prop · H1034 · 2013-09-24 00:00:00 — Även jämfört med kvinnor som inte invandrat och som får fler barn är uttaget mer intensivt. En förklaring till det mer intensiva uttaget är att de som invandrat i högre grad har ersättning enbart på grundnivå, och av detta skäl använder fler dagar än vad de kvinnor som har möjlighet till högre ersättning ofta önskar göra. Det mer intensiva uttaget av föräldrapenning kan också förstärkas i de fall hushållet ansöker om försörjningsstöd. En förälder som söker försörjningsstöd är skyldig att först använda andra former av ersättningar och bidrag för sin försörjning, exempelvis föräldrapenning. 6.2Nya åldersgränser i föräldrapenningen Regeringens förslag: Föräldrapenning ska efter barnets fjärde levnadsår kunna lämnas under . Vid flerbarnsfödsel ska föräldrapenning kunna lämnas under för tid efter barnets fjärde levnadsår för varje barn utöver det första. Vid adoption av ett barn ska barnets fjärde levnadsår räknas från det att föräldrarna har fått barnet i sin vård. Den tidsram inom vilken föräldrapenning kan lämnas ska förlängas så att den löper tills barnet har fyllt , eller till den senare tidpunkt då barnet har avslutat det femte skolåret i . I samband med denna förlängning införs en regel om att vården när det lämnas föräldrapenning får anpassas till barnets ålder. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som yttrar sig stödjer förslaget, flera framför också synpunkter eller invändningar mot delar av förslaget. , , utvärdering (IFAU), liksom Akademikers () tillstyrker eller har inga invändningar mot eller synpunkter på förslaget. Myndigheten för internationella adoptionsfrågor (), Kommuner och Landsting (SKL), (), i (LO), , (), , Makalösa föräldrar och samt tillstyrker förslaget helt eller delvis men lämnar kommentarer om utformningen. Kvinnolobby delar uppfattningen om behovet av en begränsning men föreslår en treårsgräns. De föreslår även att efter denna tidpunkt ska föräldrar få med tillfällig föräldrapenning per förälder och år fram till barnet fyllt när föräldrarna avstår helt från förvärvsarbete för att vårda barn eller för deltagande i förskola och skola. Kommuner och Landsting (SKL) tillstyrker förslaget i sin helhet men påpekar att utredningen inte berört hur kommunerna ska kompenseras för den ökade kostnaden för försörjningsstöd när föräldrapenningen begränsas efter fyraårsgränsen samt att SKL förutsätter att kommunerna kompenseras för kostnaden. TCO anser att ändringarna kommer att vara positiva för föräldrarna men att andelen dagar som ska vara möjliga att ta ut efter fyraårsgränsen bör vara generösare än föreslaget. i (LO) samt stödjer förslaget att huvuddelen av föräldrapenningen ska användas under barnets fyra första år, men avstyrker förslaget i den del som avser en höjning av åldersgränsen till . En förlängd möjlighet till föräldraledighet kan enligt LO på grund av att dagarna med föräldrapenning fördelas ojämnt mellan föräldrarna förstärka arbetsgivares syn på kvinnor som en riskarbetskraft samt påverka kommunerna till att skjuta över ansvaret för barnen på föräldrarna i stället för att bibehålla tillgänglighet i fritidsverksamheten. och är positiva till förslaget om nya åldersgränser i föräldraförsäkringen men framför att för nyanlända barn som traumatiserats under krig eller flykt kan de med föräldrapenning vara otillräckliga. tar inte ställning för eller emot förslaget men uttrycker tveksamhet till förslagets effekter på arbetskraftsdeltagandet samt menar att förslaget innebär en väsentlig inskränkning i föräldraförsäkringens flexibilitet, komplicerar regelverket och därmed försvårar hanteringen för och för föräldrarna. för valfrihet, jämställdhet och föräldraskap (HARO) samt Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) avstyrker förslaget med motiveringen att förslaget skulle göra reglerna svåröverskådliga och mindre flexibla samt öka den administrativa hanteringen. Instanserna anför även att det är tveksamt vilken effekt