prop · H1031d24 · 2013-09-18 00:00:00 — kan dock energiintensiteten variera trots styrmedel som verkar för en nedåtgående trend, bland annat beroende på varit milt eller kallt och aktiviteten i den svenska ekonomin samt av hur stor andel av elproduktionen som kommer från kärnkraft. har även som mål att åstadkomma en energibesparing i slutanvändarledet. Målet är att till 2016 genomföra besparingar som motsvarar av den årliga genomsnittliga slutanvändningen –2005. Målet följs upp genom att beräkna och summera hur stor energibesparing olika styrmedel och åtgärder genererar. I andra nationella handlingsplan för energieffektivisering rapporterades att energibesparingen avseende slutanvänd energi beräknas uppgå till motsvarande jämfört med basåren. Den långsiktiga trenden för slutanvänd energi är att användningen är relativt . uppgick den slutliga användningen till . uppgick den till . har befolkningen ökat med och BNP (fasta priser) mer än fördubblats. Energianvändningen per capita respektive BNP- enhet har således minskat. Två av många anledningar till den minskade energiintensiteten i slutanvändarledet är industrins effektiviseringar och ekonomins strukturomvandling. En annan anledning är att olja för uppvärmning i stor utsträckning bytts ut mot fjärrvärme och elvärme, varmed energiomvandlingsförluster flyttas från slutanvändarsektorn till energiomvandlingssektorn. Regeringen har i och med klimat- och energipolitiska propositioner bedömt att statens insatser för att stimulera effektivare energianvändning, vid sidan av energi- och koldioxidskatter och reglering av olika produkters och byggnaders energiprestanda, framför allt bör inriktas på undanröjande av informations- och kunskapsbrister hos olika aktörer. Detta inkluderar åtgärder för att främja tidig marknadsintroduktion av och skapa legitimitet för ny energieffektiv teknik. är den myndighet som ansvarar för samordning av statliga insatser och åtgärder för energieffektivisering. har dock ansvar för energikrav i byggnadsverk samt huvudansvar för systemet med energideklaration av byggnader. använder sig av olika metoder och kanaler för att nå ut till målgrupperna och så många beslutsfattare som möjligt inom hushåll, näringsliv och offentlig sektor. Insatser för att informera och öka kunskapen om energieffektivisering sker via direkt rådgivning, målgruppsspecifik information och verktyg tillgängliga på internet och genom sociala medier, samt olika aktörsnätverk, såväl branschvisa som med regionalt fokus. gör bedömningen att intresset för och kunskapen om energifrågor och energieffektivisering ökat i omfattning . Regeringen delar denna bedömning, men bedömer också att insatser för att undanröja informations- och kunskapsbrister, samt för att tidigt introducera och skapa legitimitet för ny teknik inom olika marknadssegment kommer att vara fortsatt relevanta för att nå ut bredare inom de sektorer där huvuddelen av arbetet sker , samt för att nå ut till fler sektorer. Regeringen bedömer att arbete för etablering av kontakter och nätverk inom både den offentliga och privata sektorn, lokalt, regionalt och nationellt, bör ge goda förutsättningar för ett fortsatt aktivt arbete för att påskynda energieffektivisering på marknadens villkor. Den kommunala energi- och klimatrådgivningen fyller en särskilt viktig funktion. Såväl Energimyndigheten som bedömer att målet om minskad energiintensitet till 2020 jämfört med kommer att vara svårt att nå med nu beslutade styrmedel. Det nya energieffektiviseringsdirektivet ska vara genomfört i svensk lagstiftning . Regeringen avser att lämna förslag om lagstiftning och andra styrmedel för genomförande av direktivet . Vid en kontrollstation ska en samlad analys och bedömning göras av vägen för att nå de energi- och klimatpolitiska målen . Kontrollstationen omfattar inte politikens grundläggande inriktning men kan komma att leda till ytterligare justeringar av styrmedel och insatser. Förberedelser för denna kontrollstation har redan påbörjats inom . