prop · H003172 · 2013-06-18 00:00:00 — I det följande presenteras översiktligt ett urval av projekt inom de åtta områden som regeringen angett som prioriterade i föregående års skrivelse till (skr. 2011/12:145). Av tabell 11 framgår att av beslutade medel () och av de projekt som Arvsfondsdelegationen beslutade om under året har gått till projekt inom de av regeringen prioriterade områdena Tabell 11 Projektfördelning inom de prioriterade områdena Främjande av fysisk och psykisk hälsa Motverka våld, trakasserier och mobbning Föräldrastöd och främjande av ett stärkt Information och tillämpning av FN:s FN:s konvention om rättigheter för personer 4.1.1Exempel på projekt inom de prioriterade områdena som beviljades medel Regeringen har identifierat åtta områden som bör prioriteras vid Arvsfondsdelegationens medelsfördelning. De prioriterade områdena har många beröringspunkter sinsemellan, och ett och samma projekt kan innehålla delar som rör flera områden. Samtliga prioriteringar gäller för fondens tre målgrupper barn, ung- domar och personer med funktionsnedsättning om inget annat anges eftersom de tre målgrupperna har mycket gemensamt och eftersom ett och samma projekt kan beröra fler än endast en av målgrupperna. Regeringen vill i sammanhanget understryka att målgruppen personer med funktionsnedsättning även omfattar vuxna och äldre personer. Utöver nedan angivna områden bör medel liksom tidigare kunna ges till utvecklingsprojekt inom områden som inte kan förutses. Det är angeläget att ge utrymme för organisationernas egna initiativ till utveck- lingsprojekt inom nya områden. Projekt som syftar till ökad delaktighet i kulturlivet genomför ett projekt i tre landskap; att få spela folkmusik på antingen fiol, gituleles, rytmägg, cajuntrummor 2012/13:172 eller elbas. Undervisningen sker på skoltid. Målet är att nå minst 15 000 barn . Utbildningsmaterial ska tas fram inklusive cd, och lärare, musiker m.fl. ska utbildas i metodmaterialet för att säkra lång- siktigheten i projektet. Vidare ska verksamheten filmas, klippas och redi- geras för att därefter fungera som ett marknadsförings- och utbildnings- material för en spridning och fortsättning av projektet. Till hjälp att sprida materialet och att följa upp efterfrågan från barnen har projektet bl.a. kontaktat samtliga musik- och kulturskolor i de tre landskapen och de olika spelmansförbunden. Projekt som syftar till att motverka våld, trakasserier och mobbning Nå vidare hedersförtryck och intellektuell funktionsnedsättning Föreningen I Samhället (TRIS) i är ett projekt som syftar till att öka kunskapen om hur särskoleungdomar utsätts för hedersrelaterat förtryck och våld. Målgrupperna är anställda (pedagoger, elevvårdspersonal, elevassistenter och skolledningar) på gymnasiesär- skolorna. Projektet omfattar metodstöd, anpassade arbetsmodeller och strukturerade samtal, målgruppsinriktad information, dialog och samver- kan samt olika metoder för att påverka attityder och värderingar. FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning Redskapsboden från till vardagsverklighet Projektet syftar till att ta fram en uppsättning arbetsredskap för att kunna förverkliga om rättigheter för människor med funk- tionsnedsättningar. Inom ramen för projektet, som genomförs av Handi- kappföreningarnas Samarbetsorgan (HSO) i län, ska de olika konventionerna brytas ned till checklistor utifrån olika variabler. Verk- tygen ska tas fram genom arbetsgrupper och testas ute i verksamheterna för att senare spridas, i första hand inom . Redskapsboden ska kunna användas av enskilda människor med funktionsnedsättningar, organisationer och företrädare för organisationer, myndigheter, kommuner, företag, etc. Information och tillämpning av Barns röster från A till FN Plan och Nätverket för genomför ett projekt som ska skapa möjligheter för barn att göra sina röster hörda, från den kommunala nivån till FN-nivå. Ett metodmaterial ska utvecklas för att samla in barns åsikter och lyfta deras röster. Det