förslaget kommer att ha på nyanländas inträde på arbetsmarknaden. HARO är dock positiva till att förlänga tidsramen inom vilken föräldrapenning kan lämnas till . Skälen för regeringens förslag Föräldrapenning i samband med barns födelse och adoption bör enligt regeringen koncentreras till barnets yngre år då behovet av omvårdnad på heltid och är som störst. En sådan förändring innebär att huvudsyftet med föräldrapenningen förstärks, nämligen att möjliggöra ersatt ledighet för män och kvinnor i samband med barns födelse eller adoption. Med nuvarande uttagsmönster använder män huvuddelen av föräldrapenningen senare i barnets liv. Förslaget signalerar att båda föräldrarna bör förlägga huvuddelen av sin föräldraledighet under barnets tidiga levnadsår. En sådan koncentration bör vara till barnets bästa genom ökade möjligheter till en tidig och nära anknytning till båda föräldrarna. Med nuvarande regelverk får föräldrar som kommer till med barn med föräldrapenning, dvs. lika många dagar som vid ett barns födelse. Detta ligger inte i linje med föräldrapenningens huvudsyfte som är att ge ersättning till föräldrar som vårdar barn i samband med barns födelse eller adoption. Ett längre uttag av föräldrapenning för äldre barn kan vara en av flera orsaker till försenad etablering för gruppen nyanlända utrikes födda kvinnor. Deltagande i etableringsinsatser som kan föra gruppen närmare arbetsmarknaden kan fördröjas, liksom möjligheten att delta i utbildning som exempelvis svenska för invandrare (Sfi). Tidiga insatser med tydlig arbetsmarknadsinriktning är viktiga faktorer för gruppens etablering på arbetsmarknaden. Försörjning genom eget arbete minskar riskerna för långvarigt utanförskap och ekonomisk utsatthet. Mot bakgrund av detta föreslår regeringen därför att det införs en ny åldersgräns, som innebär att uttaget av föräldrapenning blir mer koncentrerat till barnets yngre år. Efter det att barnet fyllt bör föräldrapenning kunna lämnas för maximalt , vilket innebär att föräldrar som är försäkrade för föräldrapenning i från barnets födelse därmed behöver ta ut av föräldrapenningen före barnets fyraårsdag för att inte förlora dagar. För föräldrar som kommer till när barnet är äldre än föreslås föräldrapenning lämnas under . En snabbare etablering för utrikes födda föräldrar Flera remissinstanser som , LO och ISF ifrågasätter om förslaget kommer att ha några betydande effekter på arbetskraftsdeltagandet för nyanlända utrikes födda kvinnor. Den grupp nyanlända som har ett längre och intensivt uttag av föräldrapenning för äldre barn är liten, och insatserna bör enligt remissinstanserna i stället fokuseras till andra områden, till exempel genom att anpassa etableringsinsatserna så att de bättre går att kombinera med vård av barn. Andra remissinstanser så som , Statskontoret, IFAU och Kommuner och Landsting (SKL) anser dock, liksom regeringen, att förslaget sannolikt kommer att stärka arbetslinjen för föräldrar som träder in i den svenska föräldraförsäkringen efter att barnet är och därmed öka förutsättningarna för ekonomisk självständighet och minska ekonomisk utsatthet och utanförskap för dessa föräldrar och barn. framhåller att det nuvarande föräldrapenningsystemet möjliggör en mycket lång frånvaro från arbetsmarknaden med äldre barn, som kan förhindra tidigt deltagande i arbetsförberedande insatser. framför att förslaget är rimligt för att motivera nyanlända utrikes födda kvinnor att etablera sig på arbetsmarknaden och påpekar att det finns risk för marginalisering även av barnen när föräldrarnas etablering i samhället uteblir. I en studie om hur föräldraförsäkringen påverkar nyanlända utrikes föddas etablering på arbetsmarknaden (Så påverkar föräldraförsäkringen nyanlända invandrares etablering på arbetsmarknaden, IFAU, Rapport 2013:3) visas att tillgången till föräldrapenning minskar arbetskraftsdeltagandet för nyanlända mammor. Föräldrapenninguttag för äldre barn är en delförklaring men inte en huvudförklaring