prop · H1031d4 · 2013-09-18 00:00:00 — Uppdraget innebär att får lämna stöd till banker och andra förhindra allvarliga störningar i det finansiella systemet. Stödåtgärderna ska så långt som möjligt vara affärsmässiga och de ska inte heller leda till snedvridning av konkurrensen. Statens långsiktiga kostnader för stödet ska minimeras så att insatserna i möjligaste mån kan återfås. Avsevärd minskning av utestående bankgarantier Två statliga stödprogram, garanti- och kapitaltillskottsprogrammet (se förordningen [2008:819] om statliga garantier till banker m.fl.), stängdes för nyteckning . Syftet med programmen var att underlätta bankernas och bostadsinstitutens upplåning och därigenom ge bättre förutsättningar för företag och hushåll som behövde låna pengar. har inga nya garantier ställts ut och inga infrianden har behövt göras. Tre banker hade vid slut kvar garanterade skuldförbindelser, , och . De garanterade volymerna uppgick då till , vilket är en kraftig minskning från . I diagram 3.9 framgår de garanterade volymerna i miljarder kronor om inga nya garantier ställs ut. De sista garantierna förfaller . Garantiprogrammet har genererat en intäkt till staten på . Diagram 3.9 Omfattning av åtagandet inom garantiprogrammet Endast en bank, , har deltagit i programmet, då staten bidrog med i samband med en nyemission i banken. såldes en del av de aktier som förvärvats i samband med nyemissionen till ett värde av . Det kvarstående innehavet hade ett värde på . gav () ett stödlån, där panten bestod av aktierna i och i försäkringsmäklaren . När CIB förlorade sitt banktillstånd realiserades panten och blev därmed ägare av de pantsatta bolagen. Dessa såldes sedan till och . I och med försäljningen av CIB kom överens med de nya ägarna om vinstdelning. Ett arrangemang rörande en portfölj norska krediter har till och med inbringat . Ett annat arrangemang är kopplat till tillgångar som CIB tog över från en betydande låntagare i banken. inbringade utbetalningarna kopplat till arrangemanget och ytterligare förväntas . beslutade att inrätta en stabilitetsfond i form av ett konto i . I den mån fonden inte räcker till för att finansiera stödåtgärder finns en 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 obegränsad kredit att tillgå. Fonden skapades för att kunna finansiera framtida åtgärder inom ramen för stödlagstiftningen. Målet är att fonden , dvs. till 2023, ska uppgå till ett genomsnittligt värde på motsvarande av BNP. Vid utgången av uppgick stabilitetsfondens totala behållning exklusive Nordeaaktierna till . Räknas Nordeaaktierna in i fonden baserat på sitt anskaff- (RiR 2011:26, 2011/12:71, 2011/12:FiU44, 2011/12:252). regeringen de synpunkter om stabilitetsfonden som framför i sin granskningsrapport. En översyn av frågor som rör stabilitetsfonden har inletts inom . Regeringen tillsatte en kommitté med uppdrag att genomföra en översyn av regelverket för hantering av finansiella kriser (dir. 2011:6). I uppdraget ingår bl.a. att utreda och föreslå ett system för stabilitetsfonden med en riskdifferentierad avgift. Kommittén ska även utvärdera för- och nackdelar med en målsatt nivå för stabilitetsfonden. I delbetänkandet som överlämnades (SOU 2013:6) föreslås bl.a. att stabilitetsfonden ska slås samman med insättningsgarantifonden till en bankkrisreserv. Ett ställningstagande kring en riskdifferentierad avgift avvaktar kommittén med i väntan på att förslag till EU-direktiv om upprättande av en ram för rekonstruktion och avveckling av kreditinstitut och värdepappersföretag, det s.k. krishanteringsdirektivet, färdigförhandlats. Delbetänkandet har remissbehandlats. Ärendet bereds inom . I regeringens skrivelse med anledning av om stabilitetsfonden anger regeringen att man inte utesluter att det kan finnas skäl för att de medel som inflyter till stabilitetsfonden kan placeras på ett annat sätt än på räntebärande konto i 2011/12:71). till med förslag, som stabilitetsfonden görs om från att vara ett räntebärande konto på 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 kontoret till att bli en riktig fond med finansiella tillgångar. Tabell 3.11 Översikt, stabilitetsfonden Kapital, anslag till fonden Influtet CIB och MM (exkl. Tillförd ränta på behållning Fondbehållning inkl. Nordea bokfört värde Fondbehållning inkl. Nordea marknadsvärde De förvaltningskostnader som kan hänföras till uppdrag som stödmyndighet tas från stabilitetsfonden. Regeringen sätter upp ett kostnadstak för stödmyndighetens kostnader. uppgick stödmyndighetens förvaltningskostnader till , vilket motsvarade det av regeringen uppsatta kostnadstaket på . Kostnadstaket är