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 viktig del kommer att vara en oberoende utvärdering av de pågående energieffektiviseringsinsatserna. Resultat från denna utvärdering kan även komma att påverka regerings förslag till genomförande av energieffektiviseringsdirektivet. Genom beslut om propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik – Energi (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25 rskr. 2008/09:301) har en rad mål för förnybar energi satts upp för . Andelen förnybar energi 2020 ska vara av den totala energianvändningen. Inom transportsektorn ska andelen förnybar energi vara . Båda dessa mål utgår från de krav som ställs på i och rådets direktiv /28/EG av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven /77/EG och 2003/30/EG (förnybartdirektivet). antog ett nytt mål till 2020 för förnybar el inom ramen för elcertifikatsystemet motsvarande en ökning med jämfört med läget 2002 (prop. 2009/10:133, bet. 2009/10:NU16, rskr. 2009/10:279). har beslutat om en nationell planeringsram för vindkraft motsvarande en årlig produktionskapacitet på till 2020 varav till lands och till havs (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25, rskr. 2008/09:301). Användningen av förnybar energi ökar i alla sektorer. andel förnybar energi i förhållande till slutlig energianvändning har ökat stadigt och uppgick . Bioenergi och vattenkraft står för den största delen. Även värmepumparna gav ett betydande bidrag motsvarande . användes bioenergi och det producerades el i vattenkraftverken. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Den förnybara elproduktionen inom elcertifikatsystemet ökade med 2012, jämfört med året innan. Den största procentuella ökningen stod solelanläggningar för , vilket motsvarade en ökning med ca 0,5 GWh, jämfört med föregående år. Det största absoluta tillskottet stod vindkraften för med ca , vilket motsvarade en ökning med , jämfört med föregående år. fanns vindkraftverk i 171 av 290 kommuner. Vindkraftverk finns i samtliga av landets 21 län. Vidare ökade elproduktionen i biobränsleanläggningar med ca . producerades totalt förnybar el inom ramen för det svenska elcertifikatsystemet. Detta motsvarar en total ökning med jämfört med nivån 2002. Det största reella bidraget stod den biobränsle- och vattenkraften med . Utfallet bedöms ligga i linje med målet om en ökning av elproduktionen från förnybara energikällor med . Sedan elcertifikatsystemets start har det byggts över 2 000 nya anläggningar. Av dessa anläggningar är cirka 1 700 Regeringens bedömning är att förnybartdirektivet är införlivat i svensk lagstiftning. När det gäller genomförandet av artikel 13.4, som handlar om minimikrav i byggregler och byggnormer för att främja användning av förnybar energi i nya byggnader och i befintliga byggnader som genomgår betydande renoveringar, är det regeringens bedömning att direktivet även i denna del är genomfört, men att vissa frågor om exempelvis styrmedlens träffsäkerhet och byggreglernas teknikneutralitet bör analyseras vidare i den kontrollstation som ska ske 2015 i enlighet med skrivelsen 2011/12:131 Vägen till Nära-nollenergibyggnader. Artikel 14.3, som handlar om certifiering av installatörer av små pannor, ugnar och värmepumpar som drivs av förnybar energi, är nu genomförd med ett frivilligt system. Regeringen kommer att följa utvecklingen för att säkerställa att direktivets krav uppfylls med denna lösning. trädde avtalet mellan och om en gemensam elcertifikatsmarknad i kraft. i och med en förväntad normalårsproduktion om . Av denna produktion byggdes i och i . Produktionen från dessa anläggningar ingår i det gemensamma målet om att öka den förnybara elproduktionen med totalt i de båda länderna . Priset på elcertifikat har sjunkit från en nivå per elcertifikat till en nivå om per elcertifikat . Det är det lägsta priset sedan systemet infördes. Priserna steg därefter och en bit in i 2013 för att sedan sjunka kraftigt för att sedan återhämta sig till ett pris mellan 180 till per elcertifikat. I