ska utvecklas och utvärderas i samband med lokala aktiviteter med barn och beslutsfattare runt om i . Resultatet av arbetet ska användas av nätverket i tilläggsrapporteringen till . Materialet ska sedan spridas till medlemsorganisationer, andra organisationer, kommuner och landsting. Projekt som syftar till föräldrarstöd och främjande av ett stärkt Projektet riktas till föräldrar med intellektuell funktionsnedsättning och barn med föräldrar som har intellektuell funktionsnedsättning. Sensus , som genomför projektet, har som mål att tillgodose målgruppens behov av en mötesplats där de kan träffa andra i liknande situation/problematik och inte behöva känna sig annor- lunda. Projektet syftar till att öka kunskaperna kring rättigheter och skyldigheter för barnet och som förälder, öppna upp för relationer med andra föräldrar och deras barn, att ge barnen tryggare levnadsvillkor genom att öka föräldrarnas kunskaper om säkerhet. All verksamhet sker i cirkelform eller enskilda programpunkter med tider där de olika aktiviteterna är bestämda. Stödet ska vara individuellt och aktiviteterna anpassas utifrån både föräldrars och barns behov som även medverkar i att bestämma vad som ska göras. Representanter från olika myndigheter, organisationer och föräldrar kommer att vara knutna till projektet. Projekt som syftar till att öka demokrati och delaktighet Projektet som genomförs av () /har som övergripande syfte att motverka att unga med funktionsnedsättning hamnar i marginalisering och utanförskap. Projektet riktar sig till unga med funktionsnedsättning i i åldrarna . Initialt prioriteras unga med utvecklingsstörning för att efterhand utökas till att omfatta alla unga med funktionsnedsättning. Målet är att öka målgruppens delaktighet i samhället genom att skapa ett livskraftigt ungdomsråd för unga med funktionsnedsättning, med möjlig- het för dem att framföra sina åsikter och idéer i direkt dialog med politiker och tjänstemän. Projektets långsiktiga mål är att ungdomarna, via deltagandet i , ska slussas vidare till Ungdoms- fullmäktige. Projekt som syftar till att främja fysisk och psykisk hälsa Webbstöd till unga vuxna som mår dåligt och är självmordsnära Projektet syftar till att dels bygga upp en webbplattform, kallad Själv- mordsupplysningen, med chat, forum, mejlsvar och information om psy- kisk hälsa, dels ta fram ett diskussionsmaterial till gymnasieskolor och ungdomsmottagningar. Målgruppen är unga vuxna i åldrarna som mår dåligt och är självmordsnära. Projektet som bedrivs av Föreningen , , ska samarbeta med internet- företag såsom Google och Facebook för att lansera webben och även sprida kunskapen via rapporter och seminarier. 2012/13:172 Projekt som syftar till att öka tillträde till arbetsmarknaden Västanviks folkhögskola i ska i ett tvåårigt projekt etablera ett socialt företag för döva i behov av arbete eller daglig verksamhet. Mål- grupperna är döva ungdomar, döva med utländsk bakgrund och döva med ytterligare funktionsnedsättning. Målet är att dels sälja tjänster, dels erbjuda kommunen platser i den dagliga verksamheten. Efter det att en inventering har genomförts ska hushållsnära tjänster och tjänster inom djurhållning och trädgårdsarbete utformas. Skolan upplåter mark till ett företag inom fårskötsel som uttalat intresse av att köpa tjänster från det sociala företaget. 4.2Verksamhet till förmån för barn beslutade Arvsfondsdelegationen om fördelningen av till verksamhet för barn , se tabell 12. Det innebär en ökning med jämfört med föregående år. Den största ökningen gäller framför allt ändamålet familjestöd. Tabell 12 Verksamhet till förmån för barn , Satsningen Fördel Barn! Barn i utsatta situationer Förebygga brott, våld och mobbning I bilaga 2 redovisas samtliga organisationer som tilldelats medel samt beviljat belopp till dessa. 