prop · H1031d6 · 2013-09-18 00:00:00 — 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Mål för utgiftsområdet ......................................................................... En politik för ett tryggare ........................................................ Ökad effektivitet i rättsväsendet.......................................................... Kraftfulla åtgärder och skärpta straff................................................... Tidiga och tydliga insatser mot ungas brottslighet............................. Brottsdrabbades behov i fokus............................................................. Skydd för den personliga integriteten ................................................. Samlad bedömning av rättsväsendets resultat ..................................... Utredning och lagföring....................................................................... Verkställighet av påföljd ....................................................................... Stöd till brottsoffer ............................................................................... Kompetensförsörjningen inom rättsväsendet..................................... 1:11 Ersättning för skador på grund av brott...................................... 1:12 Rättsliga biträden m.m.................................................................. 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m................................... 1:14 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar................... 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 2.6.15 1:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete................................ 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet ........................................ Härledning av ramnivån 2014–2017. Utgiftsområde 4 Rättsväsendet .................. Ramnivå 2014 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 4 rättsväsendet ............. Anmälda brott samt personuppklaringsprocent –2012.................................. Kostnadsutveckling –2012................................................................................ Kostnadsutveckling –2012................................................................................ Kostnadsutveckling –2012................................................................................ Uppfyllelse av regeringens verksamhetsmål: omloppstid i månader för avgjorda mål, .............................................................................. Den totala målutvecklingen (exkl. migrationsmål) 2010–2012 ........................... Kostnadsutveckling –2012.............................................................................. Kostnadsutveckling –2012.............................................................................. Kostnadsutveckling –2012.............................................................................. Utbetald brottsskadeersättning fördelat på brottstyper ...................................... Antal anställda 2010–2012 fördelat på kvinnor, män och samtliga (jämnt Andel kvinnor och män på ledande befattningar 2010–2012............................... Andel anställda med utländsk bakgrund* 2010–2012 .......................................... Andel sjukfrånvaro i förhållande till tillgänglig arbetstid 2010–2012 fördelat på kvinnor, män och samtliga ................................................................ Utgiftsutveckling –2013................................................................................. Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:1 .................. Anslagsutveckling 1:2 Säkerhetspolisen................................................................ Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:2 Säkerhetspolisen....................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:3 ................ Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:4 ............ Anslagsutveckling 1:5 Domstolar ........................................................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:5 Domstolar .................. Anslagsutveckling 1:6 Kriminalvården.................................................................. Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:6 Kriminalvården......................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:7 ........ 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:8 ................ Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:9 .................. Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:10 ......... Anslagsutveckling 1:11 Ersättning för skador på grund av brott......................