och med utgången av 2012 fasades merparten av de anläggningar som var i drift vid elcertifikatsystemets införande ut ur systemet. Totalt fasades 1 411 anläggningar ut (1 033 vattenkrafts anläggningar, 276 vindkraftsanläggningar och 102 biokraftsanläggningar). Deras angivna totalårsproduktion var (1,vattenkraft, vindkraft och biokraft). har ett antal anläggningar godkänts för ny tilldelning, dvs. ytterligare en period för hela eller delar av sin produktion. Sammantaget innebär detta att en produktion om ungefär lämnar elcertifikatsystemet. Artikel 15 i förnybartdirektivet, om ursprungsgarantier för el, är genomförd i genom lagen (2010:601) om ursprungsgarantier för el, förordningen (2010:853) om ursprungsgarantier för el samt Statens energimyndighets föreskrifter om ursprungsgarantier för el (STEMFS 2010:3). Från och med gäller också nya föreskrifter avseende ursprungsmärkning av el (EIFS 2012:1). Det samlade svenska regelverket går något längre än vad förnybartdirektivet kräver då samtliga produktionsslag för el är berättigade för ursprungsgarantier. Direktivet ställer endast krav avseende den förnybara produktionen. Ursprungsgarantierna har rönt ett stort intresse hos branschen och 2012 utfärdades ursprungsgarantier motsvarande av den totala svenska elproduktionen. Det innebär att den svenska elmixen är synnerligen väldokumenterad. Den svenska handeln med ursprungsgarantier är fortfarande i en utvecklingsfas, liksom intresset från slutkonsumenterna. Regeringen har tillsatt en utredning (dir. 2012:29) för att se över reglerna om vattenverksamheter i och lagen (1998:812) med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet, den s.k. restvattenlagen. Enligt utredningens direktiv ska utredningen ta fram förslag till ändringar som ska säkerställa att alla tillståndspliktiga vattenverksamheter har tillstånd i överenstämmelse med de miljökrav som ställs i och att de lever upp till de krav som följer av EU-rättsliga åtaganden i fråga om vattenkvalitet och påverkan på djur- och växtliv. ska en fortsatt hög regler- och produktionskapacitet i den svenska vattenkraftsproduktionen eftersträvas. Utredningen ska i ett delbetänkande redovisa sina ställningstaganden i den del som avser analys av rättskraftens räckvidd för sådana tillstånd och äldre rättigheter som meddelats före ikraftträdandet av vattenlagen (1918:523). Uppdraget i övrigt ska slutredovisas . De biogasprojekt som beviljats medel från anslaget 1:9 Energiteknik förväntas resultera i att volymen biogas ökar med och att koldioxidutsläppen minskar med ca . Huvuddelen av satsningen på biogas har gått till projekt som fokuserar på ökad produktion eller uppgradering till fordonsgas. Vid utgången av 2012 hade även 53 biogasanläggningar beviljats investeringsstöd via landsbygdsprogrammet, vilket är en ökning med 20 anläggningar jämfört med . Därtill har investeringsstöd beviljats till bl.a. uppgradering av äldre anläggningar, hygieniseringsanläggningar och gödselbrunnar. Transportstyrelsen och har fått i uppdrag att genomföra det s.k. MEKA- projektet (Metandieselefterkonvertering av arbetsmaskiner). Projektet syftar till att utveckla biogasdrift för arbetsmaskiner samt är ett sätt att arbeta med framtagandet av ett nytt regelverk för efterkonvertering av arbetsmaskiner till förnybara bränslen. Uppdraget ska slutredovisas . Utöver dessa satsningar har biogas varit ett prioriterat område också i internationella samarbeten och för statligt stöd till svenska företags satsningar på innovativ teknikexport. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Det finns ett särskilt statligt stöd för att främja installation av solceller som syftar till att öka användningen av solcellssystem, öka antalet aktörer som hanterar sådana system i och till att sänka systemkostnaderna. Kostnaderna för solcellsmoduler har sjunkit märkbart . Detta ledde till att stödnivån fr.o.m. reducerades från till genom en ändring av förordningen (2009:689) om statligt stöd till solceller. Stödet för installation av solceller förlängdes även med och anvisades . har 2012 betalat ut till som hanterar utbetalningarna av stödet via länsstyrelserna. 