4.3Verksamhet till förmån för ungdomar 1225 år beslutade Arvsfondsdelegationen om fördelning av till projekt med målgrupp ungdom, se tabell 13. Jämfört med föregående år innebär det en ökning med (). Den största ökningen jämfört med gäller projektändamålet fritid/idrott. Förklaringen är den stora ökningen av framför allt lokalstöd. Verksamhet till förmån för ungdomar , Skr. Satsningen Vi deltar! Förebygga brott, våld och mobbning Satsningen Fördel Barn! Ungdomar i utsatta situationer I bilaga 2 redovisas samtliga organisationer som tilldelats medel samt beviljat belopp till dessa. 4.4Verksamhet till förmån för personer med funktionsnedsättning beslutade Arvsfondsdelegationen om fördelning av till projekt med målgruppen personer med funk- tionsnedsättning, se tabell 14. Det är en minskning () jämfört med . En orsak till detta är ett minskat antal inkommande ansökningar från landets funktionshindersorganisa- tioner. Det bör i sammanhanget nämnas att mindre än hälften av de pro- jekt som riktar sig till målgruppen drivs av funktionshindersorganisa- tioner. Däremot är målgruppen i en överväldigande majoritet av dessa projekt representerad i form av en eller fler funktionshindersorganisa- tioner, som då är medsökande eller samarbetspartner. Även om inte äldre är en utpekad målgrupp för arvsfonden omfattas äldre personer av många projekt inom målgruppen personer med funk- tionsnedsättning. Det beror på att demens, Alzheimers sjukdom, synned- sättning, hörselnedsättning, rörelsenedsättning och många andra funk- tionsnedsättningar är vanligast förekommande i högre åldrar. Tabell 14 Verksamhet till förmån för personer med funktionsnedsättning, Förebygga brott, våld och mobbning I bilaga 2 redovisas samtliga organisationer som tilldelats medel samt beviljat belopp till dessa. Lokalstödet har haft en markant positiv utveckling , se tabell 15. Framför allt har detta gynnat föreningslivet på mindre orter, som har dragit störst fördel av möjligheterna att få lokalstöd. Exempel på föreningar som fick stöd ur arvsfonden för att bygga lokaler eller anläggningar är , Åre ridklubb, , motorsällskap samt Friskis och Svettis . Beviljade lokalstödsprojekt (mkr) utser och prisbelönar Arvsfondsdelegationen ett eller flera avslutade särskilt framstående projekt som förutom att de är lång- siktiga och nyskapande lyckas bra i att engagera och aktivera flera som kommer i kontakt med verksamheten. Projekten utses till årets Guldkorn. Priset årets Guldkorn 2012 delas ut till följande organisationer och projekt: Narkoswebben belönades med utmärkelsen i kategorin för barn för sitt projekt om en lättillgänglig informationskanal utvecklad av Verksamheten för anestesiintensivvård till- sammans med Barncancerfonden, , Glädjeverk- stan, och för barnanestesi och intensiv vård. Narkoswebben ger barn och föräldrar information om och förberedelse inför en förestående undersökning, behandling eller operation. är narkoswebben en omfattande nationell informations- portal och en världsunik resurs som förmedlar information i lekfulla interaktiva inslag till besökare från ett 30-tal länder . Föreningen blev årets guldkorn i kategorin ungdom. Unga tillhandahåller en verksamhet där unga med erfarenhet från ett destruktivt liv arbetar för att ge unga i riskzon ett alternativ till missbruk och kriminalitet. Verksamheten förebygger återfall genom att skapa hållbara sociala nätverk. är Unga en etablerad riksorga- nisation med 4 regionala Unga KRIS-råd och 15 lokalavdelningar. Verksamheten består bland annat av föreläsningar på skolor, läger, kontaktverksamhet och besöksverksamhet på SIS-institutioner, ungdoms- häkten och anstalter. Priset i kategorin personer med funktionsnedsättning tilldelades Konst- och filmprojektet = Göra livlig vilket genomfördes av före- ningen Animation i samarbete med äldre på seniorboendet och servicehuset i kommun. Animera = Göra livlig stimulerar äldre genom att bygga ett filmprojekt kring deras egen verklighet och fiktion. Det är deltagarnas egna idéer som dramatiseras och animeras. Årets Guldkorn i kategorin lokalstöd tilldelades som har byggt om inredningen i idrottshallen Dalhallen och skapat nya förutsättningar för barn och ungdomar, med eller utan funktionsnedsättning, att delta i verksamheten. Anpassningen minimerar risker och maximerar möjligheterna till en innehållsrik och meningsfylld fritidsaktivitet. 