prop · H1031d7 · 2013-09-18 00:00:00 — om att lansera den framåtblickande Helsinki+40 agendan som handlar om att fördjupa som säkerhetsgemenskap. värnar genomförande av åtaganden och principer samt ett brett deltagande i processen som även omfattar civila samhället. har fortsatt att prioritera den mänskliga dimensionen inom och har haft rollen som EU:s lokala samordnare för mediefrihetsfrågor och i den egenskapen fått till stånd ett stort antal viktiga EU-uttalanden i Permanenta råd. har ställt personal till förfogande för tjänster i sekretariatet, institutionerna och fältmissionerna och bidragit till att utveckla verksamhet, samt bidragit med observatörer till valobservatörsinsatser. har vidare gett stöd till konfliktförebyggande projektverksamhet med fokus på främjande av demokrati, mänskliga rättigheter, mediefrihet. I en skrivelse som överlämnades till redogörs för verksamheten inom och (skr. 2012/13:185). bedriver ett viktigt och värdefullt arbete för att främja de europeiska värderingarna om respekten för de mänskliga rättigheterna, demokrati och respekt för rättsstatens principer. har aktivt stött generalsekreterarens reformsträvanden och medverkat till ökat fokus i program och budget på kärnområdena – respekt för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer. En omfördelning av resurser med inriktning på kärnverksamheten är en viktig del av reformagendan. bidrar som medlemsstat till ordinarie budget, delbudgetar samt budgetarna för vissa partsavtal. skedde en övergång till tvåårscykler för program och budget. EU:s anslutning till för mänskliga rättigheter (ECHR) är av stor betydelse för fri- och rättighetsskyddet i . nåddes en preliminär överenskommelse mellan om ett utkast till anslutningsavtal. Utkastet ska remitteras såväl till och som till och innan det kan bli aktuellt för ministerkommittén att anta anslutningsavtalet. Inom MR-inriktade verksamhet har bl.a. engagerat sig i arbete för minoriteters rättigheter genom stöd till samarbetet mellan och (European and ). Inom området för hbt-personers rättigheter har varit drivande i antagandet av en rekommendation mot diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet. delfinansierar ett treårigt projekt som löper ut och som syftar till att aktivt stödja rekommendationens genomförande i sex olika medlemsstater – , , , , och . Projektet är av pilotkaraktär och ett led i att stärka hbt-personers rättigheter i . Samtliga åtgärder inom projektet är anpassade efter situationen i respektive land. I projektet är även ett hållbarhetsperspektiv viktigt, länderna ska själva kunna bygga vidare på de aktiviteter som genomförs. I en skrivelse som överlämnades till redogörs för verksamheten inom och (skr. 2012/13:184). Grunden för partnerskap med Nato är medlemskapet i Partnerskap för Fred (PfF) och det (). samarbete med Nato har omfattat bl.a. politisk dialog, deltagande i Natoledda insatser i och Kosovo, samt samarbete kring militär förmågeutveckling. har särskilt fokuserat på att upprätthålla den framtida förmågan till samverkan med Nato i krishanteringssammanhang inför att nuvarande insatser fasas ut. deltog vid i , som bland annat syftade till att främja Natos partnerskap med icke-allierade partnerländer. är det främsta multilaterala forumet för frågor som rör den arktiska regionen. Rådet bedriver ett viktigt arbete med tyngdpunkt på miljö och klimatfrågor. är i en dynamisk period där det stärks såväl politiskt som institutionellt. var –2013 ordförande i , vilket avslutades med ett utrikesministermöte i . kan under ordförandeskapet notera flera viktiga framgångar på miljöområdet. Detta underlättades genom att arrangerade det andra arktiska miljöministermötet sedan etablerandet av . På ministermötet i fattades beslut om att initiera arbete för att utveckla ett avtal eller annan överenskommelse för att minska utsläppen av sot och metan i . Ministrarna beslutade om planer för bevarande av biologisk mångfald och att utveckla havs- och ekosystembaserad förvaltning i . En vetenskaplig rapport om