prop · H003154 · 2013-05-21 00:00:00 — Mångfaldsfrågan knyts ofta till ett allmänt resonemang om hållbar tillväxt, där även övriga horisontella kriterier nämns. Integration och mångfald inom det regionala tillväxtarbetet handlar närmast uteslutande om kvinnor och män med utländsk bakgrund. Andra perspektiv i mångfaldsbegreppet som ålder, sexuell läggning och religiös tro kommer inte till uttryck i någon större omfattning. I flera av de regionala utvecklingsprogrammen görs också en koppling till den framtida kompetens- och arbetskraftsförsörjningen där personer med utländsk bakgrund ses som en resurs. Validering och matchningsaktiviteter är konkreta insatser som nämns i ett flertal län, men i flera program finns också resonemang kring behovet av att snabba upp integrationsprocessen för att få fler i arbete. 20 Inom Europeiska socialfonden används begreppet tillgänglighet för tillgänglighet för funktionshindrade. Exportfrämjarna i som fokuserar på nyanländas utbildning och bakgrund. Projektet går ut på att matcha invandrare med företag i som vill exportera sina produkter till andra länder. Ofta saknas en djupare analys av vad personer med utländsk bakgrund kan tillföra mer än att vara en ytterligare arbetstagare. I vissa län finns dock en något mer utvecklad syn. I utvecklingsprogrammet för län nämns till exempel att Invandring i olika former stärker vår förmåga att ta till oss nya intryck och därmed anpassa oss till den alltmer påtagliga globaliseringen. I andra fall betonas hur kulturella bakgrunder och kompletterande kompetenser bidrar till ökad dynamik och innovationsförmåga samt till att öppna nya marknader. Kopplat till rena näringslivsfrågor ses också personer med utländsk bakgrund ofta som potentiella företagare. I många fall kopplas behovet av ökad inflyttning också ihop med begrepp som attraktivitet och öppenhet. I de regionala utvecklingsprogrammen finns en skiljelinje mellan storstadslänen och övriga län kopplat till graden av individorientering, som bland annat kan förklaras av att segregationen är mer utbredd i storstadslänen. Andelen invånare i med utländsk bakgrund är så stor att denna grupp har en avgörande påverkan på den totala tillväxten. Ändå har frågan om integration och mångfald svårt att få genomslag i programgenomförandet. Följeforskningen av de åtta regionala strukturfondsprogrammen visar att det brister i kunskap kring integrationsfrågornas betydelse för tillväxt och konkurrenskraft bland de regionala utvecklingsaktörerna. Det saknas även kunskap om vart de som leder och deltar i projekten kan vända sig för råd och stöd i dessa frågor. En iakttagelse i sammanhanget är att alla projekt valt att beskriva sig i andra ordalag än som integrationsprojekt, eftersom denna klassificering kunde förknippas med negativa associationer och upplevas som ytterligare stigmatiserande i de områden de verkar i. Inom Europeiska socialfondens temagrupp för integration i arbetslivet analyseras och samlas resultat från projekt relaterade till utrikesföddas integration i arbetslivet. Miljömässig hållbarhet är ett område som hanteras i så gott som samtliga regionala utvecklingsprogram. En analys21 visar att utvecklingsprogrammen generellt sett tar en tydlig utgångspunkt i ambitiösa formuleringar kring en miljömässigt hållbar utveckling. Miljö ses som ett mål i sig, där utgångspunkten i stor utsträckning är regionaliseringen av de 16 miljökvalitetsmålen. Men det finns även formuleringar kring miljömässig hållbarhet som är kopplade till miljödriven näringslivsutveckling. Närmast utan undantag handlar det då om klimatfrågor och det behov av miljö- och energitekniklösningar som följer i dess spår. I flertalet län målas bilden upp av hållbarhet motiverat ur såväl ett miljöperspektiv som ett mer tillväxtorienterat perspektiv. Det är angeläget att ta till vara möjligheterna i en övergång till en grön resurseffektiv ekonomi. och är exempel på myndigheter som har nationella program starkt knutna till miljö- och energiteknikområdet. För handlar det till exempel om 2012/13:154 klimatinvesteringsprogrammen och de lokala