2012 beviljades 609 ansökningar om stöd och motsvarande siffra var 249 ansökningar om stöd. Kostnaderna för investeringar i solceller har fortsatt att sjunka. Medelpriset på de anläggningar som erhållit solcellsstöd har gått från /kW 2010 till /kW 2011 och /kW 2012. Den huvudsakliga anledningen till detta är den globala nedgången för priset på solcellsmoduler. Det svenska solcellsstödet har i princip inte haft någon påverkan på den utvecklingen, men det svenska stödet har sannolikt bidragit till lärande bland svenska aktörer vilket resulterat i sänkta installationskostnader och väl fungerande system. Genom beslut om budgetpropositionen förlängdes stödet till investering i solceller fram . Ytterligare tillfördes för ändamålet. genomfördes även en ytterligare ändring av förordningen (2009:689) om statligt stöd till solceller. Stödnivån har sänkts till av godkända kostnader. Prisutvecklingen för solcellsmoduler har inte minst drivits genom utvecklingen i . inledde , efter klagomål från vissa europeiska tillverkare, en antidumpnings-undersökning i fråga om solcellsmoduler från . inleddes även en antisubventionsundersökning om samma vara. Kommissionens utredningar kan leda till att en särskild tull kommer att införas. Besked förväntas senast . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Utbyggnaden av svensk vindkraft fortsätter. fanns totalt 2 385 vindkraftverk och den installerade effekten var 3 607 MW. Produktionen av el från vindkraft var rekordstor och uppgick till 2012. Det är en ökning jämfört med . I syfte att främja utbyggnaden av vindkraft har regeringen avsatt medel för marknadsintroduktion av vindkraft, de s.k. pilotpengarna. har vindpilotprojekten , Gabrielsberget samt projektet vindkraft i skogsområden med en sammanlagd normalårsproduktion om 469 GWh/år avslutats. Projekten bidrar till betydelsefull kunskap om bl.a. mer hållbara och kostnadseffektiva etableringsmetoder, tekniska lösningar för att förbättra produktionsförutsättningarna i norra samt att öka kunskapen om produktionsförhållandena i . Inom kunskapsprogrammet Vindval har två forskningsprojekt avslutats som berör acceptans och kulturmiljö i relation till vindkraft. Tre syntesprojekt som berör vindkraftens effekter på marin miljö, människors intressen och däggdjur på land har genomförts. Programmet är av betydelse för att stärka planerings- och tillståndsprocesserna vid vindkraftsetablering. beslutade om en ny samlad satsning om för bearbetning och kommunikation av Vindvals resultat. Vindval har organiserat en internationell forskningskonferens (CWE 2013) som bidragit till att avsluta och samla upp resultat från två programperioder. arbetar vidare med att utvärdera och planera en fortsatt satsning inom vindkraftens miljöeffekter. Åtgärder för att underlätta processerna kring utbyggnaden av vindkraft har genomförts. Webbportalen Vindlov () har utvecklats vidare. Vindlov är en webbplats där all offentlig information om tillståndsprocessen för att bygga vindkraftverk finns samlad och portalen drivs i samarbete med omkring 20 myndigheter som är involverade i tillståndsprocessen. Samordnande myndighet för projektet är . Den webbaserade nationella databasen har tagits i drift som en del i Vindlov. Vindbrukskollen kompletterar webbportalen som kartstöd med alla vindkraftverk (planerade och befintliga) samt infra- struktur och områden av relevans för vindkraftstillstånd. tillhandahåller den en e-ansökningstjänst för projektörer och myndigheter där tillstånd kan lämnas in och följas upp. Nätverket för vindbruk stöder en rad regionala initiativ, vars erfarenheter vindkraftsatsningar i hela landet sedan kan dra nytta av. Verksamheten skapar förutsättningar för en väl förankrad och bra lokaliserad utbyggnad av vindkraft, som också ger mervärde lokalt. Ett exempel är en avrapporterad studie från . Studien visar att med kompletterande investeringar i