havsförsurning presenterades. Vid Arktiska rådets möte i undertecknade ministrarna även ett avtal om beredskap mot och bekämpning av oljeutsläpp samt beslutade att anta sju nya observatörer till rådet. Därtill har under svenskt ordförandeskap stärkts med ett ständigt sekretariat i , en permanent budget och en kommunikationsstrategi. har också lanserat ett projekt om naturens och samhällens motståndskraft och även initierat arbete om företagens sociala ansvar i . Som medlemsstat i bidrar till den ordinarie budgeten om maximalt 125 , samt med ett frivilligt bidrag om till två arbetsgruppers sekretariat (PAME och CAFF). Därutöver bidrar på projektbasis till olika forskningsprojekt som pågår i . Ett av dessa är det svenska miljöprojektet som bedrivas av . har en unik ställning som kunskapsorganisation och forum för politisk dialog, erfarenhetsutbyte och analys inom ett stort antal politikområden samt framtagande av rekommendationer, riktlinjer och policys. Mot bakgrund av den ekonomiska och finansiella krisen har påbörjat ett arbete kallat NAEC (New Approaches to Economic 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 Challenges) för att bredda och förbättra sin analyskapacitet inom en rad områden. NAEC rymmer ett stort antal projekt med det övergripande målet att bidra till högre inkluderande tillväxt och välbefinnande. har påbörjat ett projekt med understöd av G20 och G8 för att motverka skattebaserosion och flyttning av vinster, Base Erosion and Profit Shifting (BEPS). Arbete med bl.a. förnyelse genom innovation och med grön tillväxt har intensifierats. Anslutningsprocessen med har fortsatt. Diskussioner pågår om ytterligare utvidgning. externa relationer blir allt viktigare, särskilt ansträngningarna att fördjupa samarbetet med tillväxtländerna , , , och . har lämnat viktiga bidrag till arbetet inom G20, inte minst inom sysselsättnings-, jordbruks- och handelsområdet. En strategi för att främja yrkesutbildning finns – liksom en strategi för organisationens arbete med utvecklingsfrågor där samstämmighet för utveckling är en viktig del i genomförandet. Forskning om säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning har forskning, utredningar och andra insatser rörande säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning fortsatt genomförts med statlig finansiering av svenska och utländska forskningsinstitut. Denna verksamhet har bidragit till att belysa frågekomplex av intresse för svensk utrikespolitik och till ökad kunskap och debatt kring aktuella frågor. Delar av verksamheten har bidragit till utformningen av svenska initiativ och positioner i internationella fora. Utrikespolitiska institutets (UI) forskning utgör en förutsättning och kunskapsbas för institutets informations- och programverksamhet. UI:s forskning bidrar även med idéer och förslag till som kan bidra till utformningen av svensk utrikes- och säkerhetspolitik. har UI bland annat analyserat eurokrisens inverkan på EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik, kartlagt EU:s roll som extern säkerhetsaktör samt fungerat som samordningsram för arbetet med en europeisk global strategi. UI:s forskning och inte minst dess arbete med den globala 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 strategin har bidragit till att upprätthålla ett globalt kontaktnät samt stärkt UI:s roll som partner gentemot internationella tankesmedjor i utrikes- och säkerhetspolitiska frågor. () har löpande bistått UD i arbetet med aktuella nedrustnings- och icke-spridningsfrågor inom ramen för icke-spridningsfördraget (NPT) och internationella atomenergiorganet (), inte minst genom fortsatt bevakning och analys av den kärntekniska utvecklingen i länder som och . FOI driver även det nationella datacentret i enlighet med åtaganden enligt provstoppsavtalet (CTBT). Omfattande expertstöd till UD har lämnats även på områdena biologiska och kemiska vapen och rymd- och missilfrågor. Expertstödet från FOI har på ett värdefullt sätt bidragit till att bredda och fördjupa sakunderlaget i regeringens