prop · H003137 · 2013-04-16 00:00:00 — regeringens redovisning i budgetpropositionen tydlig och transparent? granskar: offentliga finanser Bilaga 1 Tabellrubriker för de tabeller som avser budgeteekter i budgetpropositionen Tabellernas underrubriker anges med kursiv stil. Enheten redovisas separat, och med kursiv stil för att visa att de placeras i underrubriken. Tabell 1.2: Reformer i budgetpropositionen , eekt på nansiellt sparande i oentlig sektor. Enhet: miljarder kronor. Tabell 10.1: Föreslagna utgifts- och inkomstförändringar 20122016, eekt på oentliga sektorns nansiella sparande. Förändring i förhållande till ekonomiska vårproposition. Enhet: miljarder kronor. Tabell 6.15: Oentlignansiella eekter av ändrade skatteregler. Bruttoeekt , nettoeekt år 20132016 samt varaktig eekt. Enhet: miljarder kronor. Tabell 8.10: föreslagna och aviserade utgiftsförändringar. Föreslagna och aviserade utgiftsreformer i samband med budgetpropositionen samt höständringsbudgeten i förhållande till ekonomiska vårproposition. Endast större anslagsförändringar redovisas separat under respektive utgiftsområde. Tabell 10.2: Utgifts- och inkomstförändringar 20112016 i förhållande till föregående år av tidigare beslutade och aviserade och samt nu föreslagna och aviserade åtgärder och nansieringar, eekt på oentliga sektorns nansiella sparande. Budgeteekt i förhållande till föregående år. Enhet: miljarder kronor. Tabell 8.5: Utgiftsförändringar 20122016 i förhållande till föregående år till följd av tidigare beslutade, aviserade samt nu föreslagna och aviserade åtgärder och nansieringar. Budgeteekt i förhållande till föregående år. Minustecken innebär anslagsminskningar eller att temporära program upphör eller minskar i omfattning. Enhet: miljarder kronor. Tabell 7.14: Förändringar av totala skatteintäkter till följd av regeländringar, bruttoeekter i förhållande till . Enhet: miljarder kronor. Tabell 4.2: Indikatorer för impuls till efterfrågan. Enhet: procent av BNP. regeringens redovisning i budgetpropositionen tydlig och transparent? granskar: offentliga finanser Bilaga 2 Tabell 10.2 i budgetpropositionen Tabell 10.2 Utgifts- och inkomstförändringar 20112016 i förhållande till föregående år av tidigare beslutade och aviserade samt nu föreslagna och aviserade åtgärder och nansieringar, eekt på oentliga sektorns nansiella sparande. Budgeteekt i förhållande till föregående år. Anm.: Beloppen är avrundade och summerar . 1För utgiftsreformer innebär minustecken anslagsminskningar eller att temporära program upphör eller minskar i omfattning. För inkomstreformer innebär minustecken att skatteinkomsterna minskar. För den sammanlagda budgeteekten av utgifts- och inkomstreformer innebär minustecken att de oentliga nanserna försvagas jämfört med året innan. Fullständigt periodiserad redovisning för skatter. 2I tabell 8.5 redovisas utgiftsförändringarna per utgiftsområde. föreslagna och aviserade åtgärder och nansieringar avser förslag i denna proposition och de förslag i propositionen Höständringsbudget (prop. 2012/13:2) som inte avser regelstyrda transfereringsanslag (känsliga för förändringar i volymer och makroekonomiska förutsättningar). Anslagsförändringar som motiverar tekniska justeringar av utgiftstaket för staten och anslagsförändringar till följd av den makroekonomiska utvecklingen och volymförändringar i transfereringssystemen m.m. ingår ej (se avsnitt 8.1.3). 3Det tillfälliga konjunkturstödet på utbetalades från statens budget men avsågs att användas . Nationalräkenskaperna periodiserar därför stödet till 2010, vilket också bättre visar inriktningen på nanspolitiken. I redovisningen antas att såväl permanenta som tillfälliga statsbidrag till kommuner och landsting används fullt ut för konsumtion och därmed fullt ut påverkar den oentliga sektorns nansiella sparande. 