väderradarutrustning kan större del av konflikterna mellan väderradarsystem och ny vindkraft lösas. Ett annat projekt som avrapporterats är Biegga–rådgivning om vindkraft vid . Vindkraftsamordnarna har fortsatt sitt arbete med att främja vindkraften genom ett stort antal kontakter med företag, myndigheter och kommuner. har, i enlighet med förordningen (2007:160) om stöd till planeringsinsatser för vindkraft, till regeringen redovisat sin utvärdering och uppföljning av stödet till planeringsinsatser för vindkraft. Syftet med att införa ett stöd till planeringsinsatser var att klarlägga förutsättningarna för utbyggnaden av vindkraftsanläggningar samt att stimulera den fysiska planeringen av vindkraft. Totalt har 212 kommuner och 13 länsstyrelser sökt stödet och arbetat med att ta fram planeringsunderlag och/eller arbetat med vindkraft i en översiktsplansprocess (dnr N2013/1231/E). Av kommunernas slutredovisning framgår att de har en planeringsberedskap för utbyggnad av vindkraft om ca . På grund av olika redovisningsmetoder har inte haft möjlighet att kvalitetssäkra denna uppgift. gör bedömningen att det nu finns en beredskap för att uppfylla den av beslutade planeringsramen för vindkraft om till 2020. redovisade Försvarsmakten regeringens uppdrag om de åtgärder myndigheten vidtagit eller avser att vidta med anledning av Totalförsvarets forskningsinstituts (FOI) rapport om en internationell jämförelse av olika försvarsmakters, särskilt flygvapnens, verksamhet och vindkraftutbyggnad i närheten av militära flygplatser (dnr Fö2013/571/MFI). Regeringen behandlar denna redovisning under utgiftsområde 6. frågor om att öka kunskapen hos berörda myndigheter, kommuner och aktörer om hur vindkraften påverkar Försvarsmaktens verksamhet, att informera om områden där det inte föreligger konflikt med försvarsintresset och Försvarsmaktens överväganden i detta avseende samt att så långt möjligt ge tydliga motiveringar i de enskilda fallen när myndigheten avstyrker en vindkraftsetablering. Förnybar energi i transportsektorn Andelen förnybara drivmedel i vägtrafiken uppgick enligt preliminära uppgifter till , vilket är en ökning jämfört med föregående år. har användningen av etanol minskat något, men detta har mer än väl kompenseras av en ökad användning av biodiesel. Andelen förnybar energi i transportsektorn (beräknat i enlighet med den metod som föreskrivs i förnybartdirektivet) uppgick vilket är en ökning jämfört med . Då direktivets mål för transportsektorn är förnybar energi redan uppnått detta mål. Skillnaden mellan andelen biodrivmedel i vägtrafiken och andelen förnybar energi, beräknat i enlighet med direktivets bestämmelser, förklaras av att förnybar el till bantrafik samt dubbelräkning av bränslen som producerats på vissa avfalls- och restprodukter ingår i den senare beräkningen. I denna proposition föreslår regeringen ett kvotpliktsystem för ökad låginblandning av biodrivmedel, och ändrade regler om drivmedelsbeskattning (Se volym 1 kapitel 6). Enligt den lägesrapportering om utvecklingen av förnybar energi som lämnades till Europeiska kommissionen (dnr N2011/6291/E) ökar andelen förnybar energi i i snabbare takt jämfört med den bedömning som regeringen gjorde i handlingsplan för förnybar energi (dnr N2009/7789/E). Andelen förnybar energi uppgick . kommer i enlighet med artikel 22 i förnybartdirektivet att lämna in sin andra lägesrapport om utvecklingen av förnybar energi . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Det förväntade överskottet tillsammans med relativt sett låga kostnader för ny förnybar energi innebär att det finns goda förutsättningar för att utnyttja de s.k. samarbetsmekanismerna i förnybartdirektivet för att därigenom bidra till att EU:s mål för förnybar energi till 2020 nås till minsta möjliga kostnad. Vid har sonderingar genomförts på tjänstemannanivå med ett antal andra medlemsländer om möjligheten att genomföra gemensamma projekt. För tillfället är intresset för sådana projekt svagt. Detta kan dock komma att ändras i takt med att 2020 närmar sig och prognoser ersätts av verkligt utfall. Den gemensamma elcertifikatsmarknaden mellan och är den första tillämpningen av samarbetsmekanismerna. När det gäller utbyggnaden av förnybar elproduktion i bedömer regeringen att elcertifikatsystemet fungerar väl. Aktörerna på elcertifikatsmarknaden har anpassat sig till systemet och en omfattande utbyggnad av förnybar elproduktion sker och planeras. Den hittillsvarande ökningen av elproduktionen inom ramen för systemet ligger i linje med de mål som har satts upp. Utbyggnaden har t.o.m. gått något snabbare än förväntat, vilket bidragit till en viss reserv av elcertifikat på marknaden. Vid utgången av 2012 fasades merparten av de äldre produktionsanläggningarna ut ur elcertifikatsystemet. I uppdrag att ta fram underlag inför kontrollstationen för elcertifikatssystemet 2015 ingår bl.a. att analysera den historiska utvecklingen inom systemet med avseende på elcertifikatspriser, reserven av elcertifikat och utfasning av anläggningar. Sammantaget anser regeringen att systemet är ett effektivt styrmedel för att nå uppställda mål för produktionen av förnybar el. Vindkraften har en stor outnyttjad potential i och regeringen bedömer att det kommer att krävas en omfattande utbyggnad av vindkraften för att nå de mål som har satts upp inom ramen för elcertifikatsystemet. Enligt Energimyndighetens prognoser förväntas vindkraften öka till . Planeringsramen för vindkraft om till 2020 är ett sätt för regeringen att ytterligare synliggöra behovet av att skapa planmässiga förutsättningar för vindkraften. Det är angeläget att samtliga berörda centrala myndigheter, länsstyrelser och kommuner bidrar i detta arbete. Regeringen kan konstatera den kraftfulla 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 effekten av den beslutade planeringsramen, det statliga stödet till planeringsinsatser och det genomförda planeringsarbetet, i och med att redovisat att arbetet har lett fram till en av kommunerna uppskattad planeringsberedskap för vindelsproduktion på över /år. Vindkraft byggs ofta ut i glest befolkade landsbygdsområden, och kan därför bli ett betydelsefullt bidrag till den lokala ekonomin, exempelvis genom nya arbetstillfällen och en mer differentierad ekonomi. Med utgångspunkt i den nu mycket omfattande planeringsberedskap som redovisat anser regeringen att planeringen av vindkraft inom ramen för kommunernas fysiska planering bör vara ett viktigt underlag för arbetet med den fortsatta vindkraftsutbyggnaden. Vidare bör den kunskap och erfarenhet som har byggts upp i och med den fysiska planeringen om vindkraft, i samband med stödet för planeringsinsatser för vindkraft, också tas till vara för det fortsatta planeringsarbetet, vilket behöver inriktas mot att genom lokal förankring öka möjligheten att kunna använda bra vindlägen utifrån goda lokala förutsättningar. arbete med det nationella nätverket för vindbruk och dess noder, tillsammans med vindkraftsamordnarna respektive arbete med bidrag för översiktsplanering, skapar kontinuerligt förbättrade förutsättningar, inom ramen för elcertifikatsystemet, för en kostnadseffektiv utbyggnad av vindkraft i . Vissa goda vindlägen återfinns i områden som har olika former av skydd. Av vägledning om etablering av vindkraft i Natura 2000-områden (dnr M2011/3980/Ma) framgår att etablering huvudsakligen är möjlig i sådana delar av Natura 2000-området där det inte förekommer livsmiljöer eller arter som området avser att skydda. En miljöprövning måste ske i varje enskilt fall. Regeringen har anvisat särskilda medel för forskning om vindkraftens effekter på miljö, natur och människa: dvs. De studier som tagits fram inom detta program påvisar inga stora negativa effekter av gjorda vindkraftsetableringar. Där skador ändå uppstått har de främst varit riktade på fåglar - rovfåglar och hönsfåglar - samt fladdermöss som drabbats. Regeringen anser att samverkan mellan berörda myndigheter bör fortsätta att utvecklas när det gäller frågan om utbyggnad av vindkraft.