till lågt arbetskraftsdeltagande och låg sysselsättning för gruppen utrikes födda kvinnor. Regeringen instämmer i detta resonemang. Lång föräldraledighet kan vara en bland flera faktorer som påverkar arbetsmarknadsdeltagandet för 2013/14:4 utrikes födda kvinnor. Föräldrarnas tidigare arbetslivserfarenheter, utbildning, kontaktnät samt förekomsten av diskriminering på arbetsmarknaden är faktorer med stor betydelse för utfallet. Av betydelse är även institutionella faktorer som identifierats i t.ex. som att det saknas relevanta insatser för korttidsutbildade, en bristande samverkan mellan berörda aktörer samt lång väntan på förskola. Flera remissinstanser anser det vara ett institutionellt problem att vissa kommuner hänvisar till föräldrapenninguttag snarare än till exempel deltagande i sfi-undervisning i samband med ansökan om ekonomiskt bistånd. I detta sammanhang är det dock viktigt att erinra om att ekonomiskt bistånd utgör det yttersta skyddsnätet i trygghetssystemet, dvs. beviljas till den som inte har andra möjligheter till försörjning. Enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) har den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem tillgodosedda på annat sätt rätt till bistånd för sin försörjning och för sin livsföring i övrigt. Biståndet ska tillförsäkra den enskilde en skälig levnadsnivå och utformas så att det stärker den enskildes möjligheter att leva ett självständigt liv. Rätten till bistånd bygger vidare på en individuell behovsbedömning och är relaterad till hela hushållets behov. Förslaget om en begränsning av antalet ersättningsdagar med föräldrapenning för föräldrar som kommer till med äldre barn ska därför ses som en insats bland flera för att öka arbetskraftsdeltagandet för gruppen. På så sätt är en förändring av föräldrapenningens regelverk en nödvändig om än inte tillräcklig åtgärd för att uppnå en snabbare etablering. En central insats för att förbättra arbetskraftsdeltagandet för nyanlända är etableringsreformen, som genomfördes . Den syftar till att korta tiden för etablering på arbetsmarknaden för nyanlända flyktingar och skyddsbehövande och deras anhöriga. Genom lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare ges gruppen rätt till en individuell etableringsplan med insatser som ska underlätta och påskynda etableringen i arbets- och samhällslivet. Etableringsinsatserna ska påbörjas , senast efter folkbokföring i en kommun. Nyanlända som medverkar till upprättande av en etableringsplan, eller deltar i aktiviteter enligt en etableringsplan, har rätt till statlig etableringsersättning . Arbetsmarknadsperspektivet i introduktionen av nyanlända har i och med etableringsreformen förstärkts. Nyanlända kommer i kontakt med Arbetsförmedlingen och erbjuds arbetsförberedande insatser betydligt snabbare . Det gäller i synnerhet för kvinnor. efter att den nyanlände har fått sin etableringsplan fastställd deltar i en arbetsförberedande insats. En majoritet, , har också påbörjat svenska för invandrare och har deltagit i samhällsorientering. Etableringsuppdraget behöver fortsätta att utvecklas så att etableringstiden blir så effektiv som möjligt. Regeringen har redan vidtagit flera åtgärder för att ytterligare förstärka fokus på arbete och i budgetpropo- sitionen föreslår regeringen ytterligare förändringar. både om att utveckla insatser som är bättre anpassade efter målgruppens förutsättningar och behov, och att skapa starkare incitament för individen att gå från etableringsinsatser till arbete. Regeringen avser även att återkomma med förslag till ändringar i etableringsuppdraget som syftar till att skapa bättre förutsättningar för föräldrar att kunna kombinera föräldraskap med deltagande i etableringsinsatser. Deltagande i etableringsinsatser kan kombineras med vård av barn på deltid. Insatserna kan dock som längst pågå , oavsett deltagande på hel- eller deltid. I praktiken innebär deltagande på deltid att den effektiva tiden för insatser för de som