4Posten visar förändringen av nettoupplåningen för väg- och järnvägsobjekt. Nettoupplåning utgör skillnaden mellan nyupplåning och amortering. 5Se tabell 7.14. Förändrad utdebitering ingår i tabell 7.14 men ska inte ingå i tabell 10.2 eftersom den tabellen visar budgeteekter av tidigare riksdagsbeslut och förslag från regeringen. 6 Exklusive indirekta eekter av utgiftsreformer på inkomstsidan. regeringens redovisning i budgetpropositionen tydlig och transparent? granskar: offentliga finanser Bilaga 3 Använda termer och begrepp Automatiska stabilisatorer är de oentliga nansernas automatiska reaktioner på konjunkturens växlingar. I en lågkonjunktur försvagas de oentliga nanserna automatiskt genom att inkomsterna från skatter och avgifter minskar och utgifterna för de sociala trygghetssystemen ökar. Detta leder till att hushållens konsumtionsutgifter kan hållas uppe, vilket dämpar konjunkturnedgången. Det omvända gäller i en högkonjunktur. De oentliga nanserna stärks och begränsar uppgången i hushållens inkomster, vilket dämpar konjunkturuppgången. BNP-gap är skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP (se nedan). BNP-gapet är ett mått på det totala resursutnyttjandet i ekonomin och uttrycks vanligen i procent av potentiell BNP. När BNP-gapet är positivt överstiger efterfrågan den nivå som är långsiktigt hållbar i förhållande till tillgängliga resurser, vilket skapar inationstryck i ekonomin. När gapet är negativt är efterfrågan låg och det nns lediga resurser i ekonomin. Budgeteekt avser de eekter som förslag till reformer och besparingar får på statsbudgeten. Budgetpolitiska ramverket omfattar överskottsmålet för den oentliga sektorns sparande, utgiftstaket för statens primära utgifter och ålderspensionssystemets utgifter kombinerat med en stram statlig budgetprocess samt ett kommunalt balanskrav. Budgettransparens (denition som används av ) denierar budgettransparens som fullständig redovisning av all relevant nanspolitisk information och på ett systematiskt sätt. regeringens redovisning i budgetpropositionen tydlig och transparent? Diskretionär nanspolitik innebär att riksdag och regering aktivt ändrar skattesatser och oentliga utgifter för att påverka efterfrågan i ekonomin. är en av konstellationerna i Europeiska unionens råd (se nedan) och består av medlemsländernas ministrar med ansvar för ekonomiska och nansiella frågor. Rådet ansvarar för samordningen av den ekonomiska politiken, övervakningen av ekonomin liksom av medlemsstaternas budgetpolitik och oentliga nanser, euron (rättsliga, praktiska och internationella aspekter), nansmarknaderna och kapitalrörelser samt ekonomiska förbindelser med länder utanför EU. Rådet sammanträder en gång . 2020 är EU:s gemensamma tillväxt- och sysselsättningsstrategi och ersätter den tidigare så kallade Lissabonstrategin. Strategin utgör EU:s gemensamma ramverk för att skapa långsiktigt hållbar tillväxt och er jobb i hela unionen. tre övergripande prioriteringar som ska förstärka varandra: smart tillväxt (utveckla en ekonomi baserad på kunskap och innovation), hållbar tillväxt (främja en resurseektivare, grönare och konkurrenskraftigare ekonomi) samt tillväxt för alla (stimulera en ekonomi med hög sysselsättning och med social och territoriell sammanhållning). är en påbyggnad av stabilitets- och tillväxtpakten som syftar till att stärka euroområdets ekonomi och konkurrenskraft samt garantera euroområdets stabilitet. Pakten infördes efter beslut av 2011. Medlemsländer som ingår i euroområdet är förpliktade att delta. Även andra EU-länder kan gå med i samarbetet; har dock valt att stå