prop · H003166 · 2013-05-28 00:00:00 — Slutligen ska under vissa förutsätt- ningar utse en eller flera särskilda granskare (10 kap. 22 §). Uppgiften att kalla till bolagsstämma gäller även i europabolag (28 § lagen [2004:575] om europabolag). Motsvarande regler finns för ekonomiska föreningar i 7 och 8 kap. lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar. Dessa regler gäller också för bostadsrättsföreningar (9 kap. 14 och 26 §§ bostadsrättslagen [1991:614]), kooperativa hyresrättsföreningar (2 kap. 17 och 20 §§ lagen [2002:93] om kooperativ hyresrätt) och sambruksföreningar (13 och 14 §§ lagen [1975:417] om sambruksföreningar). Länsstyrelsernas upp- gift att kalla till föreningsstämma gäller även i europakooperativ (36 § lagen [2006:595] om europakooperativ och 1 a kap. 32 § lagen [1995:1570] om medlemsbanker). De aktuella ärendena handläggs av i det län där bolaget eller föreningen har sitt säte. Regeringen har, med hänvisning till de förslag som behandlas i denna proposition, inte ansett det lämpligt att föreslå att de aktuella ärendena koncentreras till endast vissa länsstyrelser (prop. 2011/12:31 s. 44). Frågan är om ärendena även fortsättningsvis bör handläggas av länssty- relserna eller om handläggningen, såsom föreslås av Utredningen om ett enklare aktiebolag och , bör övertas av Bolags- verket. Enligt regeringens mening är det inte nödvändigt att ärendena hand- läggs av en myndighet på den ort där bolaget eller föreningen hör hemma. Handläggningen och prövningen av ärendena är oberoende av lokalkännedom och närhet till sökanden krävs inte. Behovet av stöd och service kan tillgodoses genom telefonkontakter och genom information på internet. Ärendena är inte heller av det slaget att personliga besök är nödvändiga. Enligt regeringens mening finns det därför inget som hin- drar att ärendena handläggs av en central myndighet. Om handläggningen av ärendena koncentreras till en central myndig- het, uppnås bättre likformighet och effektivitet vid ärendenas prövning. Ärendena har en klar koppling till i dess egenskap av registreringsmyndighet för företagen. Även om de aktuella ärendena inleds av aktieägare eller annan är det en fördel för företagen att de i dessa ärenden kan vända sig till samma myndighet som handlägger företagens övriga associationsrättsliga ärenden. I ärenden om förord- nande av revisor underlättar det dessutom för företagen om kan både utse och registrera revisorn. Sammantaget anser regeringen att övervägande skäl talar för att an- svaret för handläggningen av dessa ärenden flyttas över till . Regeringen förslår alltså att det i fortsättningen ska vara uppgift att bl.a. kalla till stämma i sådana fall då styrelsen har försummat att sammankalla stämma i ett bolag eller en förening. Bolaget respektive föreningen bör, liksom , svara för kostnaderna för kallelsen. Enligt förslag som välkomnas av ska i förekommande fall även kostnader för anordnande av stämman ersättas. Enligt regeringens uppfattning skulle emellertid ett sådant tillägg i lagtexten kunna uppfattas som att uppgifter och ansvar vid en begäran om sammankallande av stämma utvidgas i förhållande till vad som gäller för länsstyrelserna. Då någon sådan utvidgning inte är avsedd föreslår regeringen att bestämmelserna i detta avseende lämnas oförändrade i förhållande till vad som gäller . Detta överensstämmer med vad Utredningen om ett enklare aktiebolag föreslår. Det kommer förstås att kunna förekomma att bolaget eller föreningen inte infriar sin skyldighet att ersätta för kostnaderna för utfärdande av kallelse. En sådan situation får hanteras på samma sätt som 2012/13:166 andra oreglerade fordringar. Regeringen föreslår därför inte några sär- skilda bestämmelser om saken. ska kalla till stämma på det sätt som anges i bolags- ordningen eller stadgarna. I vissa fall ska kallelse även skickas med post till varje aktieägare vars postadress är känd för bolaget (7 kap. 23 § aktie- bolagslagen och 7 kap. 8 § lagen om ekonomiska föreningar). Om