vill kombinera insatser med föräldraledighet blir mindre. Föräldrar som vårdar barn på heltid får räkna föräldraledigheten som överhoppningsbar vilket innebär att de har möjlighet att få etableringsinsatser på heltid . Motsvarande möjlighet finns inte för de som är föräldralediga på deltid. I syfte att anpassa etableringsinsatserna till föräldrars behov av att vårda barn avser regeringen att återkomma med förslag som möjliggör förlängning av etableringsplanen för föräldralediga på deltid (prop. 2013/14:1). Sammanfattningsvis bör enligt regeringens bedömning förslaget om en fyraårsgräns bidra till en snabbare etablering för gruppen, och även ett ökat arbetskraftsdeltagande. Detta förbättrar inte bara föräldrarnas utan även barnens levnadsstandard, dels genom att hushållets möjligheter till självförsörjning och höjd inkomst ökar, dels genom att föräldrarnas etablering i samhället ger förbättrade förutsättningar till att stödja barnen i t.ex. skolan. Risken att utanförskap och att arbetslöshet går i arv mellan generationerna minskar också. På kort sikt kan förslaget innebära att föräldrar som tidigare tog ut lång föräldraledighet med föräldrapenning för äldre barn nu i högre utsträckning än innan blir hänvisade till ekonomiskt bistånd eller bostadsbidrag som försörjning. och pekar på att detta är möjliga konsekvenser av en fyraårsgräns. Barn har rätt att växa upp under trygga och goda förhållanden, såväl avseende materiella behov som för behov av känslomässig eller social karaktär. FN:s konvention om barnets rättigheter slår fast att det är föräldrarna som har huvudansvaret för att säkerställa de levnadsvillkor som är nödvändiga för barnets utveckling, men att det åligger staten att bistå föräldrarna. Regeringens mål för den ekonomiska familjepolitiken är att den ska bidra till förbättrade förutsättningar för en god ekonomisk standard samt ökad valfrihet och makt över livssituationen för alla barnfamiljer. Föräldraförsäkringen är en viktig del i ett sådant stöd till barnfamiljerna, dels genom det ekonomiska stöd som försäkringen ger, dels genom att förbättra förutsättningarna för föräldrarna att kombinera förvärvsarbete och familjeliv. Inkomster från förvärvsarbete är en förutsättning för en förbättrad levnadsstandard och minskad ekonomisk utsatthet bland de familjer som står utanför arbetsmarknaden. Föräldrar födda utanför har generellt haft en sämre inkomstutveckling jämfört med svenskfödda föräldrar. Det finns även stora skill- 2013/14:4 nader i inkomstnivå. För sammanboende där båda föräldrar är födda i utlandet var 2012 medianinkomsten . Motsvarande medianinkomst för hushåll där båda föräldrar är födda i är högre, . Ett hushåll med en ensamstående mor född utomlands hade en medianinkomst på medan hushåll med en ensamstående mor född i hade en medianinkomst på , dvs. För ensamstående pappor kan ingen jämförelse göras då antalet observationer är för få. Inkomstskillnaderna påverkar även andelen hushåll med låg ekonomisk standard. Det mått som används är det s.k. absoluta måttet, som utgår års relativa gräns och som sedan skrivs upp med utvecklingen av konsumentprisindex. Andelen barnhushåll med långvarig låg ekonomisk standard är högre bland utrikes födda föräldrar än bland föräldrar födda i . Av ensamstående föräldrar födda i med ett barn som har låg ekonomisk standard , var det enbart hade låg ekonomisk standard samtliga . För ensamstående med ett barn där föräldern är född utomlands var det mer än hälften () som hade låg ekonomisk standard år 1, men andelen som haft låg ekonomisk standard alla fem åren var enbart . En viktig förklaring till skillnaderna är lägre sysselsättningsgrad bland utrikes födda, framför allt för den grupp som varit i . Den huvudsakliga försörjningskällan för nyanlända flyktingar och deras anhöriga har varit ekonomiskt bistånd eller introduktionsersättning. Genom etableringsreformen infördes en statlig etableringsersättning som är lika för alla oavsett var i landet man