utanför. kommer att utvärderas vid där även europeiska planeringsterminen behandlas. Den europeiska planeringsterminen är en EU-gemensam budgetkalender som infördes för att stärka EU:s ekonomiska samordning. Den ekonomiska terminen sammanför redan existerande samordningsverktyg, till exempel stabilitets- och konvergensprogrammen och de nationella reformprogrammen inom 2020-samarbetet. granskar: offentliga finanser är en EU-institution bestående av regeringscheferna i EU:s medlemsländer, vissa statschefer och ordförande samt en ständig ordförande som leder mötena. EU:s utrikesrepresentant deltar också i mötena. Rådets uppgift är att dra upp allmänna politiska riktlinjer och prioriteringar för EU och hanterar komplicerade eller känsliga frågor som inte kan lösas på mellanstatlig nivå. Rådet har i regel fyra möten . Europeiska unionens råd är den EU-institution där företrädarna för medlemsländernas regeringar möts, det vill säga samtliga medlemsländers ministrar med ansvar för ett visst område. Rådets sammansättning och hur ofta det sammanträder varierar beroende på vilka frågor som behandlas. Exempelvis samlas ekonomi och nansministrarna en gång till ett rådsmöte som tar upp ekonomiska och nansiella frågor (se ovan). I rådets uppgifter ingår bland annat att anta lagstiftningsakter (förordningar, direktiv etc.), bidra till att samordna medlemsländernas politik, utforma den gemensamma utrikes och säkerhetspolitiken enligt Europeiska rådets strategiska riktlinjer, ingå internationella avtal på unionens vägnar och anta unionens budget tillsammans med . Finansiellt sparande är skillnaden mellan inkomster och utgifter enligt SCB:s sektorräkenskaper, som är en del av nationalräkenskaperna. Det nanspolitiska ramverket omfattar utöver det budgetpolitiska ramverket (se ovan) ett antal principer som nanspolitiken utformas efter och som syftar till att nanspolitiken ska vara långsiktigt hållbar och transparent. Till dessa hör principer för hur nanspolitiken bör utformas ur ett stabiliseringspolitiskt perspektiv, principer för hur statliga ingripanden på nansmarknaderna bör ske för att värna de oentliga nanserna samt principer för en tydlig och transparent redovisning av nanspolitiken. regeringens redovisning i budgetpropositionen tydlig och transparent? Finanspolitisk transparens (denition som används av IMF) IMF:s denition av nanspolitisk transparens är följande: öppenhet gentemot allmänheten om nansmaktens struktur och funktioner, skattepolitikens intentioner, samt beräkningar och prognoser för den oentliga sektorns ställning. Detta förutsätter god tillgång till tillförlitlig, heltäckande, aktuell, begriplig och internationellt jämförbar information om oentlig verksamhet, så att väljarna och de nansiella marknaderna korrekt kan bedöma statens nansiella ställning och de verkliga kostnaderna och fördelarna med statlig verksamhet, inklusive dess nuvarande och framtida ekonomiska och sociala konsekvenser. Det kommunala balanskravet innebär enligt kommunallagen (1991:900) att enskilda kommuner och landsting inte får besluta om en budget där kostnaderna överstiger intäkterna. Om verksamheten ändå ger ett negativ ekonomiskt resultat måste detta kompenseras med motsvarande överskott . Balanskravet ska ses som ett minimikrav. Nationalräkenskaperna (NR) NR är ett makroekonomiskt redovisningssystem för samhällsekonomin (produktion, sysselsättning, inkomster, utgifter etcetera). följer begrepp, denitioner och klassiceringar enligt det europeiska nationalräkenskapssystem (ENS 95) som används inom EU för den nanspolitiska övervakningen i stabilitets- och tillväxtpakten. Oentliga sektorn denieras i nationalräkenskaperna som summan av staten, kommunsektorn (kommuner och