kall- else av någon anledning inte kan ske på dessa sätt, bör få möjlighet att kalla på något annat lämpligt sätt. Regeringen föreslår att en bestämmelse av den innebörden förs in i de aktuella lagarna. Överklagande av länsstyrelsernas beslut i aktuella ärenden görs till allmän förvaltningsdomstol från den dag då klagan- den fick del av beslutet. Även fortsättningsvis bör besluten överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Tiden för överklagande av övriga beslut till allmän förvaltningsdomstol är dock för beslutet. Det är inte lämpligt att ha olika tider för över- klagande i snarlika fall. Samma överklagandebestämmelser bör därför gälla för beslut i de nu aktuella ärendetyperna. Enligt regeringens bedömning finns det inte några beaktansvärda nackdelar med en sådan ordning. När det gäller frågan om vilken förvaltningsrätt som är behörig att pröva ett mål ska enligt den allmänna forumregeln ett beslut överklagas till den förvaltningsrätt inom vars domkrets ärendet först prövats, om det inte för viss måltyp föreskrivs annat i lag eller förordning (14 § andra stycket lagen [1971:289] om allmänna förvaltningsdomstolar). Domstols- verket anser att behovet av en specialreglering av forum vid överklag- ande, t.ex. den förvaltningsrätt där klaganden har sin hemvist, bör över- vägas. Även om förutsättningarna delvis förändras genom att de aktuella ärendena framöver kommer att handläggas av en central myndighet, anser regeringen inte att det finns tillräckliga skäl att införa någon särskild forumregel för dessa fall. har även i vissa andra fall i uppgift att utse revisor och kalla till stämma. Det gäller bl.a. förordnande av revisor i stiftelser och vissa bokföringsskyldiga företag (4 kap. 8 § stiftelselagen [1994:1220] samt 25 och 26 §§ revisionslagen [1999:1079]) och kallelse till stämma i samfällighetsföreningar (47 § lagen [1973:1150] om förvaltning av sam- fälligheter). Dessa ärenden omfattas inte av förslaget, utan kommer även fortsättningsvis att handlägga dem. 5Verkställande direktör i registrerade revisionsbolag Regeringens förslag: Möjligheten till dispens från kravet på att den verkställande direktören i ett aktiebolag som bedriver revisionsverk- samhet ska vara revisor tas bort. förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser tillstyrker förslaget eller Prop. 2012/13:166 har inget att invända mot det. FAR avstyrker förslaget och framhåller att en verkställande direktör i ett registrerat revisionsbolag indirekt står under tillsyn. Skälen för regeringens förslag: Revisorer får utöva revisionsverk- samhet i handelsbolag eller aktiebolag och registrera bolaget som revi- sionsbolag. För att ett aktiebolag ska få registreras som ett revisionsbolag krävs att aktier i bolaget med minst tre fjärdedelar av röstetalet ägs av revisorer eller ett eller flera registrerade revisionsbolag. Vidare krävs att minst tre fjärdedelar av styrelseledamöterna, minst tre fjärdedelar av styrelsesuppleanterna och den verkställande direktören är revisorer (14 § revisorslagen [2001:883]). får, om det finns särskilda skäl, inom vissa ramar bevilja undantag från kraven (16 §). Ett registrerat revisionsbolag står under tillsyn (3 §). Regeringen har föreslagit att det ska räcka med att mer än hälften av bolagets företrädare är revisorer och att möjligheten till dispens från majoritetskraven ska tas bort (prop. 2012/13:61). Regeringen uttalade att det är angeläget att den som leder revisionsbolagets dagliga verksamhet har djupa kunskaper om revision och att det kan ifrågasättas om den nuvarande möjligheten för att bevilja undantag från kravet på att den verkställande direktören ska vara revisor bör finnas kvar. Det konstaterades dock att det saknades beredningsunderlag för att genomföra en sådan förändring (nämnda prop. s. 47 f.). Regeringen åter- kommer till frågan. Det krav som ställs i lagen på att en majoritet av revisionsbolagets företrädare ska vara revisorer innebär att såväl revisionsbolaget som bolagets ledning står