5Fördelning av stöd genom särskilda satsningar Arvsfondsdelegationen kan avsätta medel ur Allmänna arvsfonden för ett visst ändamål genom en så kallad särskild satsning. Särskilda satsningar består av ett antal projekt som hålls samman genom 2012/13:172 en gemensam extern utvärdering och vissa andra specifika stödinsatser för de deltagande projekten. I övrigt gäller samma krav som för övriga projekt. beslutade Arvsfondsdelegationen att genom- föra två särskilda satsningar inom områdena barns och ungdomars inflytande och delaktighet (se nedan). Satsningarna lanserades och avslutades . fördelades nästan på totalt 97 projekt inom ramen för de särskilda satsningarna, jämfört med nästan på totalt 112 projekt året innan, se tabell 16. Fördelning av stöd 2012 genom särskilda satsningar, Satsningen Fördel barn syftar till att utveckla och pröva arbetsformer, metoder och verktyg som främjar delaktighet och inflytande för barn upp Satsningen omfattar såväl lokal- som projektstöd. Inom satsningen ska projekt som verkar främjande och stärkande för barn i särskilt utsatta situationer eller som är i risk att hamna i utsatta situationer prioriteras och samverkan mellan ideell sektor och offentliga En förhoppning var att satsningen skulle leda till ökad kunskap och medvetenhet om barnets rättigheter enligt konventionen om barnets rättigheter, , bland såväl barn som vuxna. Projekt som har beviljats stöd inom satsningen kan löpa på i upp till tre De nya projekt som beviljades stöd kommer att kunna pågå till 2015. Fördel barn omfattar 77 projekt i beviljade medel . ligare intecknat för projektens avslutande år. att satsningen i sin helhet sannolikt Samtliga projekt som fått stöd prövar nya metoder eller arbetsformer som leder till ökad delaktighet och inflytande för barn. Majoriteten av de beviljade projekten sker i samarbete mellan ideell sektor och offentliga huvudmän, exempelvis kommunen på orten. Det finns också flera exempel på projekt som har ett upparbetat samarbete med skolor, folkhögskolor, högskolor och universitet för att utveckla metoder och sprida resultat. Satsningen har i huvudsak bidragit med finansiering till mindre föreningar, även om större aktörer så som Röda Korset, , Plan med flera haft flera initiativ inom satsningen. Exempel på ett projekt som främjar och stärker barn i utsatta situationer är projekt barn och unga blir insatta och delaktiga i fritidsverksamheten (). Projektet bygger upp Skr. 2012/13:172 ett socialt skyddsnät kring barn och unga som befinner sig i riskzon för att hamna snett och gör dem delaktiga i fritidsverksamheten. Ett brett samarbete med socialförvaltning, parklekar, polis och skolor har gett starka och tydliga resultat. Inom satsningen bedrivs också flera projekt inom kulturområdet, fram- förallt med anknytning till musik, teater och annan skapande verksamhet för yngre barn. Bland annat har ett förskole- projekt de kallar Ipana Impro, som inkluderar alla finskspråkiga förskolor i sitt arbete med att gestalta berättelser och låta barnen utveckla sitt kulturarv och hemspråk. Vi deltar är en särskild satsning på ungdomsprojekt som utvecklar nya metoder, modeller och mötesplatser för dialog kring demokrati, del- aktighet och mänskliga rättigheter. Projekt som har beviljats stöd inom satsningen kan löpa . De nya projekt som beviljades stöd kommer därför att kunna pågå . Projekt som ingår i satsningen ska bidra till att ungdomar mellan får bättre möjligheter att påverka sam- hället och sin egen livssituation. Särskilt prioriterade är projekt av och med unga i utsatta situationer och unga i stadsdelar eller glesbygd med ett brett utanförskap. beslutade Arvsfondsdelegationen om fördelning av inom ramen för satsningen. Det innebär att totalt nästan har beviljats . Inom satsningen finns både små lokala