arbete med nedrustnings- och icke-spridningsfrågor. internationella fredsforskningsinstitut () har fortsatt bedrivit forskning inom områdena nedrustning, icke-spridning, militära utgifter och regional säkerhetspolitik. har spridit information och skapat opinion, både nationellt och internationellt, genom rapporter, seminarier, databaser och den internationellt välkända årsboken. SIPRI:s forskningsresultat har även utgjort bidrag till UD:s arbete inom säkerhetspolitik, nedrustning och icke-spridning. förvaltar anslagsposten Information och studier om säkerhetspolitik och fredsfrämjande utveckling, den så kallade Fredsmiljonen. Fredsmiljonens syfte är att bredda debatten genom att öka deltagandet inom det civila samhället. Svenska organisationer och stiftelser kan ansöka om medel från Fredsmiljonen för verksamhet som syftar till att främja information och studier om fredsfrämjande, nedrustning och säkerhetspolitiska frågor. har Fredsmiljonen finansierat projekt inom kategorierna civil samverkan, konflikthantering, utrikespolitiska frågor samt nedrustning, inklusive kärnvapenfrågan. Det har bland annat resulterat i utbildningsinsatser för unga i kärnvapenfrågor och att har etablerat ett nätverk mot kärnvapen. Verksamheten inom det nordiska samarbetet har fortsatt att utvecklas och fördjupas. Regeringssamarbetet inom är det officiella samarbetet mellan de nordiska länderna och de tre självstyrande områdena , och och har bidragit till att knyta våra länder närmare varandra. omfattar tio fackministerråd och har en verksamhet som spänner över i stort sett hela . Ordförandeskapet roterar mellan de fem nordiska länderna. var ordförande och hade valt den nordiska välfärden som prioriterat tema. övertog ordförandeskapet i . Arbetet var således i hög grad inriktat på att planera och förbereda det stora antal möten, konferenser och aktiviteter som ska genomföras under det svenska ordförandeåret. Därutöver presenterades ett flertal sektorsprogram. Det svenska ordförandeskapsprogrammet Den nordiska modellen i en ny tid presenterades av statsministern på session i . Programmets centrala teman är kampen mot arbetslöshet och utanförskap, det gemensamma nordiska arbetet för ökad konkurrenskraft och ett hållbart samhälle, samt frågan om hur vi hanterar våra demografiska utmaningar när allt färre ska försörja allt fler. strävar efter att förstärka Nordiska ministerrådets roll som politiskt instrument för de nordiska regeringarna. På svenskt initiativ enades länderna om att, inom befintliga ramar, upprätta en särskild prioriteringsbudget som ska ge det innehavande ordförandelandet större utrymme att initiera nya nordiska initiativ och satsningar. presenterade som blivande ordförandeland fyra nya nordiska projekt med lansering : en satsning på nordiskt samarbete mot ungdomsarbetslöshet och utanförskap, ett nordiskt samarbetsprojekt för gruvnäringen, ett projekt om att mäta utsläpp från kortlivade klimatpåverkande luftföroreningar samt en nordisk satsning på arbetsplatsförlagt lärande. Ett omfattande projekt var Nordiska ministerrådets arbete för att bistå ledande kulturinstitution, , i förberedelserna inför den omfattande i D.C. Nordic Cool är sannolikt den största nordiska kultursatsningen i utlandet någonsin med 750 medverkande nordiska artister och med uppskattningsvis drygt 200 000 besökare. Under och den nordiska samarbetsministern vilar ansvaret för att samordna de högt prioriterade gränshindersfrågorna. genomfördes i samtliga nordiska parlament särskilda temadebatter om gränshinder. Vid den nordiska sessionen i redovisade de nordiska samarbetsministrarna ett stort antal lösta gränshinder. Bland de avlägsnade hindren fanns en ändring i den svenska trafikförordningen för att möjliggöra för tunga lastbilar att passera på väg till ett annat nordiskt land. Dialogen och samverkan med och svenska delegation har varit omfattande. genomfördes i en temasession om Arktiska frågor. höll en temasession i om utrikes-, säkerhets- och försvarspolitik samt civil samhällssäkerhet. Det