under tillsyn. Detta bidrar till att trygga oberoendet hos revisionsbolaget och bolagets revisorer. I förläng- ningen stärker det även tilltron till revisionsverksamheten. Det är enligt regeringens mening då naturligt att även den verkställande direktören i ett aktiebolag som bedriver revisionsverksamhet alltid ska vara revisor och stå under direkta tillsyn. Den nuvarande möjlig- heten till dispens från kravet på att den verkställande direktören ska vara revisor bör därför tas bort. 6Ikraftträdande- och övergångsbestäm- melser Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . De nya överklagandebestämmelserna för de ärenden som flyttas över från till ska inte tillämpas på beslut som har meddelats före ikraftträdandet. Den bestämmelse om dispens från kravet på att den verkställande direktören i ett registrerat revisionsbolag ska vara revisor som upphävs ska fortfarande gälla för ärenden som har inletts före ikraftträdandet. 2012/13:166 Förslaget från Utredningen om ett enklare aktiebolag: Utredningen föreslår inget datum för ikraftträdande. förslag: Utredningen föreslår att lagänd- ringarna ska träda i kraft . Förslaget från : föreslår inget datum för ikraftträdande. Remissinstanserna: anser att reformerna inom de aktu- ella områdena bör samordnas och att tiden för ikraftträdande bör bestäm- mas så att det är ordentligt med tid mellan beslut och ikraft- trädandet. Skälen för regeringens förslag: Förslaget att flytta över vissa associa- tionsrättsliga ärenden från länsstyrelserna till kommer att kräva informationsinsatser till allmänheten, utbildning av personal och anpassning av it-system. I budgetpropositionen föreslog regeringen att resurser för hanteringen av de aktuella ärendena skulle tillföras (prop. 2012/13:1 utgiftsom- råde 1, s. 51). har ställt sig bakom detta (bet. 2012/13:FiU10 och rskr. 2012/13:139). Ikraftträdandet bör mot denna bakgrund bestämmas till . Även förslaget att ta bort möjlig- heten till dispens från kravet på att verkställande direktör i ett aktiebolag som bedriver revisionsverksamhet ska vara revisor bör träda i kraft detta datum. Hela ansvaret för handläggningen av ärendena bör övergå till Bolags- verket . Detta innebär att kommer att ta emot alla oavgjorda ärenden som har kommit in till innan ändringen trädde i kraft. Någon särskild övergångsbestämmelse i frågan behövs inte. Om beslut överklagas efter ikraftträdandet, bör över- klagande ske enligt äldre föreskrifter. Det behövs en övergångsbestäm- melse med den innebörden. Överklagandet ska enligt allmänna förvaltningsprocessrättsliga regler prövas av den förvaltningsrätt inom vars domkrets den beslutsfattande myndigheten, dvs. Detta bör gälla även när läns- styrelsens beslut har överklagats före ikraftträdandet. För detta behövs ingen särskild övergångsbestämmelse. Om ett ärende om dispens från kravet på att den verkställande direk- tören i registrerade revisionsbolag ska vara revisor har inletts före ikraft- trädandet, bör det kunna prövas av och i domstol även efter det att 16 § revisorslagen har upphört att gälla. Detta bör regleras i en övergångsbestämmelse. Regeringens bedömning: När handläggningen av de ärenden som föreslås bli överflyttade till koncentreras till en central myndighet uppnås bättre likformighet och effektivitet vid ärendenas prövning. Det innebär en förenkling för företagen att de inte längre behöver anmäla till när en myndighet har utsett en revisor. Förslaget att avskaffa möjligheten till dispens från kravet på att en verkställande direktör i ett aktiebolag som bedriver revisionsverk- samhet ska vara revisor medför inte några beaktansvärda konsek- venser för företagen. Bedömningen av Utredningen om ett enklare bolag och Förenings- lagsutredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens bedömning (se SOU 2009:34 s. 275 f. och SOU 2009:37 s. 199 f.). Remissinstanserna: De flesta remissinstanser har ingen invändning mot konsekvensutredningarna. anser att de resurser som behövs, särskilt inledningsvis, är