bor. Ersättningen påverkas inte av andra inkomster i hushållet och betalas ut vid aktivt deltagande i insatser. Etableringsreformen är ett viktigt steg för att förstärka arbetslinjen för målgruppen. När möjligheten till föräldraledighet för äldre barn begränsas ökar möjligheten till deltagande i insatser som gör att föräldrarna kan komma närmare arbetsmarknaden. För dem som inte omfattas av etableringslagen finns möjlighet till andra stöd till egenförsörjning, utbildning eller arbetsmarknadsdeltagande genom kommun eller stat. För att stärka ekonomin för barnhushåll med låg ekonomisk standard har ett antal satsningar genomförts; höjt bostadsbidrag från samt höjd grundnivå i föräldrapenningen från . En koncentration till barnets yngre åldrar Reglerna för föräldrapenningen har genomgått stora förändringar sedan införandet 1974. Antalet ersättningsdagar samt tidsperioden för uttag har utökats liksom möjligheten att använda föräldrapenningen på deltid. Som tidigare anförts anser regeringen att uttaget av föräldrapenning bör koncentreras till barnets yngre år, då behovet av omvårdnad på heltid och är som störst. För att tillgodose föräldrarnas behov av flexibilitet och möjligheter till anpassning efter det lilla barnets individuella behov föreslås den gränsen sättas till barnets fyraårsdag. Föräldrarnas behov av flexibilitet, och valfrihet är fortsatt en central del av familjepolitiken, liksom principen att båda föräldrarna ska ta ansvar för omsorgen om och försörjningen av barnet. Att ha arbete och utbildning är grunden för kvinnors och mäns möjligheter att utvecklas och försörja sig. I de jämställdhetspolitiska målen betonas även att kvinnor och män ska ta samma ansvar för hemarbetet och ha möjligheter att ge och få omsorg på lika villkor. Det råder alltjämt olika villkor för kvinnor och män för att komma in, stanna kvar och utvecklas i arbetslivet samt att förena arbete och familj. Detta gäller i högre utsträckning kvinnor än män och är särskilt märkbart för utrikes födda kvinnor. Regeringens förslag bidrar även till att nå de jämställdhetspolitiska målen. Remissinstanser som Statskontoret, TCO och betonar att en utveckling mot ökad ekonomisk självständighet för utrikes födda kvinnor förväntas öka jämställdheten. i framför även att en koncentration av föräldrapenninguttaget till barnets tidiga levnadsår kan bidra till att män i högre utsträckning än förlägger sin ledighet till barnets yngre åldrar, vilket gynnar en tidig relation med barnet. Även anför att förslaget bör ha positiva effekter på jämställdheten, män tar med dagens uttagsmönster ut fler dagar när barnet är äldre, en utvidgning av rätten till uttag längre upp i åldrarna kan därför ge mer tid till ett sådant uttag. Kvinnolobby delar uppfattningen om behov av begränsning men föreslår en treårsgräns. , ISF samt HARO anser att förslaget om en fyraårsgräns innebär en väsentlig inskränkning i dagens flexibla regelverk samt att förslaget försvårar möjligheten till föräldraledighet på deltid eller till längre sammanhållen ledighet och det första skolåret. IFAU anför att arbetsgruppens förslag är väl genomtänkta utifrån syftet att ha en flexibel föräldraförsäkring och förbättra möjligheterna till etablering på arbetsmarknaden. Regeringen gör bedömningen att en fyraårsgräns får anses vara väl avvägd i förhållande till barnets behov av heltidsomsorg av föräldrarna, möjligheten till anknytning till båda föräldrarna, behovet av flexibilitet och en ev. introduktion till förskola eller annan pedagogisk omsorg. En sådan tidsram ger även goda möjligheter att, för de föräldrar som så önskar, använda samtliga dagar innan fyraårsgränsen. Föräldrapenningens konstruktion ska även fortsatt ge möjlighet till stor flexibilitet för föräldrarna. Flexibiliteten och valfriheten minskar något för barn mellan fyra och , men stärks för äldre barn genom att ge möjlighet att vara ledig med föräldrapenning även för barn mellan åtta och . Konsekvenserna av att koncentrera uttaget