prop · H00398 · 2013-04-15 00:00:00 — Utgifter för inköp samt plantering av träd och buskar för frukt- eller bärodling får dras av direkt (21 kap. 3 § och 20 kap. 17 § IL). Skatteutgiften utgörs av ränteeffekten på den omedelbara avskrivningen och avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. Skatteutgiften beräknas med hjälp av en uppskattad realränta. Om realräntan är negativ redovisas en negativ skatteutgift. I vissa fall har skadeförsäkringsföretag möjlighet att göra extra avsättningar till s.k. säker- hetsreserv. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och utgörs av räntan på den skattekredit som det extra avdraget medför. Skatteutgiften beräknas med hjälp av en uppskattad realränta. Om realräntan är negativ redovisas en negativ skatteutgift. C7 Överavskrivningar avseende inventarier Den planmässiga avskrivningstiden bestäms av tillgångens ekonomiska livslängd, medan den skattemässiga avskrivningstiden bestäms enligt lag (18 kap. IL). Detta innebär att planmässiga och skattemässiga avskrivningar endast undantagsvis överensstämmer. Lagstiftningen tillåter att en tillgång skrivs av snabbare än vad som är ekonomiskt motiverat av förslitning. Genom överavskrivningarna uppstår en skatte- kredit; skatten på inkomst av näringsverksamhet multiplicerad med den ackumulerade överav- skrivningen. Skatteutgiften utgörs av räntan på skattekrediten och avser inkomst av näringsverk- samhet och särskild löneskatt. Skatteutgiften beräknas med hjälp av en uppskattad realränta. Om realräntan är negativ redovisas en negativ skatteutgift. Periodiseringsfonden är en vinstanknuten reserveringsmöjlighet i företaget, där medel kan reserveras under högst (30 kap. IL). Reserveringsmöjligheten innebär att inkomst- beskattningen skjuts upp. För juridiska personer är periodiseringsfonderna räntebelagda och därmed medför juridiska personers period- iseringsfonder inga skatteutgifter. För enskilda näringsidkare och för fysiska personer som är delägare i handelsbolag utgörs skatteutgiften av räntan på skattekrediten. Skatteutgiften avser inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. Skatteutgiften beräknas med hjälp av en uppskattad realränta. Om realräntan är negativ redovisas en negativ skatteutgift. Huvudregeln när det gäller avdrag för substans- minskningar innebär inte att en skatteutgift uppstår. Enligt en alternativregel får avdraget uppgå till högst av täktmarkens marknadsvärde då utvinningen påbörjades (20 kap. 2028 §§ IL). ränteeffekten på den snabbare avskrivningen enligt alternativregeln och avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. Vid avyttring av skog får en fysisk person göra avdrag med högst av anskaffningsvärdet, medan avdraget för juri- diska personer är begränsat till . För ett visst beskattningsår får avdrag göras med högst halva den avdragsgrundande skogsintäkten (21 kap. 419 §§ IL). Syftet med avdragsrätten är att undanta rena kapitaluttag från beskattning. Å andra sidan saknas anledning att ge avdrag när värdeökningen på skogstillväxten överstiger gjorda uttag. Skatteutgiften uppkommer genom den schablon som är vald för beräkning av avdra- gets storlek och avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. C11 Bidrag till regionala utvecklingsbolag Avdrag får göras för bidrag som lämnas utan villkor till ett regionalt utvecklingsbolag (16 kap. 12 § IL). Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. C12 Bidrag till och Avdrag får göras för bidrag som lämnas till (16 kap. 10 § IL) och för sådana bidrag och avgifter till som avses i filmavtalet (16 kap. 11 § IL). Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. C13 Nedskrivning av lager och pågående arbeten Enligt en alternativregel kan lager (gäller inte fastigheter och värdepapper) tas upp till 97 pro- cent av det sammanlagda anskaffningsvärdet (17 kap. 4 § IL). Byggnads-, hantverks- och anlägg- ningsföretag kan tillämpa motsvarande alter- nativregel på pågående arbeten om arbetet utförs till ett fast pris och inte har slutredovisats (17 kap. 27 § IL). Nedskrivningen ger en skatte- kredit. Skatteutgiften utgörs av räntan på krediten och avser skatt på inkomst av närings- verksamhet och särskild löneskatt. Skatte- utgiften beräknas med hjälp av en uppskattad realränta. Om realräntan är negativ redovisas en negativ skatteutgift. C14 Skogs-, skogsskade- och upphovsmannakonto En enskild näringsidkare som har intäkt av skogsbruk, skogsintäkt, har ofta oregelbundna inkomster. Detsamma gäller för en enskild näringsidkare som har intäkt i egenskap av upphovsman enligt lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk. För att möjliggöra en resultatutjämning mellan beskattningsår tillåts dessa näringsidkare göra avdrag för belopp som sätts in på ett särskilt konto i ett kreditinstitut, skogskonto eller skogsskadekonto i det första fallet och upphovs- mannakonto i det senare fallet (21 kap. 2141 §§ och 32 kap. IL). Insättningen begränsas till på skogskonto, på skogsskadekonto och på upphovsmannakonto. Kontoinsätt- ningen medför att egenavgiften skjuts upp, där skattedelen utgörs av särskild löneskatt. Skatteutgiften utgörs av den räntefria skattekre- diten. C15 Räntefördelning vid generationsskiften Förvärvas en näringsfastighet genom arv, testa- mente eller gåva eller genombodelning med anledning av makes död eller äktenskapsskillnad kan förvärvaren undvika negativ räntefördelning till den del det negativa fördelningsunderlaget är hänförligt till förvärvet (33 kap. 1517 §§ IL). Skatteutgiften avser inkomst av näringsverksam- het och särskild löneskatt. D Intäkter i kapital D1 Avkastning eget hem Med eget hem avses ett småhus som inte upplåts med hyresrätt eller bostadsrätt. Den direkta avkastningen i form av boendet i eget hem beskattas inte som inkomst av kapital. Däremot utgår fastighetsavgift på bostäder enligt lagen (2007:1398) om fastighetsavgift. Fastighetsavgiften för nybyggda byggnader som innehåller bostäder är nedsatt , se skatteutgifter D15 D17. Direktavkastningen antas schablonmässigt motsvara marknadsvärdet på egnahems- fastigheten multiplicerat med två procent- enheter. Skatteutgiften utgörs av skillnaden mellan kapitalskatt på fastighetens reala direktavkastning och fastighetsavgift utan nedsättningar. Den direkta avkastningen i form av boendet i privatbostadsföretag (äkta bostadsrättsförening) beskattas inte som inkomst av kapital (42 kap. 28 § IL). Däremot utgår fastighets- avgift på bostäder enligt lagen om fastighetsavgift Fastighetsavgiften för nybyggda byggnader som innehåller bostäder är nedsatt , se skatteutgifter D15D17. Direktavkastningen antas schablonmässigt motsvara det sammanlagda marknadsvärdet på privatbostadsföretagets bostadsrättslägenheter multiplicerat . Skatteutgiften utgörs av skillnaden mellan kapitalskatt på fastighetens reala direktav- kastning och fastighetsavgift utan nedsättningar. D3 Utdelning och kapitalvinst på aktier i onoterade bolag Enligt 42 kap. 15 a § IL tas endast 5/6 av kapital- inkomster för delägare i onoterade bolag upp till beskattning i inkomstslaget kapital. Den effektiva skatten på kapitalavkastningen blir således , vilket är lägre än för kapitalinkomster. Den lägre skattesatsen ger upphov till en skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital. D4 Utdelning och kapitalvinst på kvalificerade aktier För den del av utdelning och kapitalvinst på kvalificerade andelar som understiger gräns- beloppet tas endast 2/3 upp till beskattning enligt 57 kap. 20 och 21 §§ IL. Den effektiva skatten på kapitalavkastningen blir således 20 procent, vilket är lägre än för kapital- inkomster. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital. D5 Utdelning av aktier Beskattning av aktieutdelning i form av aktier skjuts i det fall ett antal villkor är uppfyllda upp till dess att mottagaren säljer aktierna, se den s.k. lex Asea, 42 kap. 16 § IL. Räntan på denna skattekredit är en skatteutgift. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital. D6 Utdelning och kapitalvinst på andelar i oäkta bostadsrättsföreningar Andelar i oäkta bostadsrättsföreningar omfattas av lättnadsreglerna till och med utgången av . Lättnadsreglerna motsvarar de regler i 43 kap. IL som gällde för utdelning och kapitalvinst på andelar i onoterade bolag före . Lättnadsreglerna innebär att ett belopp uppgående till av statslåne- räntan multiplicerat med ett speciellt definierat underlag (i princip omkostnadsbeloppet för bostadsrätten) undantas från beskattning i inkomstslaget kapital. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital. D7 Värdeförändring på eget hem och bostadsrätt Enligt ska värdeförändringar beskattas löpande på årsbasis (alternativt ska skatte- restitution medges) och inte som fallet är , när de realiseras, dvs. Enligt 47 kap. IL ges dessutom möjlighet till uppskov även då vinsten har realiserats. Dessa uppskovs- möjligheter ger upphov till en skattekredit. En schablonintäkt på av uppskovs- beloppet på en realiserad vinst tas upp till beskattning i inkomstslaget kapital. Detta motsvarar en icke avdragsgill ränta på hela uppskovsbeloppet på . Skillnaden mellan gällande uppskovsregler och en beskatt- ning av uppskov i inkomstslaget kapital utgör en skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital. D8 Värdeförändring på aktier m.m. Enligt ska värdeförändringar beskattas (alternativt ska skatterestitution ges) när de uppkommer och inte, som fallet är , när de realiseras. Uppskovet ger upphov till en skatte- kredit. Räntan på denna skattekredit är en skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital. D9 Nedsatt kapitalvinstskatt vid försäljning av eget hem och bostadsrätt Enligt 45 kap. 33 § och 46. kap. 18 § IL tas en andel på 22/30 av den kapitalvinst som realiseras vid försäljning av eget hem och bostadsrättupp till beskattning i inkomstslaget kapital. Den återstående del som inte beskattas ger upphov till en skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital. D10 Nedsatt avkastningsskatt på pensionsmedel Avkastningen på medel reserverade för pen- sionsändamål beskattas lägre än för kapitalinkomster. Avkastningsskatt tas enligt 9 § lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pen- sionsmedel ut på en schablon- mässigt beräknad avkastning. Den lägre skatte- satsen ger upphov till en skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital. Schablonintäkten som tas upp till beskattning uppgår till ett på visst sätt beräknat kapitalunderlag (se skatte- utgift D12) multiplicerat med den genom- snittliga statslåneräntan för året före beskatt- ningsåret. Schablonintäkten kan utgöra en skatteutgift eller en skattesanktion, se skatte- utgift D11. pensionsmedel av kapitalunderlaget multiplicerat med antingen den genomsnittliga statslåneräntan året före beskattningsåret eller statslåneräntan vid utgången av november året före beskatt- ningsåret. utgörs kapitalunderlaget av värdet av bolagets tillgångar med avdrag för finansiella skulder vid beskattningsårets ingång. Om den faktiska avkastningen på försäkringskapital över- eller understiger den schablonmässigt framräknade avkastningen uppstår en skatteutgift respektive en skattesanktion avseende skatt på inkomst av kapital. D12 Framskjuten beskattning vid andelsbyte Reglerna om framskjuten beskattning vid andelsbyten tillämpas när fysiska personer gör andelsbyten om vissa villkor är uppfyllda (48 a kap. 58 §§ IL). Reglerna innebär att det inte fastställs någon kapitalvinst vid andelsbytet utan beskattning sker när de mottagna andelarna avyttras. Skatteutgiften utgörs av räntan på den kredit som den framskjutna beskattningen innebär och avser skatt på inkomst av kapital eller tjänst (bestäms av fåmansföretagsreglerna, 57 kap. IL). D13 Skogs-, skogsskade- och upphovsmannakonto Skogsägare och författare m.fl. som bedriver enskild firma har ofta oregelbundna inkomster. Tillsammans med en progressiv beskattning av