utvecklingsprojekt och stora nationella. Många av projekten fokuserar särskilt på unga med funk- tionsnedsättning, unga med utländsk bakgrund och unga i utanför- skapsområden eller i utsatta situationer. När det gäller den geografiska spridningen genomförs majoriteten av projekten i stora eller mellanstora städer. Inför ansökningsomgången välkomnades därför särskilt ansökningar från småorter och glesbygdsområden. Inför sats- ningens sista ansökningsomgång uppmanades föreningar att ansöka om medel till ungdomsprojekt som verkar för att förebygga att ungdomar utvecklar ett antidemokratiskt beteende eller ansluter sig till antidemokratiska grupperingar. I flera projekt bygger unga upp och utvecklar egna mötesplatser, på sina egna villkor men med stöd av omgivningen. Ett exempel på den typen av projekt är ungdomshuset Kåken som drivs av föreningen i . Syftet med projektet är att skapa ett kreativt, tryggt och socialt forum för ungdomar i form av ett ungdomshus som samlar en mängd olika verksamheter. Många av verksamheterna drivs av ungdomarna själva som har tillgång till trygga, stödjande vuxna. Projektet har nära samarbete med kommunen, arbetsförmedling, ungdomsmot- tagning, andra föreningar, etc. Verksamheten är ämnad att främja ung- domars psykiska hälsa, bryta utanförskap, överbrygga sociala och kultu- 2012/13:172 rella barriärer och ge arbetslösa ungdomar en möjlighet att få ett bättre fotfäste på arbetsmarknaden. En del projekt handlar om demokrati och mänskliga rättigheter men tar avstamp i idrott eller kultur, något som bidrar till att tillgängliggöra och göra temat begripligt. Projektet som drivs av i nära samarbete med en lokal somalisk ungdomsförening, är ett sådant exempel. Projektet syftar till att öka kunskapen om demokrati och mänskliga rättigheter genom ett arbetssätt där dessa frågor vävs in i ett konstnärligt skapande. Målen med projektet är att skapa ett nätverk av unga, att använda konst som uttrycksmedel samt att öka ungdomars kunskap och förmåga att reflektera kring frågor om demokrati, jäm- ställdhet, integration och yttrandefrihet. Bland projekt som mera generellt fokuserar på demokrati, värdegrund och mänskliga rättigheter finns även projekt inom områdena religions- dialog, hbtq-frågor, drogförebyggande och ickevåldsarbete. Ett exempel på detta är projektet för som drivs av Stiftelsen i samarbete med ett antal trossamfund. Projektet har inriktning på interreligiöst dialogarbete med och av unga i syfte att motverka främlingsfientlighet och extremism. Projektet genomförs vid i , och . Målet är att ta fram meto- der för hur interreligiöst dialogarbete kan bedrivas tillsammans med unga med olika religiös eller sekulär bakgrund. 6Kommunikation, uppföljning, utvärdering och erfarenhetsspridning Arvsfondsdelegationen använder i än större utsträckning än tidigare digitala kanaler för den externa kommunikationen för att minska användandet av trycksaker. Arvsfondsdelegationens tillgänglighetsan- passade webbplats hade ungefär 9 800 besök i genomsnitt , se tabell 17. lanserades en mötesplats på nätet, en community, för arvsfondsprojekt, ideella föreningar och andra som intresserar sig för arvsfonden. Det genomsnittliga antalet unika besökare på arvsfondens community var 1 524, en ökning med cirka 500 unika be- sökare . tillkom 212 nya projekt och communityn hade ca 500 projekt. Ungefär 1 500 personer har sedan starten blivit medlemmar på communityn, av dessa är ungefär 1 050 aktiva. Tabell 17 Antal besök på arvsfondens webbsida i snitt Antal besök i snitt Arvsfondsdelegationen har bjudit in kommunala tjänstemän som arbetar Skr. 2012/13:172 med bland annat föreningsstöd till två informationstillfällen . Av tabell 18 framgår att totalt 99 tjänstemän från hela landet fick infor- mation om arvsfondens verksamhet, om vilka kriterier som gäller och om vilka krav Arvsfondsdelegationen ställer på projekt för att bevilja stöd. Tjänstemännen utbildas till ambassadörer för arvsfonden och sprider därefter informationen vidare