investeringsprogrammen, som bland annat används för att testa och använda ny miljöteknik. För handlar det bland annat om satsningar inom olika temaområden som till exempel systemstudier, transport och kraft, där myndigheten beviljat nära i stöd 2011. Länsstyrelserna har haft i uppdrag att upprätta och utveckla regionala energi- och klimatstrategier, som en del i regeringens politik för energiomställning och minskad klimatpåverkan. Statens energimyndighets statusrapport visar att det pågår en mängd aktiviteter inom energi- och klimatområdet som en effekt av strategierna. Den främsta framgångsfaktorn för arbetet är en god samverkan med andra regionala och lokala aktörer. är det ett av de främsta hindren. Länsstyrelserna ska inte själva stå för energiomställningen utan det är ett arbete med många aktörer. konstaterar att det finns en risk att länsstyrelserna försvagar sin strategiska roll om de fokuserar för mycket på enskilda projekt22. För att höja kvaliteten i det energi- och klimatarbete som bedrivs på regional och lokal nivå har , och län utsetts till Pilotlän för grön utveckling23. Genom att utveckla arbetsmetoder och verktyg samt dela med sig av sina erfarenheter kan länsstyrelserna i pilotlänen stödja, inspirera och vägleda de län som inte kommit lika långt i sitt arbete. De ska också bidra med analyser av konsekvenser av nationella styrmedel på regional nivå med syfte att identifiera hinder och möjligheter för minskad klimatpåverkan och energiomställning. Detta syftar också till att konkretisera politikens strategiska ambition om att miljödriven näringslivsutveckling ska utgöra en integrerad del av det regionala tillväxtarbetet. Följeforskningen av de åtta regionala strukturfondsprogrammen visar att insikterna om att miljömässigt hållbar produktion och utveckling är konkurrenskraftshöjande börjar sprida sig. Projekt som strävar mot miljömässigt hållbar utveckling betraktas numera som rena tillväxt- och konkurrenskraftshöjande projekt. Men mer går enligt följeforskarna att göra för att en sådan koppling ska få fullt genomslag. Flera aktörer måste ta ansvar för att det ska bli verklighet, särskilt statliga myndigheter och regionala utvecklingsaktörer som initierar nya projekt. Vidare konstaterar följeforskarna att det behövs vägar för att säkerställa kunskapsöverföringen från projekten till myndigheter och till de regionala utvecklingsaktörer som initierar nya projekt. Social innovation och socialt företagande Innovativ verksamhet är ett av Europeiska socialfondens fyra programkriterier och används i ungefär hälften av ansökningsomgångarna. Ett område där fondens resurser har skapat innovationer med relevans och potentiella effekter för regional tillväxt är inom vidareutvecklingen av socialt företagande. har som mål att genom produktion av varor och tjänster skapa arbete och att återinvestera vinsterna i företaget. 23Regeringsbeslut , dnr M2010/3479/H. Detta entreprenörskap innebär att människor som står långt från arbets- Skr. 2012/13:154 marknaden får möjlighet att utnyttja sin arbetsförmåga. gångna uppföljningsperioden har Europeiska socialfonden utgjort en experimentverkstad för socialt företagande, till exempel genom nya och innovativa finansieringsformer, metoder för spridning samt former för samverkan. Fonden har också skapat mötesplatser mellan sociala företag och det konventionella näringslivet, vilket potentiellt kan vara fruktbart. Även har finansierat socialt företagande . genomfördes en utlysning med fokus på sociala innovationer och affärsutveckling i arbetsintegrerande sociala företag. 