inkomst av tjänst kan detta leda till att de miss- gynnas relativt personer med jämna inkomster. För att möjliggöra en resultatutjämning tillåts dessa göra avdrag för belopp som sätts in på skogskonto, skogsskadekonto eller upphovs- mannakonto. Insättningen begränsas till på skogskonto, på skogsskadekonto och på upphovsmannakonto. Räntan på kontona beskattas med den lägre skattesatsen i stället för , vilket är för kapitalinkomster (lagen (1990:676) om skatt på ränta på skogskontomedel m.m.). Den lägre skattesatsen ger upphov till en skatteutgift som avser skatt på inkomst av kapital. D15 Nedsatt fastighetsavgift småhus fastighetsavgift på bostäder utgår enligt lagen (2007:1398) om fastighetsavgift. Fastighetsavgiften för nybyggda byggnader som innehåller bostäder är nedsatt Varje byggnad tilldelas ett särskilt värdeår (som kan förändras genom ombyggnader). Nedsättningen av fastighets- avgiften innebär att efter värdeåret utgår ingen fastighetsavgift för småhusenheter med värdeår 2012 eller . För småhusenheter med värdeår tidigare än 2012 utgår ingen fastighetsavgift efter värdeåret och för de därpå följande fem åren är avgiften nedsatt till hälften. Skatteutgiften utgörs av nedsättningen av fastig- hetsavgift på småhusenheter med värdeår 2003 eller . D16 Nedsatt fastighetsavgift hyreshus fastighetsavgift på bostäder utgår enligt lagen om fastighetsavgift. Fastighetsavgiften för nybyggda byggnader som innehåller bostäder är nedsatt . Varje byggnad tilldelas ett särskilt värdeår (som kan förändras genom ombyggnader). Ned- sättningen av fastighetsavgiften innebär att efter värdeåret utgår ingen fastighetsavgift för hyreshusenheter med värdeår 2012 eller . För hyreshusenheter med värdeår tidigare än 2012 utgår ingen fastighetsavgift efter värdeåret och för de därpå följande fem åren är avgiften nedsatt till hälften. Skatte- utgiften utgörs av nedsättningen av fastighets- avgift på hyreshusenheter med värdeår 2003 eller . D17 Nedsatt fastighetsavgift ägarlägenheter fastighetsavgift på bostäder utgår enligt lagen om fastighetsavgift. Fastighetsavgiften för nybyggda byggnader som innehåller bostäder är nedsatt . Varje byggnad tilldelas ett särskilt värdeår (som kan förändras genom ombyggnader). Nedsättningen av fastighetsavgiften innebär att efter värdeåret utgår ingen fastighetsavgift för ägarlägenheter med värdeår 2012 eller . För ägar- lägenheter med värdeår tidigare än 2012 utgår ingen fastighetsavgift efter värdeåret och för de därpå följande fem åren är avgiften nedsatt till hälften. Skatteutgiften utgörs av nedsättningen av fastighetsavgift på ägarlägenheter med värdeår 2003 eller . E Kostnader i kapital E1 Ränteutgifter för egnahem Enligt 42 kap. 1 § IL ska samtliga ränteutgifter dras av. Enligt ska endast ränteutgifter för lån till investeringar där avkastningen är skattepliktig få dras av. Detta innebär att ränte- utgifter för egnahem är en skatteutgift i den mån fastighetsavgiften understiger avkastningen från egnahem multiplicerat med en skattesats på . Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital. Enligt 42 kap. 1 § IL ska samtliga ränteutgifter dras av. Enligt ska endast ränteutgifter för lån till investeringar där avkastningen är skattepliktig få dras av. Detta innebär att ränte- utgifter för lån till konsumtion är en skatteutgift. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av kapital. E3 Kapitalförluster på marknadsnoterade aktier m.m. Kapitalförluster på marknadsnoterade delägar- rätter ska dras av i sin helhet, kapitalförluster på sådana andelar i svenska aktiebolag och utländ- ska juridiska personer som inte är noterade eller kvalificerade ska dras av till fem sjättedelar och kapitalförluster på kvalificerade andelar ska dras av till två tredjedelar mot skattepliktiga vinster på sådana tillgångar, 48 kap. 20 § IL. Till den del förluster inte kan dras av mot sådana tillgångar ska , fem sjättedelar av respektive två tredjedelar av dras av, 48 kap. 20 a § IL. Huvudregeln är att av förlusten får dras av. Skatteutgiften avser inkomst av kapital. F1 Regional nedsättning av egenavgifter Enligt lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och social- avgiftslagen (2000:980) ska enskilda närings- idkare och delägare i handelsbolag med fast driftställe i stödområde A vid beräkning av egenavgifter göra ett avdrag från egenavgifterna av avgiftsunderlaget , dvs. Fiskeri-, vattenbruks-, jordbruks- och transportverksamhet är undantagna från nedsättning på grund av EU-regler. Skatte- utgiften avser egenavgifter. F2 Nedsättning av egenavgifter för personer som vid årets ingång inte har fyllt För personer som vid årets ingång inte har fyllt har egenavgifterna och den allmänna löne- avgiften satts ned (3 kap. 15 a § social- avgiftslagen) och 3 § lagen om allmän löne- avgift). Nedsättningen innebär att egenav- gifterna för unga uppgår till hela ålderspensions- avgiften samt en fjärdedel av de övriga avgifterna. Skatteutgiften avser egenavgifter. F3 Generell nedsättning av egenavgifter Från egenavgifterna ska, under vissa förutsätt- ningar, ett avdrag göras av avgiftsunderlaget. Nedsättningen kan som mest uppgå till (3 kap. 1820 §§ socialavgiftslagen). Skatteutgiften avser egen- avgifter. F4 Regional nedsättning av arbetsgivaravgifter Enligt lagen om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkning enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980) får arbetsgivare med fast driftställe i stödområde A göra ett avdrag från arbetsgivar- avgifterna av avgiftsunderlaget, dock högst med per kalender- månad. Nedsättningen gäller inte för kommuner, landsting, statliga myndigheter, statliga affärsdrivande verk eller registrerade trossamfund. Vidare är fiskeri-, vattenbruks-, jordbruks- och transportverksamhet undantagna från nedsättningen på grund av EU-regler. Skatteutgiften avser arbetsgivaravgifter. F5 Nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som vid årets ingång inte har fyllt För personer som vid årets ingång inte har fyllt har arbetsgivaravgifterna och den allmänna löneavgiften satts ned (2 kap. 28 § social- avgiftslagen och 3 § lagen om allmän löneavgift). Nedsättningen innebär att arbetsgivaravgifterna för unga uppgår till hela ålderspensionsavgiften samt en fjärdedel av de övriga avgifterna. Skatte- utgiften avser arbetsgivaravgifter. F6 Förmån av fritt eller delvis fritt drivmedel Enligt 61 kap. 10 § IL ska förmån av fritt eller delvis fritt drivmedel värderas till marknads- värdet multiplicerat med faktorn 1,2. Hela förmånsvärdet, dvs. även den del av förmåns- värdet som överstiger marknadsvärdet, är pensionsgrundande och förmånsgrundande i flertalet övriga socialförsäkringar. Underlaget för socialavgifter uppgår däremot endast till driv- medlets marknadsvärde. Skatteutgiften avser socialavgifter. Ersättning för skiljemannauppdrag ingår inte i underlaget för socialavgifter om parterna är av utländsk nationalitet enligt 2 kap. 20 § social- avgiftslagen. Skatteutgiften avser särskild löne- skatt. G2 Ersättning till idrottsutövare Ersättning som en idrottsutövare erhåller från en skattebefriad ideell förening med huvudsakligt syfte att främja idrottslig verksamhet och som inte överstiger ett halvt prisbasbelopp är enligt 2 kap. 19 § socialavgiftslagen undan- tagen från socialavgifter. Ersättningen är inte förmånsgrundande. Skatteutgiften avser därför särskild löneskatt. G3 Nedsatta socialavgifter för egenföretagare som fyllt och är födda eller senare För egenföretagare som fyllt och är födda eller senare, dvs. de som omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet (SFS 2006:1339), ska enbart ålderspensionsavgiften betalas (3 kap. 15 § socialavgiftslagen). Skatteutgiften avser särskild löneskatt. G4 Inga socialavgifter för egenföretagare som är födda eller tidigare För egenföretagare som är födda eller tidigare, dvs. de som omfattas av det gamla ålderspensionssystemet (SFS 2007:1250), ska inga socialavgifter