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:11 Ersättning för skador på grund av brott........................................................................................................ Anslagsutveckling 1:12 Rättsliga biträden m.m. ................................................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:12 Rättsliga biträden m.m. .......... Anslagsutveckling 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. .................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:13 Kostnader för vissa Anslagsutveckling 1:14 Avgifter till vissa internationella sammanslutningar...... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:14 Avgifter till vissa Anslagsutveckling 1:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete .................. Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:15 Bidrag till lokalt Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:16 Säkerhets- och Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:17 ...................... 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Andel otrygga/oroliga i befolkningen 2006–2012, enligt Nationella Andel med ganska eller mycket högt förtroende för myndigheterna i befolkningen 2006–2012, enligt Nationella trygghetsundersökningen ............ Antalet personuppklarade brott enligt officiell kriminalstatistik (* har korrigerats för ett enstaka ärende som innehöll ett mycket stort antal Medelbeläggning i anstalt 2006–2012 enligt officiell kriminalstatistik ................. Antalet påbörjade särskilda utslussningsåtgärder –2012................................ Inkomna och avgjorda ärenden................................................................................ Utbetald brottsskadeersättning och intäkter av regress......................................... 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.godkänner att ingår i den nya , som påbörjar sin verksamhet (avsnitt 2.6.1), 2.godkänner att Säkerhetspolisen ombildas till en fristående myndighet (avsnitt 2.6.2), 3.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 4 Rättsväsendet enligt följande uppställning: Ersättning för skador på grund av brott Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. Avgifter till vissa internationella sammanslutningar Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Huvuddelen av resurserna inom utgiftsområdet avser kriminalpolitiskt inriktad verksamhet. I övrigt är rättsväsendets verksamhet inriktad på att avgöra rättsliga tvister mellan enskilda och mellan enskilda och det allmänna samt att handlägga olika typer av ärenden. Den kriminalpolitiskt inriktade verksamheten syftar till att upprätthålla allmän ordning och säkerhet, förebygga brott, utreda brott, se till att den som begått brott lagförs, verkställa påföljder och rättsliga anspråk och ge stöd till dem som drabbats av brott. Ut- giftsområdet innefattar myndigheter inom polis- och åklagarväsendena, Domstolar samt Kriminalvården. Dessutom ingår , , , , och . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet 1:11 Ersättning för skador på grund av brott 1:12 Rättsliga biträden m.m. 1:13 Kostnader för vissa skaderegleringar m.m. 1:14 Avgifter till vissa internationella sammanslut- 1:15 Bidrag till lokalt brottsförebyggande arbete Totalt för utgiftsområde 4 Rättsväsendet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Rättsväsendets ekonomiska situation är god. Vid ingången av 2013 fanns ett sammanlagt anslagssparande om . Regeringen föreslog inga förändringar av budgeten i vårändringsbudgeten. I höständringsbudgeten föreslår regeringen att anslagsmedel omfördelas inom utgiftsområdet till bland annat anslaget 1:8 . Regeringen fortsätter att utveckla rättsväsendet för att öka effektiviteten i rättskedjan. Ramförstärkningarna –2016 som regeringen föreslog i budgetpropositionen ligger fast. gör regeringen bedömningen att endast mindre förstärkningar behöver skjutas till. Därtill föreslår regeringen i denna proposition mindre omfördelningar av medel inom utgiftsområdet. Förändringar av anslagen inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet redovisas under 2.6 Budgetförslag. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2014–2017. Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Vissa anslag minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Tabell 2.3 Ramnivå 2014 realekonomiskt fördelad. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1 Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2 Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3 Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Målet för kriminalpolitiken är att minska brottsligheten och att öka människors trygghet. Brottsligheten orsakar mänskligt lidande, otrygghet och stora samhällsekonomiska skador. Rädslan för att utsättas för brott beskär människors frihet. Ett starkt och väl fungerande rättsväsende är en förutsättning för att samhällets åtgärder mot brottsligheten ska bli framgångsrika. Målet för rättsväsendet är den enskildes rättssäkerhet och rättstrygghet. Rättssäkerhet innebär att rättsskipning och annan myndighetsutövning ska vara förutsebar och enhetlig samt bedrivas med hög kvalitet. Med rättstrygghet avses att enskilda personer och andra rättssubjekt ska vara skyddade mot brottsliga angrepp på liv, hälsa, frihet, integritet och egendom. Avgörande är att rättsväsendet tillsammans med det övriga samhället arbetar för att förebygga och bekämpa brottsligheten samt stödjer dem som har drabbats av brott. Rättstryggheten förutsätter också en lättillgänglig ordning för att lösa tvister som uppstår i samhället. Hög rättssäkerhet och rättstrygghet är grundläggande förutsättningar för att människor ska känna förtroende för lagarna, myndigheterna och domstolarna. Sådant förtroende är av fundamental betydelse för det demokratiska samhället. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 2.4.1En politik för ett tryggare ska vara ett tryggt land att leva i. För att minska brottsligheten och öka människors trygghet har alliansregeringen sedan tillträdet 2006 genomfört en omfattande satsning på rättsväsendet. Hela rättskedjan, från polis till kriminalvård, har förstärkts kraftigt. Rättsväsendet är betydligt starkare än 2006. Det förstärkta resursläget har inneburit att rättsväsendets förutsättningar att bekämpa brottsligheten och öka tryggheten har förbättrats väsentligt. Parallellt med förstärkningen av rättsväsendet har människors trygghet ökat. Exempelvis känner sig fler trygga när de går ut ensamma och färre oroar sig för att utsättas för brott. Det visar Nationella trygghetsundersökningen (NTU), som (Brå) genomför . Den positiva utvecklingen gäller för både män och kvinnor och för såväl unga som gamla. mattades dock den positiva utvecklingen av. Rättsväsendet har en viktig roll i att bidra till att tryggheten stärks även framöver. Att känna trygghet i vardagen ska vara en självklarhet för alla. NTU visar också att människors förtroende för rättsväsendet har ökat tydligt . Det gäller såväl förtroendet för polisen som för åklagarväsendet, Domstolar och Kriminalvården. Även i dessa avseenden har det dock skett en viss tillbakagång . Rättsväsendet behöver fortsätta att utveckla sitt arbete så att den positiva trenden kan fortsätta. Regeringen följer utvecklingen noga. Efter en tydlig ökning av den anmälda brottsligheten under förra mandatperioden har antalet anmälda brott stabiliserats kring 1,4 miljoner brott . Det är den högsta nivån någonsin, vilket ställer stora krav på rättsväsendet. Utvecklingen av antalet anmälda brott ger ingen säker information om hur den faktiska brottsligheten utvecklas. Antalet anmälda brott styrs även av andra faktorer. Bland annat är rättsväsendets och andra aktörers spanings- och ingripandeverksamhet av stor betydelse. Exempelvis är volymen på antalet anmälda trafikbrott, narkotikabrott och snatterier i första hand ett resultat av i vilken utsträckning rättsväsendet och andra aktörer prioriterar insatser mot sådan brottslighet. Antalet anmälda brott påverkas 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 också av människors och organisationers benägenhet att anmäla brott. För att bedöma brottslighetens utveckling krävs således även annan information. Enligt NTU, som inkluderar många brottstyper och såväl anmälda som oanmälda brott, har brottsligheten inte ökat . Andelen som uppger att de utsatts för såväl brott mot person som olika former av egendomsbrott har snarare minskat något . Även om utvecklingen varierar mellan olika regioner och brottstyper tyder tillgängliga källor på att brottsligheten på det stora hela varken har minskat eller ökat på något påtagligt sätt . Det framstår således som att fler av de brott som begås kommer till rättsväsendets kännedom, vilket är positivt. Den omfattande ärendemängd som rättsväsendet har att hantera ställer dock stora krav på myndigheterna. En framgångsrik brottsbekämpning handlar inte bara om att angripa brottsligheten utan även om att motverka dess orsaker. Samhället har allt att vinna på att förebygga brott bland unga. En trygg uppväxt är en av de mest effektiva brottsförebyggande insatserna. Att förmå unga personer vars liv är på väg att utvecklas i negativ riktning att välja en annan väg i livet är en av de största utmaningarna i brottsbekämpningen. Ti- diga