större än de som Utredningen om ett enklare bolag har antagit. Bedömningen i framställning: Överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Remissinstanserna invänder inte mot bedömningen i framställningen. Skälen för regeringens bedömning: fanns det drygt 430 000 aktiebolag registrerade i aktiebolagsregistret. Av dessa var om- kring 1 200 publika aktiebolag. fanns det cirka 14 000 ekonomiska föreningar och knappt 28 000 bostadsrättsföreningar i föreningsregistret. Ansvaret för vissa associationsrättsliga ärenden, t.ex. kallelse till stäm- ma och förordnande av revisor i vissa fall, flyttas enligt förslaget från till . är registreringsmyndighet för aktiebolag och ekonomiska föreningar och hanterar de flesta associa- tionsrättsliga ärenden. Förslaget innebär således att ytterligare ärenden kommer att koncentreras till en och samma myndighet. Det kommer särskilt att underlätta i de fall när ska utse revisor, eftersom kan registrera revisorn. Det är dock fråga om få ärenden , uppskattningsvis omkring 30 stycken. Handläggningen av de associationsrättsliga ärenden, uppskattningsvis knappt 200 , som flyttas från länsstyrelserna till kommer även fortsättningsvis att finansieras genom anslag. Förslaget innebär således ingen skillnad i kostnadshänseende för den enskilde aktieägaren eller föreningsmedlemmen. De uppskattningar av handlägg- ningskostnaden som har gjorts av länsstyrelserna och visar att behov av anslag för att täcka handläggningskostnaden kommer att ligga på samma nivå som länsstyrelsernas hittillsvarande behov () eller strax därunder. Förslaget bedöms därför ha en försumbar påverkan på de offentliga finanserna. har fattat beslut om att föra över anslag från länsstyrelserna till för att täcka handläggningskostnaden (prop. 2012/13:1 utgiftsområde 1, s. 51, bet. 2012/13:FiU10 och rskr. 2012/13:139). I de fall har kostnader för kallelse ska företaget ersätta verket för dess kostnader. Sammantaget bedöms det ökade resursbehovet inte bli större än att det kan rymmas inom det nya anslaget. Flytten av ärenden från landets alla länsstyrelser till innebär att överklaganden av beslut i dessa ärenden kommer att prövas 2012/13:166 av en enda förvaltningsrätt i landet, Förvaltningsrätten i , i stället för av flera olika förvaltningsrätter. Det rör sig om ett mycket begränsat antal överklagade ärenden . Flytten i sig leder inte till någon ökning av antalet överklagade ärenden och alltså inte heller till några ekonomiska konsekvenser för domstolarna som helhet. Det är lämpligt att informerar om de förändringar i regel- verket som förslagen i denna proposition ger upphov till, t.ex. genom upplysningar på webbplats. En sådan informationsgivning kommer att innebära vissa mindre kostnader för . leder, generellt sett, ökad information till att aktieägare och andra inte behöver vända sig lika ofta till med frågor. Kostnaderna för information om reglerna ryms inom ramen för anslaget. Konsekvenserna av förslaget att avskaffa möjligheten till dispens från kravet på att verkställande direktör i ett aktiebolag som bedriver revi- sionsverksamhet ska vara revisor bedöms bli små. , som aldrig har beviljat dispens, har möjlighet att vid pröv- ningen av fortsatt auktorisation ta hänsyn till att rollen som verkställande direktör i ett registrerat revisionsbolag är krävande och att det därför kan vara svårt att uppfylla kravet i nämndens föreskrifter om att ha utövat revisionsverksamhet omfattande minst . Avsaknaden av dispensmöjlighet bedöms mot den bakgrunden inte innebära någon beaktansvärd risk för att verkställande direktörer i revisionsbolag inte kommer att kunna ägna uppdraget den tid och kraft som krävs. De fördelar som uppnås av att den verkställande direktören alltid är revisor uppväger de eventuella nackdelar som bolagen kan ha vid rekryteringen av en verkställande direktör. 