4Strategier, verktyg och metoder för hållbar regional tillväxt Det regionala tillväxtarbetet har ett antal strategiska utgångspunkter som påverkar genomförandet av den nationella strategin. Den nationella strategin och för gäller för samtliga aktörer, de regionala utvecklingsprogrammen för ett visst län och respektive myndighets interna strategi för medverkan i det regionala tillväxtarbetet för den egna organisationen. Strategierna fungerar kraftsamlande i det regionala tillväxtarbetet och gör det möjligt att kartlägga behov och jämka samman dem med tillgängliga resurser. Dessa strategier beskrivs närmare i uppföljningen24 men några saker förtjänar att nämnas här. En trend i de regionala utvecklingsprogrammen är att individorienterade perspektiv tar allt större plats på den regionala arenan. I de regionala utvecklingsprogrammen uttrycks en politisk vilja att det ska finnas en fungerande välfärd, höga natur- och kulturvärden och en dynamisk arbetsmarknad, som tillsammans skapar attraktionskraft. Det är denna attraktionskraft som ska få människor att bo kvar och utvecklas i länen och som ska locka inflyttare, turister och företag. Attraktionskraften blir enligt denna logik i strategierna avgörande för tillväxten i länen. Även på nationell nivå pågår ett arbete med dessa frågor. lanserade regeringen dialogplattformen Attraktionskraft . När så gott som samtliga svenska regioner möter demografiska utmaningar spelar attraktionskraft en central roll. Attraktiva miljöer drar till sig människor och bildar dynamiska miljöer vilket ökar förutsättningarna för regioner att bli ekonomiskt framgångsrika. I flertalet av de regionala utvecklingsprogrammen finns även skrivningar om betydelsen av ett tydligt regionalt ledarskap. Det bekräftar en medvetenhet om behovet av att initiativ tas inom det komplexa tillväxt- 24 Nationell strategisk rapport för 2012 om nationella strategiska referensram: En nationell strategi för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013 , (dnr N2012/6167/RT). 2012/13:154 arbetet regionalt. Det bekräftar också att ett starkt ledarskap inte kommer gratis, utan snarare som ett resultat av medvetna ansträngningar. De nationella myndigheternas medverkan i det regionala tillväxtarbetet och i genomförandet av den nationella strategin utgör en brytpunkt mellan nationella sektorsmål och regionala tillväxtmål, en punkt där nationella riktlinjer möter en tillväxtpolitik byggd på regionala förutsättningar. Som ett resultat av den strategiska uppföljningen 2009 har tolv nationella myndigheter fått i uppdrag att formulera interna strategier för sin medverkan i det regionala tillväxtarbetet. Även en stiftelse, som delvis finansieras av statliga medel, har valt att ta fram en intern strategi. Strategierna är verktyg för att stärka mötet mellan sektorsområden och regionala miljöer och på så vis en utveckling av tvärsektoriell samverkan på nationell och regional nivå. Tabell 1 Nationella myndigheter med interna strategier fördelade per nationell prioritering (Invest )25 Utöver dessa myndigheter har , samt Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ) haft en variant på detta uppdrag, ett särskilt återrapporteringsuppdrag kopplat till förordningen (2007:713) om regionalt tillväxtarbete. Dessutom ligger en stor del av verksamheterna vid och Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, Tillväxtanalys inom ramen för den regionala tillväxtpolitiken och den nationella strategin. Detta kommer till uttryck i såväl instruktion som regleringsbrev och därför ansågs de inte behöva en särskild intern strategi. De interna strategierna är myndigheternas instrument för att förtydliga sin egen utgångspunkt, roll och kompassriktning i det regionala tillväxt- 25 Upphörde , ersatt av , Business . arbetet och beskriver hur myndigheten ser på mötet mellan det egna sektorsområdet och de 21 regionala miljöerna. En analys av de interna strategierna visar att myndigheternas medverkan i det regionala tillväxtarbetet till stor del ska ske genom dialog och samspel samt kunskapsspridning, ofta i samverkan med varandra och regionala aktörer och inte sällan i internationella konstellationer. Utgångspunkten för myndigheternas strategier är den regionala tillväxtpolitikens mål och den nationella strategins fyra prioriteringar. bildade ett samverkansforum för myndigheter med interna strategier för det regionala tillväxtarbetet. Syftet är att stärka samverkan såväl mellan myndigheterna som mellan myndigheterna och den regionala nivån. Decentraliseringen av det politiska ansvaret för den regionala tillväxtpolitiken har lett