landsting) och pensionssystemet. Potentiell BNP är produktionsnivån vid ett normalt utnyttjande av produktionsresurserna i ekonomin. Det innebär att produktionen kan upprätthållas på denna nivå utan att trycket uppåt på priser och löner blir så starkt att inationsmål på överskrids. Reformutrymme är summan av permanenta skattesänkningar och oentliga utgiftsökningar som kan ta aktiva beslut om och som är förenliga med målet att den oentliga sektorn ska ha ett överskott på av BNP över en konjunkturcykel. granskar: offentliga finanser Sexpacken, som trädde ikraft , är ett lagstiftningspaket inom EU. Sexpacken består av fem förordningar och ett direktiv och utgör en påbyggnad av stabilitets- och tillväxtpakten samt ett upprättande av ett förfarande vid makroekonomiska obalanser. Två av förordningarna berör sanktioner i stabilitets- och tillväxtpakten samt obalansförfarandet och omfattar endast euroländer. Stabilitets- och tillväxtpakten är en överenskommelse inom EU med syfte att garantera sunda oentliga nanser. Enligt pakten får EU:s medlemsstater inte ha ett budgetunderskott som överstiger av BNP och en statsskuld som överstiger av BNP. Inom ramen för pakten ska varje medlemsland lägga fram ett stabilitets- eller konvergensprogram. Pakten innehåller även korrigerande åtgärder inom förfarandet vid alltför stora underskott. Europeiska kommissionen undersöker kontinuerligt om medlemsstaterna uppfyller paktens krav. Strukturellt sparande (strukturellt saldo, konjunkturjusterat sparande) Strukturellt sparande är det nansiella sparandet vid ett normalt konjunkturläge. Det strukturella sparandet justeras även för vissa större engångseekter och eekten av extraordinära nivåer på hushållens kapitalvinster. Utgiftstaket är en högsta nivå för statsbudgetens utgiftsområden exklusive statsskuldsräntor och inklusive utgifterna för ålderspensionssystemet. Utgiftstaket beslutas av före det aktuella budgetåret. Utgiftstaket är nominellt, det vill säga det justeras inte för pris- och löneutvecklingen mellan beslutstillfället och det år utgiftsbegränsningen avser. Överskottsmål (saldomål) Överskottsmålet är ett övergripande mål för nanspolitiken. Överskottsmålet innebär att det nansiella sparandet i den oentliga sektorn ska motsvara av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. regeringens redovisning i budgetpropositionen tydlig och transparent? granskar: offentliga finanser Alla tidigare utgivna rapporter nns tillgängliga på omställningsförsäkring eller yrkesförsäkring? 2011:2 Använder lärosätena resurserna eektivt? Eektivitet och produktivitet för universitet och högskolor 2011:3 Oförbrukade forskningsbidrag vid universitet och högskolor 2011:4 IT inom statsförvaltningen har myndigheterna på ett rimligt sätt prövat frågan om outsourcing bidrar till ökad eektivitet? 2011:5 Statliga IT-projekt som överskrider budget 2011:6 Kostnadskontroll i stora järnvägsinvesteringar? 2011:7 Trakverkens produktivitet hur mycket infrastruktur för pengarna? 2011:8 Klimatinsatser utomlands statens köp av utsläppskrediter 2011:9 Myndigheternas insatser för nansiell stabilitet Lärdomar i ljuset av utvecklingen i 20052007 2011:10 Biodrivmedel för bättre klimat Hur används skattebefrielsen? 2011:11 Tydlighet och transparens i budgetpropositionen ? Redovisningen av nans- och sysselsättningspolitiska ramverk 2011:12 Statens stöd till studieförbunden En granskning av försvarets internationella materielsamarbeten 2011:14 Svenska bidrag till internationella insatser 2011:15 Försvarsmaktens stöd till samhället vid kriser 2011:16 Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning förutsägbara, ändamålsenliga och eektiva? 2011:17 Samordning av stöd till barn och unga med funktionsnedsättning Ett (o)lösligt problem? 