satt till . uppgick kostnaderna till och för helåret beräknas de till . Regeringen har för avsikt att fastställa ett tak för stödmyndighetens kostnader även avseende 2014. De ackumulerade kostnaderna för stödmyndigheten från starten av uppdraget uppgår till , varav är konsultkostnader. till kreditinstitut har till uppgift att pröva vissa tvister enligt stödlagen. har även till uppgift att pröva vissa ansökningar och överklaganden enligt lagen om insättningsgaranti. Nämndens förvaltningskostnader belastar stabilitetsfonden, med undantag av kostnader för insättningsgarantiärenden som belastar insättningsgarantifonden. Regeringen har satt förvaltningskostnadstaket för till . har en viktig roll som statens finansförvaltning. Effektiviteten och säkerheten i finansieringslösningarna i staten är av största vikt för att upprätthålla förtroendet för systemet. Genom ett samlat ansvar och samlad kompetens hos för bl.a. statliga betalningar, statsskuldsförvaltning, garantier, lån och bankstöd bidrar myndigheten till att stärka så väl stabiliteten som konsumentskyddet i det finansiella systemet. Regeringen bedömer att har hanterat internbanksverksamheten i enlighet med uppsatta mål och uppdrag. Kostnaderna för betaltjänster har sänkts ytterligare och arbetet med att öka säkerheten i den statliga betalningsmodellen har fortsatt. Den årliga kundenkäten visar att myndigheterna är nöjda med internbankens tjänster och service. Regeringen lämnar en skrivelse till innehållande en utvärdering av statens upplåning och skuldförvaltning. Utvärderingen görs över rullande femårsperioder. För perioden –2011 visade utvärderingen att statens upplåning och skuldförvaltning fungerat väl under hela utvärderingsperioden. Den externa granskaren bedömer att uppfyller målsättningen om en kostnadseffektiv statsskuldsförvaltning. Nästa utvärderingsskrivelse avser perioden –2013 och kommer att överlämnas till . Regeringens preliminära bedömning är att målet för statsskuldsförvaltning har uppnåtts. Övertagandet av ägandet i och det av regeringen beslutade lånelöftet till SAS har dominerat garanti- och kreditverksamheten. Regeringen bedömer att verksamheten har bedrivits i enlighet med de mål och uppdrag som tilldelats. har arbetet med att genomföra den initiala prövningen av vilka kontoslag som omfattas av insättningsgarantin avslutats. Inga nya fall gällande insättningsgarantin eller investerarskyddet har uppkommit. kontoret har arbetat vidare med ett tidigare ersättningsfall inom investerarskyddet. anses ha hanterat uppgifterna i enlighet med sitt uppdrag och utifrån gällande mål. bedöms ha utfört sitt uppdrag i enlighet med verksamhetens mål och på ett sådant sätt att det främjat stabiliteten i det finansiella systemet i . Statens internbanks inriktning framöver är att vidareutveckla arbetet med säkerheten och effektiviteten i den statliga betalningsmodellen. ska enligt myndighetens instruktion redogöra för de samlade riskerna i den statliga betalningsmodellen. kommer likt drivas i enlighet med målet om kostnadsminimering som riskerna beaktas. Förvaltningen ska även bedrivas inom ramen för de krav som penningpolitiken ställer. Regeringen tillsatte en utredning som har bäring på den framtida statsskuldsförvaltningen (Översyn av statsskuldspolitiken dir. 2013:17). Syftet är att se över regelverket så att det är ändamålsenligt. Uppdraget ska redovisas . Inriktningen för garantiverksamheten är att fortsatt värna om de principer som utgör ramarna för garantimodellen. har i uppdrag att lämna en rapport till regeringen om riskerna i statens garanti- och kreditportfölj. Analysen ska utgå från statens kreditrisk och likviditetsrisk. De två bankstödsprogrammen, garanti- och kapitaltillskottsprogrammet, stängdes för nya åtgärder . Om behov skulle uppstå kan programmen åter sättas i bruk med kort varsel. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Målet med satsningen på finansmarknadsforskningen är att stödja utvecklingen av forskning som är både internationellt konkurrenskraftig och har en hög relevans för den finansiella sektorns aktörer i såväl privat som offentlig verksamhet. Regeringen har uppdragit åt Verket för innovationssystem () att, efter samråd med , genomföra en långsiktig satsning på finansmarknadsforskning (dnr Fi2009/7978). Syftet med satsningen är att stödja utvecklingen av forskning som är både internationellt konkurrenskraftig och har en hög relevans för den finansiella sektorns aktörer i såväl privat som offentlig verksamhet. Finansmarknadsforskningsprogrammet inom består av två insatsformer, centrumfinansiering och tematiska utlysningar av