till ett stärkt regionalt självstyre i tillväxtfrågor. har ett skifte från hierarkisk styrning till flernivåstyrning ägt rum. I en flernivåstyrning handlar det om att bygga relationer och medverka i olika nätverkskonstellationer som territoriella och administrativa gränser korsas. Detta har bland annat lett till ett ökat behov av samordning och koordinering i politikens genomförande. Det handlar bland annat om att samordna den regionala av aktörer samt anpassa sektoriella intressen till en regional kontext. Till sin hjälp i arbetet har dessa aktörer olika verktyg och metoder, bland annat program, dialog och analys. Det finns ett flertal strategier och program på regional nivå som omvandlar visioner och mål i de regionala utvecklingsprogrammen till insatser inom olika sakområden, såväl obligatoriska som frivilliga program. Det regionala tillväxtarbetets komplexitet skapar ett behov av att sortera och strukturera och i detta perspektiv spelar de regionala strategierna och programmen centrala roller för att samordna och kraftsamla aktörer och insatser. Den strategiska uppföljningen innehåller en mer utförlig beskrivning av det svenska programkomplexet samt av olika former av dialog. Då det enbart skett mindre ändringar under den aktuella uppföljningsperioden bedömer regeringen att den redovisningen är aktuell26. Ovan i avsnitt 3 Fyra prioriteringar som fokuserar insatser redovisas också ett antal program och dialogformer kopplade till specifika prioriteringar och de horisontella områdena. Den kunskapsutveckling som sker löpande i det regionala tillväxtarbetet kan grovt förenklat delas in i två delar. Dels det som sker innan strategier och projekt tas fram, som svarar på frågor kring vad som ska göras och på vilket sätt det ska ske. Dels det som sker under och efter genomförandet, som fokuserar på att korrigera kursavvikelser och besvara frågor kring vilka erfarenheter som gjorts och vad som kan förbättras i det 26 Se avsnitt 4.3 i Strategisk rapportering av nationella strategiska referensram: Den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 20072013, (dnr 2009/9779/RT). Även publicerad som Ds 2009:69. 2012/13:154 kommande arbetet. Det förstnämnda betecknas ofta som analys och det sistnämnda som lärande (genom uppföljning och utvärdering). Detta beskrivs mer ingående i den senaste uppföljningen. Två saker kan dock lyftas fram från uppföljningsperioden. Reglab har etablerats av aktörer som arbetar med regional tillväxt som ett forum för systematiskt lärande. Samtliga län har medlemmar, representerade av samverkansorgan och landsting27 Även , Verket för innovationssystem (), Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ) samt Kommuner och Landsting är medlemmar. Reglabs aktiviteter utgår från medlemmarnas behov och sker bland annat i form av lärprojekt. Reglab driver också ett analytikernätverk för alla som arbetar med att beskriva och analysera utveckling och utvecklingsförutsättningar i ett län eller i en nationell myndighet. Med avsikt att stärka lärandet gav regeringen ett uppdrag åt de tillväxtansvariga aktörerna att upprätta planer för uppföljning, utvärdering och lärande av det regionala tillväxtarbetet. En analys28 av planerna visar att ett systematiserat lärande kräver en helhetssyn på utvärdering och lärande. I analysen rekommenderar Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, Tillväxtanalys, bland annat att lärandeplanerna bör vara framåtriktade, att lärandeprocessen bör utvärderas och att ambitionsnivån i insatserna bör diskuteras. Innehållet i lärandeplanerna är ett tydligt resultat av regeringens uppdrag, men arbetet med lärandeplaner har också lett till ett mer processorienterat perspektiv. 27I även kommunförbundet . I fall kommunen. 28Tillväxtanalys WP/PM 2011:31. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsrådet , ordförande, och statsråden , , , Adelsohn , , , , , , Hatt, Ek, , Regeringen beslutar skrivelse 2012/13:154 Strategiskt tillväxtarbete för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning en sammanfattning av Nationell strategisk rapport för 2012