bilaterala nordiska samarbetet har varit omfattande. Särskilt betydande har samarbetet med varit då aktivt arbetat för att stödja EU- medlemskapsprocess. har varit ordförande i . har också övertagit rollen som samordnare av det nordiska och det nordisk-baltiska utrikes- och säkerhetspolitiska samarbetet. har lämnat över ordförandeposten i Helsingforskonventionen (HELCOM) till . Svenska medborgare och personer som likställs med svenska medborgare har erhållit hjälp av när de råkat i nöd 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 utomlands eller befunnit sig i krisdrabbade områden. Många har fått hjälp direkt av utlandsmyndigheter utan inblandning av departementet. Antalet konsulära ärenden är fortsatt stort. Information till allmänheten om har fortsatt varit en omfattande uppgift. Ett koncept för större simuleringsövningar av utlandsmyndigheter har tagits fram tillsammans med Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Krisövningar har genomförts vid ambassaden i samt tillsammans med Kansliet för krishantering vid ambassaden i inför . Målet för de statliga insatserna för information om i utlandet är att öka kunskapen, intresset och förtroendet för i utlandet och därigenom bidra till en ökad sysselsättning samt hållbar global utveckling. Insatserna ska bidra till en ökad internationell samverkan inom en rad områden. Uppdragen spänner över utrikes-, bistånds- och utbildningspolitik. Verksamheten genomförs framför allt av , som finansieras via anslag 1:9 , och svenska utlandsmyndigheter, som i detta arbete finansieras via anslag 1:10 Information om i utlandet, och berör områden som kultur, samhälle, utbildning och forskning, näringsliv och innovation samt demokrati och global utveckling. Huvuddelen av Svenska institutets Sverigefrämjande arbete sker inom två av institutets verksamhetsområden: Skapa intresse och förtroende för och Talangmobilitet. Institutets Sverigefrämjande verksamhet utgår från bilden av i de länder där institutet verkar. Sverigebildsanalys och målgruppsanalys sker löpande och utgör centrala ingångsvärden i såväl enskilda satsningar som i övergripande planering och dimensionering av verksamheten. Tematiskt har institutet prioriterat insatser inom följande teman: kultur och kreativitet, hållbarhet och miljö, svenska samhällslösningar samt innovation och näringsliv. Svenska institutets publika verksamhet innefattar Sverige-kommunikation via digitala kanaler och tryckt information, journalistbesök och strategiskt arbete mot utländska medier, 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 evenemang samt relationsskapande möten. Målet är att skapa intresse, dialog och uppmärksamhet för och svenska kompetenser i andra länder genom relevanta aktiviteter. Inom Talangmobilitet är målsättningen att attrahera talangfulla studenter, forskare och medarbetare från andra länder för att behålla tätposition inom forskning och innovation och därmed bidra till en långsiktig tillväxt. Insatserna består bland annat av stipendier, utbyte mellan institutioner och enskilda i och utlandet, stöd till internationell svenskundervisning och att marknadsföra som en destination för studier och arbete. har en strategi för ett integrerat arbete inom verksamhetsområdet tagits fram, vilket ytterligare skapat positiva synergieffekter mellan verksamhetens olika insatser. har och de svenska utlandsmyndigheterna genomfört ett stort antal aktiviteter runt om i världen. Särskilda satsningar har gjorts inom kulturella och kreativa näringar och inom innovationsområdet, inte minst genom den mobila utställningsplattformen innovative , som presenterats i och , , och och som totalt besöktes av 30 000 personer. har varit samordnande för både och . Enbart inom har aktiviteter i 65 länder genomförts. Sammanlagt genomförde institutet 19 större evenemang som turnerade till olika utlandsmyndigheter och presenterades . Insatserna har i utvärderingar fått genomgående höga betyg. Utlandsmyndigheternas Sverigefrämjandearbete har också haft ett särskilt fokus riktat mot