till föreningar i sin kommun via webb, nyhetsbrev, möten och personliga kontakter. Utvärderingar visar att informationstillfällena har varit uppskattade av de kommunala tjänste- männen. Antal kommuntjänstemän som deltagit vid arvsfondens Arvsfondsdelegationen har vid ett antal tillfällen gett orga- nisationer och enskilda personer möjlighet att lära sig mer om arvs- fondens kriterier och testa sina idéer via kansliets handläggare för att få kunskap om huruvida de riktar sig till rätt målgrupp och följer fondens kriterier. har olika kommunikationsaktiviteter genomförts i , och , län som har fått relativt lite medel ur arvsfonden. Informationsträffarna har resulterat i att fler projekt än tidigare fått stöd ur fonden och att utdelade medel ökat i de besökta länen. Se tabell 19. Tabell 19 Utdelade medel före och efter arvsfondens informationsträff i länet, kronor *2 001 000 **1 261 000 *) Ej avslutad period, 7 öppna ärenden **) Ej avslutad period, 10 öppna ärenden arrangerades även för nya projekt- ledare. Deltagarna fick bland annat information om arvsfondens verk- samhet och om vilka krav Arvsfondsdelegationen ställer på projekt som får stöd när det gäller information, utvärdering, uppföljning och redo- visning. I Arvsfondsdelegationens uppgifter ingår att ha en samlad strategi för uppföljning och utvärdering av stöd som beviljats. Utvärderingsverksamheten bedrivs genom att delegationen anlitar etablerade utvärderare och forskare för att följa projekten. Därmed kan resultaten, förutom att synliggöra de kunskaper och erfarenheter som organisationer och föreningar skaffar sig i projekten, också tas till vara inom forskningen. De forskare som anlitas representerar en rad olika forskningsdiscipliner som antropologi, statskunskap och socialpsykologi. Organisationer och föreningar som beviljas stöd ur Allmänna arvsfonden ska efter varje avslutat projektår redovisa projektet. De avslutade projek- tens slutredovisningar granskas och kategoriseras i fyra olika grupper utifrån den egna slutredovisningen och i kompletterande diskussioner med kansliet. Syftet med slutredovisningarna är inte att bedöma om projekten är bra eller dåliga, utan att ge kunskap om vilka spår och resultat som arvsfondsmedlen lämnat. Arvsfondsdelegationens kategorisering av projekt 2012 Kansliets genomgång av de 107 slutredovisningar som inkom utmynnar i följande kategoriseringar av i vilken omfattning verksam- heten lever vidare eller projektets resultat används efter det att finan- sieringen ur arvsfonden upphört. Genomgången sammanfattas i tabell 20 nedan. Projekt som inte lämnar några spår lyckades fem av de redovisade projekten inte genomföra den verksamhet de hade beviljats medel för. Enligt organisationernas redo- visningar berodde detta på att projekten haft problem att nå målgruppen och på att tillräcklig erfarenhet för att driva projekt har saknats. Svårigheter med att få till samarbete med planerade samarbetspartner har också varit en bidragande faktor. Projekt som genomfört den verksamhet som planerats I denna kategori återfinns de projekt som har gjort precis det som stod i deras projektplan. Till kategori 2 hänförs 35 projekt. Majoriteten av dessa projekt handlar om att utifrån erfarenheter från målgruppen ta fram och sprida information och kunskap om exempelvis det svenska skol- systemet till familjer med invandrarbakgrund, en modell för hur man kan använda personligt ombud eller en film om familjehemsplaceringar inom fosterbarnsvården. Dessa projekt har genomförts men har vid redo- visningstillfället inte lämnat några synliga spår i det fortsatta arbetet. Även om de aktiviteter som genomförts inom projektet inte längre finns kvar kan de verksamheter som bedrivits under projektets gång ha varit av stor vikt för dem som varit delaktiga exempelvis för de unga män och kvinnor som tillsammans med professionella skapat egna berättelser och filmer för att gestalta sin verklighet och sina framtidsvisioner. Erfarenheterna från projekten lever vidare