8.1Förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen (2005:551) Bolagsstämma Sammankallande av bolagsstämma 17 § Styrelsen kallar till bolagsstämma. Om en bolagsstämma som ska hållas enligt denna lag, bolagsordningen eller ett stämmobeslut inte sammankallas på föreskrivet sätt, ska Bolags- verket efter ansökan genast kalla till bolagsstämma i enlighet med 18 24 §§. Om kallelse inte kan ske på det sätt som anges i 23 §, får kalla till bolagsstämma på något annat lämpligt sätt. En ansökan får göras av en styrelseledamot, den verkställande direktören, en revisor eller en aktieägare. Bolaget ska ersätta kostnaderna för kallelsen. Paragrafen reglerar vem som ska kalla till bolagsstämma. Ändringen i andra stycket första meningen innebär att tar över uppgift att kalla till bolagsstämma, om det inte skett på föreskrivet sätt. Ärendet hos inleds genom en ansökan. Termen ansökan syftar, till skillnad från termen anmälan, på ett initiativ som föranleder ett beslut från myndighetens sida. Att ordet anmälan Prop. 2012/13:166 ersätts av ordet ansökan innebär dock i praktiken ingen ändring, eftersom ärendena hanteras på detta sätt. Kallelse ska ske enligt bestämmelserna i 1824 §§. Enligt den nya andra meningen får använda ett annat kallelsesätt än de som lagen eller bolagsordningen pekar ut, om det angivna kallelsesättet inte går att tillämpa. Så kan vara fallet, om kallelse ska skickas med post till aktieägarna, men styrelsen inte tillhandahåller någon aktiebok. Om då inte kan identifiera aktieägarna på något annat sätt, får verket använda andra kallelsesätt, t.ex. kungörelse i dagstidningar eller i Post- och . En annan situation då det kan vara nöd- vändigt för att välja ett annat kallelsesätt är om bolagsord- ningen föreskriver att kallelse ska ske genom att hållas tillgänglig för aktieägarna på bolagets webbplats och inte får möjlighet att lägga ut kallelsen där. I uttrycket annat lämpligt sätt ligger att kallelse- sättet måste väljas med hänsyn till aktieägarnas möjligheter att ta del av kallelsen. 9 kap. Revision Hur en revisor utses 8 § En revisor väljs av bolagsstämman. Om bolaget ska ha flera revisorer, får det i bolagsordningen föreskrivas att en eller flera av dem, dock inte alla, ska utses på annat sätt än genom val på bolagsstämma. I ett bolag som avses i 2 § 4 lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. får utse en eller flera revisorer att delta i revisionen tillsammans med övriga revisorer. I 9, 9 a, 25 och 26 §§ finns bestämmelser om att i vissa fall ska utse en revisor. Paragrafen reglerar vem som utser revisor. Ändringen i fjärde stycket är en följd av att tar över uppgift att utse revisor i vissa fall. 9 § En aktieägare får föreslå att en revisor som utses av ska delta i revisionen tillsammans med övriga revisorer. Förslaget ska framställas på en bolagsstämma där revisorsval ska ske eller förslaget enligt kallelsen till bolagsstämman ska behandlas. Om förslaget biträds av ägare till minst en tiondel av samtliga aktier i bolaget eller till minst en tredjedel av de aktier som är företrädda vid stämman och om någon aktieägare ansöker om det hos , ska Bolags- verket utse en revisor. ska ge bolagets styrelse tillfälle att yttra sig innan verket utser en revisor. Beslutet ska avse tiden till och med nästa årsstämma. Paragrafen anger förutsättningarna för att en s.k. minoritetsrevisor ska utses. Ändringarna i paragrafen innebär att tar över läns- styrelsens uppgift att utse en sådan revisor. 9 a § Om ett bolag i ett fall som avses i 1 § andra stycket inte har någon revisor, får en aktieägare föreslå att ska utse en revisor. I så fall gäller 9 § andra och tredje styckena. Paragrafen anger förutsättningarna för att en minoritetsrevisor ska utses, om det i bolagsordningen för ett privat aktiebolag anges att bolaget inte ska ha någon revisor. Ändringen i paragrafen innebär att tar över uppgift att utse revisor i detta fall. 25 § Efter ansökan ska utse en revisor när 1.auktoriserad revisor eller godkänd revisor inte är utsedd enligt 12, 13, 14 eller 15 §, trots att detta ska ske, 2.revisorn är obehörig enligt 10 eller 17 § och det inte finns någon behörig revisorssuppleant, eller 3.en bestämmelse i bolagsordningen om antalet revisorer eller om revisorns behörighet inte har följts. En ansökan enligt första stycket får göras av var och en. Styrelsen är skyldig att göra en ansökan, om det inte möjligt utses en ny revi- sor genom den som enligt 8 § har rätt att utse revisor. Ändringarna i paragrafen innebär att tar över uppgift att utse revisor i de situationer som anges i paragrafen. 