2011:18 Brottsutsatt Myndigheternas hantering av ekonomisk kompensation på grund av brott 2011:19 Rätt information vid rätt tillfälle inom vård och omsorg samverkan utan verkan? 2011:20 Vad blev det av de misstänkta bidragsbrotten? 2011:21 Användningen av basanslaget för forskning och forskarutbildning 2011:22 och järnvägen längs hur har det blivit och vad har det kostat? 2011:23 Lika betyg, lika kunskap? En uppföljning av statens styrning mot en likvärdig betygssättning i 2011:24 Statliga myndigheters tjänsteexport regeringens redovisning i budgetpropositionen tydlig och transparent? 2011:25 It-stödet i rättskedjan 2011:26 Stabilitetsfonden Gör den skäl för namnet? 2011:27 Att hantera brottmål eektivt En utmaning för regeringen och rättsväsendet 2011:28 Mednansiering av statlig infrastruktur 2011:29 Miljökrav i oentlig upphandling är styrningen mot klimatmålet eektiv? 2011:30 Tillämpningen av det nanspolitiska ramverket. Regeringens redovisning i budgetpropositionen 2012 2012:1 Klimatrelaterade skatter Vem betalar? 2012:2 Svensk klimatforskning Vad kostar den och vad har den gett? 2012:3 DO och diskrimineringsfrågorna 2012:4 Att styra självständiga lärosäten 2012:5 Besparingar i försvarets materielförsörjning. 2012:6 Regelförenkling för företag regeringen är fortfarande långt från målet 2012:7 Infrastrukturplanering på väg mot klimatmålen? 2012:9 Eektivitetsmätning som metod för att jämföra arbetsförmedlingskontor 2012:10 Statens försäljningar av apotek 2012:11 Den nordiska stridsgruppen Nordic Battlegroup 2011 2012:12 Tandvårdsreformen 2008 når den alla? 2012:13 Skattekontroll av företag urval, volymutveckling och uppföljning 2012:14 upphandling av vägar och järnvägar leder den till hög produktivitet? 2012:15 Staten på spelmarknaden når man målen? 2012:16 Vem tar ansvar? Statens tillsyn av information på Skolinspektionens prövningar av ansökningar från enskilda som vill bli skolhuvudmän 2012:18 Bemanningen av marinens och ygvapnets stående insatsförband 2012:19 mervärde, mångfald och konkurrens? 2012:20 Statens insatser inom ambulansverksamheten 2012:21 Statens satsningar på transportinfrastruktur valuta för pengarna? 2012:22 Mer att förenkla! 2012:23 Början på något nytt Etableringsförberedande insatser för asylsökande regeringens redovisning i budgetpropositionen tydlig och transparent? En transparent och tydlig redovisning av nanspolitiken i de ekonomiska propositionerna är ytterst en fråga om förtroendet för statsnanserna och därmed en viktig grund för långsiktigt hållbara statsnanser. har granskat om regeringens redovis- ning av nanspolitiken i budgetpropositionen är transparent och tydlig. Granskningen har fokuserat på tre frågor: regeringens redovisning av sin syn på de makroekonomiska obalanserna höga fastighetspriser och hög skuldsättning i hushålls- sektorn som EU uppmärksammat, hur regeringen redovisar de konjunkturella eek- terna av nanspolitiken samt redovisningen av budgeteekter. konstaterar i granskningen att regeringens redovisning kan utvecklas i era avseenden för att bli mer tydlig och transparent. Exempelvis är prognoser över nanspolitikens eekt på konjunkturen otydligt redovisade och kraftiga förändringar i prognoserna förklaras inte. menar därför att regeringens redovisning kan förbättras och fördjupas. Regeringen bör fortsätta sitt arbete med att förbättra och utveckla uppföljningen och redovisningen till . Det är också viktigt att presentationen i propositionerna görs mer pedagogisk och lättillgänglig. nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , Adelsohn , , , , , , , , Hatt, Ek, , , Regeringen beslutar skrivelsen 2012/13:137 om regeringens redovisning i budgetpropositionen .