projektmedel. delfinansierar tre centrumbildningar: ett nationellt centrum under ansvar av i (Swedish house of finance, SHOF) samt två under ansvar av (för finansvetenskap) respektive i (. Centrumbildningarna är ett långsiktigt åtagande som bygger på en internationellt etablerad modell och finansieras gemensamt av , universitet och högskolor samt av finansmarknadsbranschen. Centrumen har byggt upp aktiva och attraktiva miljöer, med ett ökande kunskapsutbyte med andra universitet och högskolor, såväl nationella som internationella. Utbyte sker även med andra aktörer inom området. Antalet producerade och publicerade vetenskapliga artiklar ligger på en hög nivå, vilket visar på att centrumen utvecklas mot målen att producera internationellt konkurrenskraftig forskning. Tre tematiska utlysningar av projektmedel har genomförts sedan programmet startade. Målet med utlysningarna har varit att de teman som valts ska ha hög relevans för finansmarknadens 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 aktörer, både privata och offentliga. Utlysningen 2012, med temat Finansiell stabilitet och regleringar, attraherade 12 ansökningar varav sex stycken beviljades medel. Finansmarknadsforskningsprogrammet är fortfarande under uppbyggnad. Resultatet pekar bl.a. på att en ökad samverkan mellan områdets aktörer, t.ex. genom samlokalisering av forskare inom de tre centrumen. Vidare sker också på en ökad samverkan mellan praktiker och akademiker. fick forskare inom centrumbildningarna 58 vetenskapliga artiklar publicerade. Det nationella centrumet arbetar med att skapa unika databaser baserade på svenska data. Det möjliggör fler studier i svensk kontext och skapar en unik tillgång som utländska forskare attraheras av. Dessa databaser kommer vara tillgängliga för alla forskare i . Centrumen prenumererar på internationella databaser vilket ger förutsättningar för internationellt konkurrenskraftig forskning. Centrumbildningarnas verksamhet styrs av verksamhetsplaner, upprättade i samråd med . Verksamhetsplanerna uppdateras regelbundet i samband med uppföljningar och utvärderingar. Varje centrum har styrgrupper, i vilka deltar som observatör. Centrumbildningarna rapporterar sina kvantitativa resultat till i en årlig uppföljning. planerar också att genomföra mer omfattande utvärderingar av centrumbildningarna. Den första utvärderingen kommer att initieras . Utvärderingarna görs av internationella experter och generalister. Målet att finansmarknadsbranschen bör bidra med motsvarande del av satsningen visar på en positiv utveckling. Vad gäller samfinansieringen med den privata branschen och andra finansiärer visar resultaten att medfinansieringen 2012 totalt uppgår till av de totala resurserna, varav offentliga medel (exkl. ) står för och privata medel står för . Graden av samfinansiering varierar dock mellan olika projekt, t.ex. finns det regionala skillnader. Det statliga stödet till finansmarknadsforskningen är viktig för sektorns utveckling och för förståelsen för hur finansiella marknader fungerar. Programmet består av två insatsformer: centrumfinansiering och tematiska utlysningar. Utvecklingen av programmet visar på en ökad samverkan mellan områdets aktörer. Detta är en viktig förutsättning för att uppnå målen för satsningen. Vidare har det nationella centrumet i på många sätt visat på betydande insatser, t.ex. genom uppbyggnaden av databaser. En viktig målsättning för genomförandet av programmet är att den privata finansmarknadsbranschen bidrar med hälften av de totala insatserna. Resultatet av samfinansieringen pekar på en ökad grad av samfinansiering vilket förväntas ge en ökad måluppfyllelse. Den planerade utvärderingen bedöms bli ett värdefullt tillskott för programmets utveckling. Tabell 3.12 Anslagsutveckling 1:11 1Motsvarar 449 834 tkr prisnivå. 2Motsvarar 481 869 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter, för och för samordningsorganet för tillsyn över åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.13 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Avgifterna regleras i förordningen (2001:911) om avgifter för prövning av ärenden hos och i förordningen (2007:1135) om årliga avgifter för finansiering av verksamhet. Avgifterna bestäms i syfte att uppnå full kostnadstäckning . tar ut avgifter för den verksamhet som är anslagsfinansierad, med undantag för verksamheten som avser samordning av tillsyn för penningtvätt. Även kostnaden under anslaget 1:17 avgifter till ingår i de avgiftsgrundande beloppen (se avsnitt 3.6.2). Detta innebär att en höjning av anslaget är saldoneutralt, eftersom motsvarande belopp tas upp ackumulerade underskottet vid årets ingång minskade till . I beloppen för intäkter till inkomsttitel ingår även sanktionsavgifter som företagen under tillsyn betalar vid överträdelser. Överskotten förklaras bl.a. av dessa inbetalningar. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 3.14 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:11 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. tillförs ökade resurser för att förstärka den finansiella tillsynen och konsumentskyddet samt för myndighetens utvidgade roll avseende finansiell stabilitetspolitik. Anslaget ökas därför sammantaget med . Av anslaget beräknas avsättas för satsningar inom den finansiella folkbildningen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:11 . , 2016 och 2017 beräknas 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 3.15 Anslagsutveckling 1:17 avgifter för till finansieras av de nationella tillsynsmyndigheterna och till av EU- budgeten. budgeterats under ett eget anslag. belastades anslaget 1:11 . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:17 avgifter för . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till respektive år. Anslaget får användas för utgifter för avgifter till EU:s tillsynsmyndigheter Europeiska bankmyndigheten, Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten samt Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten. Tabell 3.16 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:17 avgifter för Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Syftet med myndigheterna är att främja en väsentlig förbättring av möjligheterna att följa och analysera utvecklingen och att vidta relevanta åtgärder för att främja den finansiella stabiliteten inom EU. De europeiska tillsynsmyndigheterna har till uppgift att bl.a. ta fram förslag till tekniska standarder, som sedan ska antas av i form av förordningar eller beslut. Tabell 3.17 Anslagsutveckling 1:12 1 Motsvarar 303 512 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Avgifter tas ut för verksamheterna inom områdena garantier och krediter, statens internbank samt insättningsgaranti och investerarskydd. De riskavspeglande garanti- och kreditavgifterna finansieras av garantitagarna eller genom anslag på statsbudgeten. Dessa avgifter, och återvinningar från tidigare infrianden, placeras på räntebärande konton hos och ska finansiera eventuella infrianden i garanti- och kreditverksamhet. De administrativa avgifter som tas ut disponeras av för att täcka de administrativa kostnaderna i verksamheten. Målet är att avgifterna ska täcka infrianden och administrationskostnaderna sett . Modellen ska vara finansiellt självbärande och tydligt visa vad kostnaderna för statens garanti- och kreditgivning uppgår till. Kassaflödesmässigt är dock reservkontona konsoliderade med statens övriga finanser. Detta innebär att inbetalda avgifter minskar statens upplåningsbehov, statsskulden och statens räntekostnader, medan infrianden leder till motsatt effekt. Tabell 3.18 garanti- och kreditverksamhet (som inte får 1 Exklusive bankgarantier och insättningsgaranti (se tabell 10.5 och 10.9). resulterade garanti- och kreditverksamheten i ett överskott på . En stor del av förändringen beror på en justering i avsättningarna för framtida garantiförluster med anledning av förordning (2011:211) om utlåning och garantier. beräknas det uppskattade resultatet för garanti- och kreditverksamheten till 442 respektive . var de minskade avsättningarna större än kostnaderna i verksamheten, därav de negativa kostnaderna för perioden. uppgick avgifterna inom Statens internbank (och därmed inleveransen på inkomsttitel) till . beräknas motsvarande avgifter till . Avgifterna inom statens internbank förs till inkomsttitel Avgifter vid statens internbank i . Avgifterna används som styrmedel i strävan mot ökad effektivisering av den finansiella verksamheten inom staten. För att undvika subventionering har även möjlighet att ta ut avgifter av kunder som inte är myndigheter. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 3.19 In- och utlåningsverksamheten i Statens internbank (som inte får Verksamheten insättningsgaranti och investerarskydd finansieras genom förvaltningsanslag. Administrationskostnaden för denna verksamhet avräknas från efterföljande års avgifter och redovisas mot inkomsttitel Övriga offentligrättsliga avgifter. Resterande avgifter placeras på räntebärande konto i eller i skuldförbindelser utfärdade av staten. Avgifter för insättningsgaranti och investerarskydd betalas av de institut som är anslutna till garantin respektive skyddet. Tabell 3.20 Insättningsgaranti och investerarskydd (som inte får 1 Intäkterna till inkomsttitel motsvaras normalt av föregående års anslagsförbrukning. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 3.21 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:12 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. Anslaget 1:12 renodlas genom att i provisionskostnader förs till anslaget 1:3 anvisas under anslaget 1:12 . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . 3.6.4Riksgäldskontorets förvaltning av Statens järnvägars obligationsportfölj Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att –2021 besluta om en låneram i som uppgår till högst 2 för att finansiera Statens järnvägars obligationsportfölj. Skälen för regeringens förslag: har 2013 i samband med avvecklingen av affärsverket övertagit de finansiella tillgångar och skulder som ursprungligen härrör från de amerikanska leasingtransaktioner som hade ingått. De amerikanska leasingkontrakten är lösta men ett antal obligationer, valutasäkringsavtal och till dessa kopplade lån återstår. Löptiden i obligationsportföljen är och likvidflödena är matchade till slutförfallodagen. Samtliga lån är nollkuponglån, viket innebär att ingen ränta betalas . Räntan ackumuleras och betalas på förfallodagen. Nominellt belopp, motsvarande summan av de belopp som på respektive förfallodag ska återbetalas inklusive upplupen ränta, uppgår till och till . Regeringen föreslår mot denna bakgrund att bemyndigar regeringen att – 2021 besluta om en låneram i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 2 för att finansiera av Statens järnvägars obligationsportfölj. 1 Motsvarar 29 984 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för finansmarknadsforskning och högst av anslaget får användas för programanknutna förvaltningsutgifter. Tabell 3.23 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:16 Finansmarknadsforskning Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3.6.6Krediter till Sjunde AP-fonden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta att Sjunde AP-fonden dels får tillgång till en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst , dels får ta upp lån i som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst för investeringar i anläggningstillgångar som används i verksamheten. Skälen för regeringens förslag: Regeringens utvärdering av Sjunde AP-fondens förvaltning redovisades i skrivelse till , Redovisning av AP-fondernas verksamhet (skr. 2012/13:130 s. 28 ff. och 60 ff.). Kostnaderna för Sjunde AP-fondens verksamhet ska täckas med förvaltningsavgifter som tas ur de två fonderna AP7 Aktiefond och AP7 Räntefond. Sjunde AP-fonden disponerar två krediter hos . En kredit på räntekonto som uppgår till 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 och en låneram för finansiering av anläggningstillgångar på . Syftet med krediterna är att sprida Sjunde AP-fondens uppstartskostnader över för att skapa neutralitet mellan generationer av premiepensionssparare. För att kunna hantera ett akut likviditetsbehov i fonden har regeringen bemyndigats av att bevilja en högre kredit på räntekonto () än vad regeringen har beviljat Sjunde AP- fonden. Ett oförutsett likviditetsbehov kan uppstå i fonden på grund av att fondens intäkter beror av fondkapitalets utveckling, medan en del av kostnaderna är fasta. Det balanserade underskottet i Sjunde AP- fondens verksamhet uppgick till vid utgången av 2012 (127,året innan). beräknas underskottet uppgå till . Sjunde AP-fonden har fastställt att det balanserade underskottet ska vara eliminerat till 2020. För att fortfarande sprida kostnaderna under uppbyggnadsskedet över har Sjunde AP-fonden sänkt avgifterna . Mot bakgrund av osäkerheten kring Sjunde AP-fondens kreditbehov, som är en följd av osäkerheten kring fondens intäkter, bedömer regeringen att det , i likhet , finns behov av en viss säkerhetsmarginal för att tillgodose ett eventuellt likviditetsbehov om fondkapitalet kraftigt minskar. Regeringen föreslår därför att bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i omfattande högst . Regeringen ska därefter besluta om en nivå på Sjunde AP-fondens räntekontokredit som är rimlig i förhållande till det faktiska behovet. Den högre ramen utgör en möjlighet för regeringen att med kort varsel besluta om att utöka krediten om förutsättningarna skulle ändras, t.ex. till följd av ett utflöde av fondkapital från Sjunde AP- fonden eller en negativ utveckling på de finansiella marknaderna. En oförändrad ram på avseende lån för finansiering av anläggningstillgångar bedöms vara tillräcklig. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2