och samlade insatser mot bland annat missbruk av alkohol och narkotika, åtgärder inom skola och socialtjänst och åtgärder inom bostads- och arbetsmarknadspolitikens område behövs för att minska brottsligheten och öka tryggheten. I områden och miljöer där många människor saknar arbete och där sociala problem hör till vardagen är problem med kriminalitet, otrygghet och missbruk särskilt utbredda. Insatser för att motverka segregation och integrera människor i samhället, exempelvis genom arbetslinjen, är därför centrala även på det kriminalpolitiska området. bekämpande myndigheternas kärnuppgifter. An- talet uppklarade och lagförda brott har också ökat tydligt . har dock den positiva utvecklingen i brottsuppklaringen avmattats. Regeringen anser att arbetet med utredning och lagföring behöver vidareutvecklas och effektiviseras framöver. Ett kontinuerligt utvecklingsarbete i syfte att effektivisera och höja kvaliteten i arbetet ska genomgående vara en integrerad del av rättsväsendets verksamhet. som myndigheternas effektiviseringsarbete behöver stärkas ska regeringen löpande verka för att förbättra myndigheternas förutsättningar att utvecklas och nå resultat. Som ett led i detta arbete har regeringen tagit initiativ till en omorganisation av polisen som innebär att och de 21 polismyndigheterna ombildas till en myndighet . Syftet med reformen är att öka förutsättningarna för ett bättre verksamhetsresultat och en högre kvalitet i polisens arbete. Polisens ombildning till en sammanhållen myndighet kommer att skapa tydligare strukturer för ledning och styrning, underlätta ett mer optimalt resursutnyttjande, ge mer likartade förutsättningar för polisarbetet över hela landet och ge bättre förutsättningar för samarbete med andra. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att genomföra reformen. Arbetet ska vara slutfört vid utgången av 2014. Några frågor som rör polisens framtida organisation återstår dock att behandla. I avsnitt 2.6 föreslår regeringen dels att ska ingå i den nya , dels att Säkerhetspolisen ska ombildas till en fristående myndighet. har inlett en process för att utveckla myndighetens organisation. 2.4.2Ökad effektivitet i rättsväsendet med organisationsförändringen är att skapa för- De kraftiga resursförstärkningarna till myndigheterna inom rättsväsendet är en central del i regeringens arbete med att förbättra brottsbekämpningen och öka människors trygghet. Förstärkningarna har inneburit att myndigheterna genom hela rättskedjan har kunnat utveckla och utöka sina verksamheter. Att klara upp brott och lagföra gärningspersoner hör till de brotts- utsättningar för ett mer flexibelt resursutnyttjande, förbättra möjligheterna för en strategisk central ledning och ge goda möjligheter till samverkan med polisen. Myndigheten vill uppnå detta genom att samla ansvaret för budget, verksamhet och resultat inom den operativa åklagarverksamheten hos färre och större organisatoriska enheter. Det operativa åklagararbetet kommer även fortsättningsvis att bedrivas vid åklagarkammare runt om i landet. Den förändrade organisationen är tänkt att träda i kraft . I syfte att skapa bästa möjliga förutsättningar för en effektiv ekobrottsbekämpning över hela landet har regeringen även beslutat att ska ha ett nationellt ansvar för de ärenden som myndigheten handlägger. ansvarar därmed för ekobrottsbekämpning i hela landet. var ansvaret för att utreda misstänkt ekonomisk brottslighet och besluta om åtal delat mellan å ena sidan och å andra sidan och polismyndigheterna. Myndigheterna inom rättsväsendet är i många avseenden beroende av varandra för att nå framgång i brottsbekämpningen. Det ställer stora krav på en väl utvecklad samordning och på att myndigheterna tillsammans strävar mot gemensamma mål. För att resultaten ska bli så goda som möjligt är det viktigt att var och en av myndigheterna ser sin roll i rättskedjan och på olika sätt underlättar övriga myndigheters insatser. Exempelvis är ansvarsfördelningen och samarbetet mellan polis och åklagare av stor betydelse för att resurserna och kompetensen ska användas på bästa sätt i den brottsutredande verksamheten. För att uppnå effektivitets- och kvalitetsvinster finns det fortfarande behov av att stärka samverkan mellan myndigheterna i rättskedjan. Myndigheterna behöver försäkra sig om att genomgående ha utvecklade strukturer och rutiner som säkerställer samverkan och tydligt klargör ansvarsfördelningen mellan olika funktioner. Rättsväsendets myndigheter behöver också stärka samverkan med myndigheter och aktörer utanför rättsväsendet, däribland med kommuner och landsting. Det gäller inte minst i det brottsförebyggande arbetet och i