26 § Om bolagsstämman, trots en begäran enligt 16 §, inte har utsett någon auktoriserad revisor och om en aktieägare inom en månad från bolagsstämman ansöker om det hos , ska utse en sådan revisor. Ändringarna i paragrafen innebär att tar över uppgift att utse revisor i den situation som anges i paragrafen. 27 § ska ge bolagets styrelse tillfälle att yttra sig innan verket beslutar i ett ärende enligt 25 eller 26 §. Förordnandet ska avse tiden till dess en annan revisor har blivit utsedd på föreskrivet sätt. Vid förordnande enligt 25 § första stycket 2 ska entlediga den obehöriga revisorn. Paragrafen behandlar handläggningen av ett ärende om förordnande av revisor enligt 25 eller 26 §. Ändringen i paragrafen är en följd av att tar över uppgift att i fall som avses i 25 och 26 §§ utse respektive entlediga revisor. 47 § Bolaget ska för registrering i aktiebolagsregistret anmäla vem som har utsetts till revisor. Anmälan behöver inte göras om revisorn har ut- setts av . Anmälan ska innehålla uppgift om revisorns postadress. Om postadres- sen avviker från revisorns hemvist, ska även hemvisten anges. Anmälan ska vidare innehålla uppgift om revisorns personnummer eller, om sådant saknas, födelsedatum. Om revisorn är ett registrerat revisionsbolag, ska anmälan även innehålla uppgift om bolagets organisationsnummer och om vem som är huvudansvarig för revisionen. Rätt att göra anmälan har även den som anmälan gäller. Paragrafen innehåller krav på att revisorn ska anmälas för registrering i Prop. 2012/13:166 aktiebolagsregistret. Enligt den nya andra meningen i första stycket behöver bolaget inte anmäla revisorn för registrering i de fall revisorn har utsetts av Bolags- verket. kommer i de fallen i stället självmant att registrera revisorn i aktiebolagsregistret i samband med att verket utser revisorn. 10 kap. Allmän och särskild granskning Särskild granskning 22 § Ett förslag enligt 21 § ska framställas på en ordinarie bolagsstämma eller på den bolagsstämma där ärendet enligt kallelsen till bolags- stämman ska behandlas. Om förslaget biträds av ägare till minst en tion- del av samtliga aktier i bolaget eller till minst en tredjedel av de aktier som är företrädda vid bolagsstämman, ska efter ansökan av en aktieägare utse en eller flera särskilda granskare. ska ge bolagets styrelse tillfälle att yttra sig innan någon särskild granskare utses. Följande bestämmelser ska tillämpas på en särskild granskare: 7 § om tillhandhållande av upplysningar m.m., 9 § om obehörighetsgrunder, 10 och 11 §§ om jäv, 15 § om närvaro vid bolagsstämma, 16 § om tystnadsplikt, 17 och 18 §§ om upplysningsplikt samt 9 kap. 19 § om revisionsbolag. Paragrafen behandlar förordnande av särskild granskare. Ändringarna i paragrafen innebär att tar över uppgift att utse särskild granskare. 2 § Följande beslut av överklagas till allmän förvaltnings- domstol: 1. beslut i ärenden enligt 7 kap. 17 §, 9 kap. 9, 9 a, 25, 26 eller 27 § eller 10 kap. 22 §, 2. beslut i tillståndsärenden enligt 20 kap. 23 §, 23 kap. 20 eller 33 § eller 24 kap. 22 §, 3. beslut enligt 23 kap. 27 eller 35 § eller 24 kap. 29 § att förklara att frågan om fusion eller delning har fallit, 4. beslut att vägra utfärda ett intyg enligt 23 kap. 46 §, 5. beslut enligt 27 kap. 2 § att skriva av en anmälan om registrering eller vägra registrering, 6. beslut att avregistrera företrädare enligt 27 kap. 6 §, 7. beslut i ärenden enligt 28 kap. 5 § andra stycket, 8. beslut att förelägga eller döma ut vite enligt 30 kap. 3 §. Skrivelsen med överklagande ska ges in till för beslutet.