de kreativa näringarna och handelsministerns främjarkalender. Genom främjarkalendern koordineras alla svenska utlandsmyndigheters främjandeinsatser tidsmässigt och tematiskt. Kopplat till främjarkalendern har exempelvis Musikexportpriset delats ut och evenemanget Storytellers of genomförts för att öka uppmärksamheten kring svensk musik respektive den svenska litteraturens framgångar i världen. Satsningarna på information om genom sociala medier har varit fortsatt framgångsrikt och antalet besökare på institutets nio digitala plattformar har ökat, bara den kinesiska plattformen Sweden.ch har ökat . Lanseringen av den arabisktalande versionen av , där både teknik, innehåll och design är anpassat efter regionala förutsättningar, har fått ett stort genomslag med över 236 000 unika besökare . Webbplatsen , som är ett centralt redskap att marknadsföra som studiedestination har inom sina fyra olika språkversioner (arabiska, engelska, kinesiska och ryska) ökat med ca 240 000 besökare till cirka 1 844 000. Institutet är generellt särskilt framgångsrikt i sitt arbete med digitala och sociala medier, något som bidrar till att hålla kommunikativt i framkant och stärker arbete inom offentliga diplomati. I detta sammanhang kan nämnas institutets och Visit satsning på Curators of på Twitter som blivit en global succé och vunnit över 29 internationella och nationella utmärkelser. Sverigefrämjandet i utlandet berör även utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning och utgiftsområde 24 Näringsliv Utrikeshandel, handels- och investeringsfrämjande. Det övergripande målet för anslag 1:11 Samarbete inom är att främja integration och samverkan kring . Utfallet för det svenska stödet till samarbete inom 2012 var . Av utfallet ska avräknas biståndsramen - detta innefattar insatser inom ramen för Svenska institutets (SI) verksamhet. Genom Östersjösamarbetet finansierades SI:s Östersjösamarbete, insatser i avseende demokrati, mänskliga rättigheter och miljö, samt insatser inom ramen för Östersjöstaternas råd, Nordliga dimensionen, och . Samarbetet har bidragit till ökad integration och ökad samverkan. Regeringens övergripande bedömning är att Östersjösamarbetet överlag har gett goda resultat. Nedan följer i korthet en sammanfattning av de resultat som det svenska Östersjösamarbetet har bidragit till. övergick Sidas Östersjöenhet till (). Den övergripande bedömningen är att insatserna genom SI inom ramen för samarbetet i har visat på goda resultat. Integreringen av enheten i myndighetens strukturer har fortsatt och verksamhetens effektivitet förväntas öka. Målet med SI:s samarbete i är att utveckla relationer och stödja samarbeten som främjar en ekonomiskt, miljömässigt och socialt hållbar tillväxt, konkurrenskraft och utveckling i och dess närområde. Samarbetsländerna inom ramen för Östersjösamarbetet är , , , , (främst nordvästra ), , , samt och (endast akademiskt samarbete). Genom SI:s Visbyprogram har stöd fördelats till akademiska och forskningsbaserade samarbeten. Regeringens bedömning är att Visbyprogrammets övergripande mål har uppfyllts väl. Programmet har bidragit till ett brett erfarenhetsutbyte mellan länderna inom samt med EU-länder och länder utanför EU. Resultaten bedöms som långsiktigt positiva. SI:s nya program Tematiska partnerskap ska främja ett aktivt deltagande och samspel mellan fler nya regionala aktörer kring från statlig sektor, forskning, civila samhället och näringslivet inom områdena hälsa, miljö, energi, regional utveckling och innovationer. Ett exempel på detta är projekt där svenska, vitryska och litauiska jordbrukare utbyter erfarenheter kring utvecklandet av ekologiskt jordbruk som hållbar turistdestination. Svenska institutets ledarskapsprogram har i hög utsträckning bidragit till att skapa långsiktiga relationer och bygga varaktiga aktiva nätverk mellan framtida ledare i regionen. Programmet har också bidragit till deltagarnas ökade kunskap om Corporate Social Responsibility (CSR), ledarskap, affärsutveckling och innovation. Det norska