arbetet med att stödja brottsdrabbade. För att insatserna på dessa områden ska bli heltäckande och konsekventa ställs det stora krav på samordning mellan olika aktörer. Många typer av brott, inte minst grova brott, har gränsöverskridande inslag. För att rättsväsendet ska kunna fungera effektivt i alla delar är ett väl utvecklat internationellt samarbete av stor 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 betydelse såväl inom EU som på regional och global nivå. Samarbetet med utländska myndigheter, såväl inom vårt närområde som övriga världen, samt europeiska och internationella organ som Eurojust, Europol, Frontex och skapar bättre möjligheter för rättsväsendet att både förebygga och beivra brott. Det internationella samarbetet ska vara en väl integrerad del i rättsväsendets verksamhet och regelverk för internationellt utbyte ska utnyttjas fullt ut. En väl utvecklad samverkan mellan rättsväsendet, andra svenska myndigheter och internationella aktörer är också av betydelse när det gäller internationell civil krishantering och utvecklingssamarbete. En allt större efterfrågan på personal till internationella civila krishanteringsinsatser kräver fortsatt att formerna för det internationella deltagandet utvecklas och att rättskedjans olika delar är representerade. deltar rättsväsendet med personal i insatser utomlands inom EU, FN och . Bidragen finansieras genom biståndsmedel. Syftet med rättsväsendets deltagande är att medverka till att skapa förutsättningar för människor i konflikt- och postkonfliktländer att leva i frihet, säkerhet och rättvisa. Deltagandet bidrar även till att skapa starka och hållbara institutioner. Sådant internationellt arbete bidrar till erfarenhet och kompetens som är värdefull i den nationella verksamheten. En verksamhet byggd på kompetens och kunskap Kompetent och motiverad personal är rättsväsendets viktigaste resurs. Rättsväsendet måste ha förmåga att rekrytera och behålla skickliga medarbetare och kontinuerligt utveckla personalens kompetens och motivation. Detta ställer stora krav på möjligheter till vidareutbildning och attraktiva karriärvägar samt på ett ledarskap som kontinuerligt verkar för de anställdas utveckling. Den framtida polisverksamheten är beroende av att rekryteringen och utbildningen av nya poliser är anpassad efter verksamhetens behov och de krav som ställs på polisen. För att bidra till en ändamålsenlig utbildning för poliser har fått i uppdrag av regeringen att utveckla grundutbildningen till polisman. All grundutbildning för poliser ska bedrivas som uppdragsutbildning vid universitet och högskolor. I uppdraget ingår också att polisutbildningen 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 4 ska varva teori och praktik i större utsträckning än vad som görs . Därutöver ser regeringen behov av att öka polisorganisationens möjligheter att tillvarata kompetensen hos personer med annan utbildning än polisutbildning. Det finns många uppgifter inom polisen där annan kompetens är värdefull. För att fullt ut kunna ta tillvara sådan kompetens kan det finnas skäl att ge personer med annan utbildning än polisutbildning polisiära befogenheter. En utredare har fått i uppdrag att närmare analysera hur detta behov ser ut. Utredaren ska lämna en samlad redovisning av vilka befogenheter som kan vara aktuella och föreslå författningsändringar. Regeringen ställer höga krav på att verksamheten inom rättsväsendet ska vara kunskapsbaserad. För att leva upp till detta krävs ett kontinuerligt arbete för att utveckla relevant och aktuell kunskap om effektiva metoder och arbetssätt. (Brå), som har i uppdrag att vara ett centrum för forsknings- och utvecklingsverksamhet inom rättsväsendet, har en nyckelroll i dessa sammanhang. Alla rättsväsendets myndigheter ansvarar dock själva för att det finns strukturer inom deras respektive verksamhetsområden för att systematiskt ta vara på kunskap och erfarenheter. Brå ska kunna fungera som ett stöd till myndigheterna i utvecklingen av en alltmer kunskapsbaserad verksamhet. Som ansvarig för den officiella kriminalstatistiken bidrar Brå också med värdefullt underlag avseende utvecklingen i rättskedjan. För att kunna identifiera relevanta förbättringsområden och få vägledning i var ansvaret för olika åtgärder bör ligga krävs att myndigheterna kontinuerligt följer upp och analyserar sina verksamheter och resultat. En väl utvecklad verksamhets- och resultatuppföljning förbättrar möjligheten till en aktiv styrning av verksamheterna och bidrar till att uppmärksamma framgångsrika metoder och arbetssätt som kan spridas runt om i landet. Det är även viktigt att utbyta kunskap och erfarenheter med omvärlden.