betalas (övergångsbestäm- melse 5 i SFS 2000:980). Skatteutgiften avser särskild löneskatt. G5 Nedsatta socialavgifter för anställda som fyllt och är födda eller senare För anställda som har fyllt och är födda eller senare, dvs. de som omfattas av det reformerade ålderspensionssystemet (SFS 2006:1339) ska enbart ålderspensionsavgiften betalas (2 kap. 27 § socialavgiftslagen). Skatte- utgiften avser särskild löneskatt. G6 Inga socialavgifter för anställda som är födda eller tidigare För anställda som är födda eller tidigare, dvs. de som omfattas av det gamla ålderspen- sionssystemet (SFS 2007:1250), ska inga social- avgifter betalas (övergångsbestämmelse 5 i SFS 2000:980). Skatteutgiften avser särskild löneskatt. H1 Försäljning av tomtmark och byggnader Försäljning av fastigheter är enligt 3 kap. 2 § ML undantaget från mervärdesskatteplikt. Vid försäljning av nybyggda en- och flerbostadshus är det förädlingsvärde som uppstår vid försäljningen undantaget från mervärdesskatt, trots att det enligt borde beskattas. Undantaget ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. H2 Försäljning av /år Vid försäljning av konstverk för är enligt 1 kap. 2 a § ML försäljningsbeloppet undantaget från mer- värdesskatt under förutsättning att upphovs- mannen eller dennes dödsbo vid försäljningen äger konstverket. Undantaget ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Lotterier får inte mervärdesbeskattas vilket beskrivs i 3 kap. 23 § ML. Beskattning sker endast i form av punktskatt. Undantaget ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. H4 Uttagsbeskattning avseende vissa fastighetstjänster Vissa fastighetstjänster som utförs av en ägare till en näringsfastighet (t.ex. ett hyreshus) som inte är skattskyldig till moms för fastigheten och där lönekostnaden för dessa tjänster inte överstiger (inklusive avgifter som grundas på lönen) , är mervärdesskattebefriade. Enligt 2 kap. 8 § ML görs det en så kallad uttagsbeskattning, en mervärdesbeskattning om , för tjänster som fastighetsägaren utför åt sig själv på den egna fastigheten där lönekostnaden överstiger . Skatteutgiften avser den mervärdesskattebefriade kostnaden för tjänster under detta belopp. H5 Läkemedel H9 Böcker och broschyrer För läkemedel som utlämnas enligt recept eller säljs till sjukhus gäller kvalificerat undantag från mervärdesskatt enligt 3 kap. 23 § och 10 kap. 11 § ML. Det innebär att försäljningen är undantagen från mervärdesskatt men att ingå- ende mervärdesskatt är avdragsgill. (Icke receptbelagda läkemedel beskattas med normalskattesats.) Skattebefrielsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Transport till eller från utlandet ska enligt 5 kap. 9 § i ML inte beskattas i . En resa från en ort i till en ort i utlandet är därför i sin helhet undantagen från beskattning i . Bestämmelsen omfattar luft-, vatten- och landtransporter. Detta ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt för den andel av resan som sker inom . Enligt 7 kap. 1 § ML är mervärdesskatten för personbefordran nedsatt till . Skatte- satsen gäller för resor i kollektivtrafik och taxi- resor, samt turist- och charterresor, sight- seeingturer och liknande, oavsett vilket transportmedel som används. Mervärdes- skattenivån gäller dock inte om resemomentet är av underordnad betydelse. Den nedsatta skatte- satsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Enligt 7 kap. 1 § ML är mervärdesskatten för tidningar och tidskrifter nedsatt till . Skattesatsen gäller även radiotidningar för syn- skadade och andra varor som gör skrift till- gänglig för läshandikappade. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Enligt 7 kap. 1 § ML är mervärdesskatten för böcker, broschyrer, häften, musiknoter, kartor och liknande alster nedsatt till . Detta gäller även bilderböcker, ritböcker och målarböcker för barn. Den nedsatta skattesatsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. H10 Entréavgiftsbelagda kulturella föreställningar