av föräldrapenning till barnets fyra första år behöver heller inte bli särskilt genomgripande för de flesta föräldrar med barn födda i . För en majoritet av barnen koncentreras uttaget av föräldrapenningen till barnets yngre åldrar. Vid barnets fyraårsdag har av de barn som föddes föräldrar som tagit ut med föräldrapenning, vilket motsvarar av de . För av barnen har föräldrarna tagit ut innan barnet blir . För av barnen har föräldrarna kvar fler än vid barnets fyraårsdag, och om motsvarande uttagsmönster vidhålls även för barn som omfattas av de nya åldersgränserna skulle därför några av inte kunna sparas till efter barnets fyraårsdag. För samtliga föräldrar kvarstår vid fyraårsgränsen, på sjukpenningnivå, samt med lägstanivå. För de föräldrar som har tagit ut av dagarna när barnet fyllt är det 2013/14:4 genomsnittliga antalet kvarstående dagar 162, dvs. där skulle föräldrarna förlora enligt beräkningar. I dessa genomsnittsuppgifter ingår inte utrikes födda barn, då uttaget för dessa varierar starkt beroende på hur gamla barnen var då de kom till . Det får antas högst sannolikt att föräldrarna kommer att anpassa sitt uttagsmönster till de nya reglerna varför betydligt färre föräldrar än vad dagens uttagsmönster visar kommer att förlora ersättningsdagar vid fyraårsgränsen. är det antal dagar som föräldrarna förlorar rätten att använda när barnet fyller inte särskilt hög sett till det totala antalet ersättningsdagar som de har möjlighet att nyttja. För barn födda i återstod () av de sammanlagt när barnet fyllde . Av dessa var på sjukpenningnivå och på lägstanivå (Analys och uppföljning av utvecklingen av föräldrapenninguttaget, återrapportering enligt regleringsbrev 2012, ). Som statistiken visar värnar föräldrar generellt om sina möjligheter att vara föräldralediga, och låter få dagar gå till spillo, detta mönster kommer säkerligen att kvarstå. Vad gäller möjligheterna till deltidsarbete och flexibelt användande av föräldrapenningen kvarstår dessa, dels genom möjligheten att reducera arbetstiden i enlighet med föräldraledighetsdagen, dels genom att spara föräldrapenning till efter barnets fyraårsdag. De med föräldrapenning ger möjlighet till exempelvis sammantaget () ledighet på med föräldrapenning. Behovet av ledighet minskar även med barnets ålder, varvid de kan anses vara tillräckliga för vård av äldre barn. Barns behov vid flytt till Barn som flyr eller av annan anledning flyttar till kan vara i behov av föräldrarnas stöd för anpassning till ett nytt land och nya omständigheter. Föräldrarnas möjligheter till ledighet med barnet kan därför vara centrala för barnets bästa, särskilt när barnet är litet. Möjligheterna att vara föräldraledig med små barn behålls därför intakt, men för äldre barn kan deltagande i förskoleverksamhet vara positivt för exempelvis språkutvecklingen och därmed också skapa bättre förutsättningar att uppnå kunskapsmål i skolan. Vidare har barnet i takt med ökad ålder också ett ökat behov av att skapa relationer med jämnåriga kamrater, vilket exempelvis framhävs i remissvar. () anser att det kan finnas anledning att utöka antalet ersättningsdagar som kan sparas till efter fyraårsgränsen från de föreslagna 96. En anledning kan vara att barn och föräldrar som varit med om svåra upplevelser innan de kommit till kan ha ett större behov av tid tillsammans. Även framhäver denna problematik, och pekar på vikten av att existerande stödsystem inom t.ex. vården har tillräcklig kapacitet för att negativa konsekvenser inte ska uppstå för dessa barn. Om detta inte kan garanteras anser att särskilda lösningar bör skapas för barn där de inte räcker till. anser att barn som är nyanlända eller varit med om svåra upplevelser kan ha ett större behov av Prop. 2013/14:4 trygghet, och att det är av vikt att barnets individuella behov kan tillgo- Statskontoret betonar vikten av att belysa de möjliga negativa konsekvenserna av att äldre barn med sådan problematik får en kortare föräldraledighet .