ordförandeskapet i har arbetat för en miljömässigt hållbar ekonomisk och industriell utveckling och fört vidare inriktningen från det svenska ordförandeskapet. En uppskattad konferens om råvaruutvinning och urfolks rättigheter har 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 I miljöarbetsgruppen (WGE) är en prioriterad fråga för det kommande ordförandelandet att utarbeta en klimatplan för regionen. Klimatplanen hanterar bl.a. frågan om att minska förekomsten av kortlivade klimatpåverkande luftföroreningar. Verksamheten inom Östersjöstaternas råd (– ) har genomförts under tyskt följt av ryskt ordförandeskap. Under det tyska ordförandeskapet gavs Östersjösamarbetet betydande uppmärksamhet och genomfördes i Berlin Östersjödagar som bestod av ett stort antal seminarier, workshops, kulturaktiviteter m.m. på Östersjötemat. genomfördes Östersjötoppmötet i med förbundskansler som värd. Även flera viktiga initiativ har tagits, såsom inrättande av ett moderniseringspartnerskap för , klimatanpassningsprojekt samt etablerande av en projektstödsfacilitet och ett projektfinansieringsinitiativ för underlättande och befrämjande av projektfinansiering i . Det ryska ordförandeskapet har fört dessa initiativ vidare och även satsat på fortsatt arbete mot människohandel i regionen. Den andra fasen av det av ledda högskoleprojektet i har också inletts, vars syfte är att uppgradera undervisningen i enlighet med internationell standard och Bolognaprocessens principer (är ordförande i projektets styrgrupp). stöd till inriktar sig på demokrati och mänskliga rättigheter samt miljöinsatser. Stödet kanaliseras främst genom Sida, samt en mindre del av demokratiinsatserna genom SI. Inom stödet för demokrati och mänskliga rättigheter har följande tre verksamhetsområden prioriterats: Stärkt yttrandefrihet, Ökad respekt för och efterlevnad av kvinnors och mäns lika rättigheter och möjligheter samt Medborgarnas ökade insyn, inflytande och deltagande i demokratiska processer. Stödet inom miljöområdet sker genom finansiering av investeringar i syfte att uppnå gränsöverskridande miljöförbättringar, inklusive utsläppsminskningar till . Stödet kanaliseras i huvudsak via internationella 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 5 finansiella institutioner (IFI) och då framför allt Europeiska (). Samarbetet innebär att svenska gåvomedel kombineras med lånemedel från banken. Ett viktigt instrument för detta stöd är det multilaterala ramverket NDEP (Nordliga dimensionens miljöpartnerskap), där även är delaktig. De multilaterala ramverken medger ett helhetsgrepp på miljöutmaningarna som annars inte skulle vara möjligt. Stödet sker också genom andra IFI, t.ex. Nordiska investeringsbanken (NIB) där bidrar till en energieffektiviseringsfond. Andra bidrag ges till NEFCO (Nordiska miljöfinansieringsbolaget) som bland annat finansierar mindre miljöprojekt i nordvästra . Samverkan med IFI ger många fördelar. Förutom helhetsgreppet på miljöutmaningarna, så bidrar gåvomedlen till att generera annan finansiering, ofta större än vad enbart bilaterala bidrag skulle ge. Samverkan inom t.ex. NDEP kombineras också med insatser för institutionella reformer. Tillsammans med kapacitetsuppbyggnad är investeringarna därför också långsiktigt hållbara. Stödet har bidragit till ökade investeringar inom avfallshantering och fjärrvärme samt utbyggnaden av reningsverk i tätorter i nordvästra , vilket leder till minskade utsläpp av bl.a. fosfor och kväve i . Två större NDEP-insatser är reningsverket i och det s.k. i . Båda syftar till att minska utsläppen till . i möter dock vissa svårigheter och är kraftigt försenat, bl.a. pga. tidskrävande hantering av de ryska myndigheterna och felaktig upphandling. Även projektet i är i viss grad försenat. Regeringens bedömning är trots detta att det svenska stödet till miljöinvesteringar i leder till avsevärda miljöförbättringar i regionen. Regeringens övergripande bedömning är att det samlade resultatet av insatserna, trots de svåra förutsättningarna i , är goda.