Sverigebilden Utsända kulturråd, med som huvudman, finns vid ambassader i , , , och samt vid ständiga representation vid Europeiska unionen i . har även ett kulturråd placerats vid generalkonsulat i . De utsända kulturråden har en viktig roll i relationsskapandet på kulturområdet mellan och stationeringsländerna liksom i det integrerade Sverigefrämjandet i utlandet. I främjandet av Sverigebilden i utlandet spelar kulturfrågorna en allt större roll. Den så kallade främjarkalendern, utifrån vilken de svenska utlandsmyndigheterna arbetar, fokuserar på olika grenar inom kulturområdet. De svenska utlandsmyndigheterna har därmed i ökad omfattning satsat på evenemang kopplade till de kulturella och kreativa näringarna. Kulturråden bidrar till att skapa och fördjupa de kulturella kontakterna mellan och respektive stationeringsland. De skapar också tvärsektoriella kontakter och främjar målsättningen om att kulturen ska ta ökad plats i samhällslivet. Den nordiska som arrangerades i utgör ett exempel på hur internationella kultursamarbeten kan samspela med att främja viktiga samhällsfrågor. myndigheter och institutioner utgör betydelsefulla kunskapskällor och samtalspartner för bl.a. utlandsmyndigheterna i det integrerade främjandet. För att kunna utveckla denna roll krävs en utökad kommunikation mellan berörda aktörer. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Kulturens roll i biståndet I budgetpropositionerna har regeringen betonat den betydelse kulturen har för demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter och därmed fattigdomsbekämpning i bred bemärkelse. Regeringen har höga ambitioner rörande kulturens och mångfaldens potential och betydelse för yttrandefrihet och demokratisering. Regeringen avser att fortsätta arbetet med att få till stånd och konkretisera synergier mellan biståndspolitiken och kulturpolitiken. Stöd till aktörer inom kulturområdet för demokratisering och yttrandefrihet ska möjliggöras. Bland annat kan stöd till fristäder för författare och andra kulturutövare möjliggöras i syfte att öka skyddet och säkerheten för kulturaktörer såväl i hemlandet som i . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 3.3 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 17 Kultur, medier trossamfund och fritid Teater, dans och musik Litteraturen, läsandet och språket Bildkonst, arkitektur, form och design Politik för det civila samhället Totalt för utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2012 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 3.4 Härledning av ramnivån 2014–2017. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Tabell 3.5 Ramnivå 2014 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Förändring till följd av: till/från andra Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3.4 Skatteutgifter 3 Vissa anslag minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 17 redovisas i huvudsak på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. Avvikelser från en likformig beskattning utgör en skatteförmån om t.ex. en 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 viss grupp av skattskyldiga omfattas av en skattelättnad i förhållande till en likformig beskattning och som en skattesanktion om det rör sig om ett överuttag av skatt. Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika områden som t.ex. kon- junktur-, bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik. Dessa skatteutgifter påverkar statsbudgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovisningen av skatteutgifterna finns i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2012/13:98). I det följande redovisas de nettoberäknade skatteutgifter som är hänförbara till utgiftsområde 17. Tabell 3.3 Skatteutgifter inom utgiftsområde 17, netto1 Omsättning i ideella föreningar Skattereduktion för gåvor till ideell Totalt för utgiftsområde 17 1Ett – innebär att skatteutgiften inte kan beräknas. 2Biografföreställningar var tidigare särredovisade men redovisas nu i enlighet med mervärdesskattelagen under samma post som entréavgiftsbelagda kulturella föreställningar. 3Basen för upphovsrätter har uppdaterats med ny statistik över försäljningen av upphovsrätter. Bidrag till Stiftelsen och Stiftelsen Avdrag får göras för bidrag som lämnas till (16 kap. 10 § inkomstskattelagen, IL) och för sådana bidrag och avgifter till som avses i filmavtalet (16 kap. 11 § IL). Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. Försäljning av 000 kr/år Vid försäljning av konstverk för är enligt 1 kap. 2 a § mervärdesskattelagen (ML) försäljningsbeloppet undantaget från mervärdesskatt under förutsättning att upphovsmannen eller dennes dödsbo vid försäljningen äger konstverket. Undantaget ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Enligt 7 kap. 1 § ML är mervärdesskatten för tidningar och tidskrifter nedsatt till . Skattesatsen gäller även radiotidningar för synskadade och andra varor som gör skrift tillgänglig för personer med läsnedsättning. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Enligt 7 kap. 1 § ML är mervärdesskatten för böcker, broschyrer, häften, musiknoter, kartor och liknande alster nedsatt till . Detta gäller även bilderböcker, ritböcker och målarböcker för barn. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Enligt 7 kap. 1 § ML är mervärdesskatten för entréavgift till konserter, biograf-, cirkus-, tea- ter-, opera- och balettföreställningar eller liknande föreställningar nedsatt till . Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Enligt 7 kap. 1 § ML är mervärdesskatten för omsättning av tjänster inom idrottsområdet där verksamheten bedrivs kommersiellt, t.ex. i bolagsform, nedsatt till . Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Enligt 7 kap. 1 § ML är mervärdesskatten för upphovsrätter nedsatt till . Skattesatsen gäller för upplåtelse eller överlåtelse av vissa upphovsrättsligt skyddade litterära eller konstnärliga verk. Nedsättningen gäller inte för upplåtelse eller överlåtelse av fotografier, reklamprodukter, system och program för automatisk databehandling eller film eller liknande upptagning av information. ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Enligt 7 kap. 1 § ML är mervärdesskatten för entréavgift till djurparker nedsatt till . Nedsättningen gäller även för guidning i djurparker. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Försäljning av konstverk /år Enligt 7 kap. 1 § ML är skattesatsen för försäljning av konstverk för eller mer nedsatt till , under förutsättning att konstverket vid försäljningen ägs av upphovsmannen eller dennes dödsbo. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Ersättning som en idrottsutövare erhåller från en skattebefriad ideell förening med huvudsakligt syfte att främja idrottslig verksamhet och som inte har uppgått till ett halvt prisbasbelopp är enligt 2 kap. 19 § socialavgiftslagen undantagen från socialavgifter. Ersättningen är inte förmånsgrundande. Skatteutgiften avser därför särskild löneskatt. Omsättning i ideella föreningar Omsättning av vara eller tjänst i en ideell verksamhet räknas inte som ekonomisk verksamhet om föreningen är befriad från inkomstskatt för omsättningen ifråga. Av 4 kap. 8 § ML följer att denna verksamhet inte är skattskyldig. Detta ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Skattereduktion för gåvor till ideell verksamhet Fysiska personer som ger gåvor till vissa stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund som godkänts av kan få en skattereduktion motsvarande av gåvans värde som dras av mot slutgiltig skatt. Gåvounderlaget som berättigar till skattereduktion får uppgå till högst per person och år, vilket innebär att skattereduktionen får uppgå till högst per person och år. Bestämmelserna om skattereduktion för gåvor till godkända gåvomottagare finns i lagen (2011:1269) om godkännande av gåvomottagare vid skattereduktion för gåva, förordningen (2011:1295) om godkännande av 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 gåvomottagare vid skattereduktion för gåva samt i 67 kap. 20–26 §§ IL. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Avsnittet omfattar myndigheterna och Myndigheten för kulturanalys samt bidrag till kulturområdesövergripande ändamål. I det innefattas bidrag till regional kulturverksamhet, satsningen Skapande skola, bidrag till allmänkulturella ändamål, ut- vecklingsverksamhet och internationellt kulturutbyte, forsknings- och utvecklingsinsatser inom kulturområdet samt stöd till ickestatliga kulturlokaler. I avsnittet behandlas även tvärgående frågor som omfattar hela kulturområdet samt internationellt samarbete som är gemensamt för kultur- och medieområdet. Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom Kulturområdesövergripande verksamhet, utgiftsområde 17 1:2 Bidrag till allmän kulturverksamhet, utveckling samt internationellt kulturutbyte och samarbete 1:4 Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kultur- 1:5 Stöd till icke-statliga kulturlokaler 1:6 Bidrag till regional kulturverksamhet 1:7 Myndigheten för kulturanalys 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Resultatredovisningen görs med utgångspunkt i målen för den nationella kulturpolitiken som beslutat (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145). Kulturpolitiken ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund. Alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. Kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. För att uppnå målen ska kulturpolitiken: –främja allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och till att utveckla sina skapande förmågor, –främja kvalitet och konstnärlig förnyelse, –främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas, –främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan, –särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur.