prop · H1031d4 · 2013-09-18 00:00:00 — I tabell 3.5 redovisas insatserna inom den operativa tillsynen, regelgivningen samt samordningen om insatser mot penningtvätt m.m. som genomförts i utlandet eller som initierats på internationell nivå. Tabell 3.5 Andel internationellt arbete av totala kostnader 2009–2012 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 är statistikansvarig myndighet för finansmarknadsstatistiken. Produktionen av denna är utlagd till (). I betänkandet En databas för övervakning och tillsyn över finansmarknaderna (SOU 2012:79) föreslås att SCB ska ta över ansvaret för finansmarknadsstatistiken. Betänkandet har remitterats och bereds inom . har i uppdrag att stärka konsumenternas ställning på finansmarknaden genom finansiell folkbildning. har använt för det ändamålet. Inom området har en rad olika insatser genomförts, vilka framgår av rutan nedan. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 – nätverket och utbildningsinsatserna har blivit en allt viktigare bas för utbildningsstrategi. Inom nätverket samverkar ett femtiotal medlemmar från myndigheter, organisationer och privata företag, i första hand för att driva arbetsplatsutbildningar och för att hålla lärarseminarier (). Ett utbildningsprogram för fackliga ombudsmän inom TCO och PTK pågår . Syftet är att de fackliga ombudsmännen i sin tur ska vidareutbilda fackliga medlemmar i frågor om privatekonomi. Parallellt har lärare vid fått motsvarande privatekonomisk utbildning. Dessa har hållit utbildningsträffar på olika orter i landet. spelade in tvådagarskursen Trygga din ekonomiska framtid. Utbildningen sändes i sin helhet i Kunskapskanalen med en uppskattad räckvidd på cirka 100 000 tittare . Kursen har därutöver varit tillgänglig på SVT:s webb fram . FI vann även första pris i Statens pensionsverks tävling 2012 för det samlade utbildningspaketet Trygga din ekonomiska framtid. Unga arbetslösa – Ekonomismart deltar i projektet i samverkan med , och Allmänna arvsfonden samt ett antal kommuner. Målgruppen är unga arbetslösa som bjuds in till en tvådagarskurs i vardagsekonomi och konsumenträtt. Nya läroplaner för skolans högstadium och gymnasium innebär att alla elever ska få undervisning i privatekonomi. För att stödja berörda lärare med material och underlag driver , och två gemensamma projekt med filmer och tillhörande studiematerial. Den ena projektet har resulterat i , med högstadiets lärare i hem- och konsumentkunskap som främsta målgrupp. Filmen tar upp privatekonomi, konsumenträtt och internethandel. Den lanserades till berörda skolor och lärare i hela landet . Som en del av skolprojektet på cashen deltog under /12 drygt 1 500 elever från 40 gymnasieskolor i en landsomfattande tävling på temat privatekonomi och ekonomicoaching. material för kommunernas invandrarundervisning i svenska (sfi) består av en webbplats, ett studiehäfte och en dvd samt tillhörande övningar och faktablad på enkel svenska. registrerades nära 17 700 besök på webbplatsen, . studiehäfte och dvd distribuerades i 9 300 respektive 4 800 exemplar. Tillsyn och samordning av åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism avrapporterade den nationella riskbedömningen beträffande penningtvätt. Av riskbedömningen framgår att det finns brister i det svenska systemets övergripande förmåga att effektivt bekämpa penningtvättsaktiviteter. Det finns därför ett behov av konkreta insatser bl.a. i form av intensifierad forskning, utbildning, effektivare samordning och samverkan samt en översyn av lagstiftningen relaterad till penningtvätt. har också redovisat ett särskilt uppdrag om de insatser som samordningsorganet inom vidtagit för tillsyn över åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism för att bidra till en adekvat och effektiv rapportering till Finanspolisen. De myndigheter som ingår i samordningsorganet har fortsatt arbetat med att förbättra och effektivisera rapporteringen av misstänkta transaktioner, bl.a. informations- och utbildningsinsatser, men även av operativa tillsynsinsatser. I rapporten pekar även på vissa brister avseende tillförlitligheten och utformningen av den aktuella statistiken hos . De framtida åtgärderna för att förbättra rapporteringsgraden utgörs framför allt av fortsatta informations- och utbildningsinsatser för att öka verksamhetsutövarnas medvetenhet om skyldigheterna enligt lagen (2009:62) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Verksamhet inom samhällsskydd och beredskap I enlighet med 9 § förordningen (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap ska analysera om det finns sårbarhet, hot och risker inom myndighetens ansvarsområde som synnerligen allvarligt kan försämra förmågan till verksamhet inom området. En sådan redovisning överlämnades (dnr Fi2012/4234) och innefattar myndighetens planerade åtgärder samt bedömning av behov av ytterligare åtgärder. övergripande bedömning var att den finansiella sektorn har en god krishanteringsförmåga och en god förmåga att motstå allvarliga störningar i samhällsviktig verksamhet. använde från anslaget 2:4 Krisberedskap under utgiftsområde 6. har vid sin regelgivning och tillståndsprövning agerat i enlighet med de mål som är uppställda för verksamheten. När det gäller den finansiella tillsynen har denna inte ökat i omfattning, trots betydande resurstillskott . som andel av verksamheten minskade tillsynsverksamheten . Tillsynen ökade dock påtagligt i omfattning i förhållande till 2010. I stället för ökning av tillsynen ökade verksamheten inom regelgivning och tillståndsprövning påtagligt. Inom regelgivningen har särskilt det internationella arbetet krävt mycket stora resurser av myndigheten. Även tillsynsmyndigheterna inom EU har ställt mycket stora krav på . Detta förhållande kan förklara varför omfattningen av tillsynen inte har ökat. Insatser bör emellertid vidtas för att främja en ökad omfattning av den finansiella tillsynen. arbete med att stärka konsumenternas ställning på finansmarknaden genom information och privatekonomisk utbildning har utvecklats väl och nått fram till fler grupper . har följt, analyserat och publicerat fakta om hur bolånemarknaden och marginalerna har utvecklats. Rapporterna från har utgjort 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 ett värdefullt underlag i analysarbetet kring bolånemarknaden. Kraven på företag för att få tillstånd att driva olika slags verksamhet på finansmarknaden har fortsatt varit höga. Antal ärenden har ökat som handläggningstiderna minskat. De kortare handläggningstiderna kan ses som en effekt av genomförda effektiviseringar. Kostnadstäckningsgraden i tillståndsgivningen har förbättrats, vilket möjliggör för att uppnå målet om full kostnadstäckning . har även fortsatt att utveckla myndighetens styrprocesser i syfte att ytterligare förbättra kvaliteten och effektiviteten i verksamheten. Regeringen bedömer att insatserna är angelägna och bör ges fortsatt prioritet inom myndigheten. De ökande kraven på verksamheten bl.a. från EU i kombination med genomförande av nya regler har medfört ändrade planeringsförutsättningar för . Beträffande arbetet med bekämpning av penningtvätt m.m. har fortsatt med en ökad fokusering och strategisk inriktning. har genom tillsyn, regelgivning och tillståndsprövning verkat för och bidragit till ett stabilt och väl fungerande finansiellt system samt till att förbättra konsumentskyddet inom det finansiella systemet. Med detta i beaktande bedömer regeringen att i huvudsak nått upp till ställda mål. Finansiell stabilitet är central för en väl fungerande finansiell sektor. Stabilitet utgör en hörnsten för samhällsekonomin, välfärden, tillväxten och sysselsättningen. Arbetet med att säkerställa ett stabilt finansiellt system är därför centralt i regeringens politik. I detta sammanhang har ett viktigt uppdrag att fylla. Instrument för att främja finansiell stabilitet har en nära koppling till finansiell tillsyn, dvs. har också vidtagit en rad åtgärder inom ramen för finansiell stabilitetspolitik såsom höjda kapitaltäckningskrav och riskvikter samt införande av bolånetak. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 ska få ansvar för de nya verktygen för finansiell stabilitet vilket bl.a. inkluderar ett huvudsakligt ansvar över den s.k. kontracykliska kapitalbufferten (se även avsnitt 3.2.1). Konsumenten på finansmarknaden befinner sig i ett kunskaps- och informationsunderläge i förhållande till de finansiella företagen. arbete med tillsyn, regelgivning och tillstånd är därför av stor betydelse för att säkerställa att konsumentens intressen värnas. ska i sin tillsyn bl.a. se till att konsumenternas tillgångar skyddas i de finansiella företagen. Detta förutsätter att företagen är stabila genom att hålla en sund balans mellan kapital och risker. granskar också hur företagen uppträder mot sina kunder och hur de informerar om sina produkter och tjänster. I myndighetens redovisning av tillsynen tas regelbundet flera viktiga fokusområden upp. Konsumenternas intressen på finansmarknaden ska värnas. I detta sammanhang har en central roll och ska använda sina verktyg effektivt för att främja konsumentskyddet. Tillsyn, reglering och tillståndsprövning Finansiell tillsyn, reglering och tillståndsprövning utgör medel i arbetet med att bidra till måluppfyllelsen och utgör därmed kärnverksamheten inom . Regeringens ambitioner är höga när det gäller omfattningen av och kvaliteten i den finansiella tillsynen. har tilldelats ökade resurser för att kunna utveckla omfattningen av tillsynen, såväl ur ett stabilitetssom ett konsumentperspektiv. Det internationella regleringsarbetet har dock krävt mer resurser än vad som tidigare kunde förutses. strategi för tillsynsarbetet ska vara tydlig. Därför pågår ett arbete inom som syftar till att utveckla tillsynen och redovisningen av denna. Strategin för utvecklingen av tillsynen ska kännetecknas av att insatserna är fastställda på förhand enligt en tydlig prioritering. Tillsynen ska även fortsättningsvis göras utifrån ett Beredskap måste även finnas för tillsynsinsatser när oförutsedda problem uppstår. uppdrag att bedriva en effektiv och ändamålsenlig tillsyn utifrån ett stabilitets- och konsumentperspektiv står därmed fast. Regleringen av finansmarknaden utvecklas snabbt och har i uppgift att återkommande genomföra nya och ändrade regler i syfte att stärka det finansiella systemet. Ändringarna ska genomföras effektivt och syfta till att lever upp till bindande krav. tillståndsprövning ska bidra till målen. Ambitionshöjningarna inom tillståndsprövningen antas över tiden medföra effektivitetsvinster, eftersom kvalitetshöjningar i tillståndsgivningen bör kunna minska belastningen inom tillsynsverksamheten. har i uppdrag att löpande övervaka kreditinstitutens kreditgivning och kreditvillkor till hushåll och företag, inklusive bolånemarginaler. I uppdraget ingår också att redogöra för hur och i vilken omfattning kreditinstituten anpassat sig till ökade kapitaltäckningskrav och om effekterna för hushåll och företag. Regeringen anser att effekterna för små och medelstora företag bör belysas särskilt och avser därför att precisera uppdrag i enlighet med detta. erbjuds konsumenterna ett brett utbud av finansiella tjänster, som krav ställs på genomtänkta beslut. För att fullt ut kunna utnyttja valmöjligheterna krävs att konsumenterna har tillräckliga kunskaper. uppdrag med att genom information och privatekonomisk folkbildning stärka konsumenternas ställning på finansmarknaden bör därför fortsätta i oförminskad omfattning. Det pågående arbetet med regleringen inom finansmarknaden syftar till stor del att skärpa kraven för de finansiella företagen och göra sektorn mer robust för att minska risken för kriser. Därutöver ska harmoniseringen länderna emellan öka. deltar aktivt i detta arbete och ska genom väl utarbetade ställningstaganden arbeta för att öka möjligheterna till svenskt inflytande. Tillsynsmyndigheterna inom EU har en viktig roll för utvecklingen inom området. Dessa myndigheter beslutar om regler som svenska företag ska följa och som påverkar svenska regler. Aktiva insatser från svensk sida ökar därför möjligheten till inflytande. I detta sammanhang har en viktig funktion att fylla. ska också aktivt delta i standardsättande arbete på global nivå. Arbete bedrivs inom där kraven på arbetsinsatserna har ökat. ska också delta aktivt i Supervisors (IAIS), som är det globala organet på försäkringsområdet, och inom Commissions (IOSCO), som är det globala standardsättande organet på värdepappersmarknadsområdet. Finansmarknadsstatistiken ska kännetecknas av hög kvalitet och tillförlitlighet och svara upp mot de krav som ställs internationellt. Insatser mot penningtvätt och finansiering av terrorism På området för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism ska utöver det löpande tillsynsarbetet fortsätta att aktivt delta i arbetet inom Financial Action Task Force (FATF) och arbetet inom EU. Vidare ska arbetet inom och utvecklingen av samordningsorganet för tillsyn fortsätta. rapportering avseende samordning av åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism pekade bl.a. på brister inom statistiken på området. Detta är ett av de områden som regeringen kommer att analysera närmare inom ramen för arbetet med framtagandet av en nationell strategi för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 För att stärka förutsättningarna för att bidra till ett väl fungerande finansiellt system föreslog regeringen i samband med budgetpropositionen att ökade resurser motsvarande skulle tillföras –2014. Bakgrunden var att kraven ökat på avseende bl.a. tillsyn, regelgivning och internationellt utvecklingsarbete. Regeringens bedömning i fråga om resursbehov kvarstår och satsningen bör utvidgas ytterligare för att främja utvecklingen av den finansiella tillsynen. Därför föreslås även avseende åren 2014–2016 en satsning som sammantaget bör uppgå till . Genom insatsen förbättras förutsättningar att ytterligare svara upp mot de höga ambitioner regeringen har avseende gott konsumentskydd, finansiell tillsyn och myndighetens utvidgade roll avseende finansiell stabilitetspolitik. Sammantaget föreslår regeringen att anslaget ökas med 2014. beräknar regeringen att anslaget ökas ytterligare med och 2016 med ytterligare . Regeringen avser även fortsättningsvis att följa upp myndighetens insatser för att säkerställa verksamhetens effektivitet. har därför i uppdrag att löpande redovisa hur arbetet med att effektivisera verksamheten bedrivs. är statens centrala finansförvaltning. Myndigheten har fem huvudsakliga uppgifter: att vara statens internbank, att förvalta statsskulden, att ställa ut garantier och krediter som har beslutat om, att ansvara för insättningsgarantin och investerarskyddet samt att vara enligt lagen (2008:814) om statligt stöd till kreditinstitut. har därmed en central roll i att främja stabilitet och konsumentskydd på finansmarknaden. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen Regeringens bedömning av verksamhet utgår från målen i myndighetens regleringsbrev och instruktion samt från de lagar och förordningar som reglerar verksamhet. Statsskuldens förvaltning utvärderas även utifrån de årliga riktlinjebesluten. Utfallet för förvaltningskostnader 2012 blev , varav betalades med anslagsmedel. Resterande betalades från stabilitetsfonden och avsåg kostnader för verksamheten med stöd till banker och andra kreditinstitut. Kostnaderna för bankstödet minskade därmed med ca jämfört med . De totala förvaltningskostnaderna var lägre 2012 jämfört med . Kostnaderna ökade något för personal, lokaler och avskrivningar. Övriga driftkostnader minskade (-32,), varav största delen beror på lägre marknadsföringskostnader kopplade till privatmarknadsupplåningen (-19,). Utöver dessa kostnader uppgick förvaltningskostnaderna för den avgiftsfinansierade verksamheten till . I sin roll som statens internbank ansvarar för att förvalta och utveckla den statliga betalningsmodellen samt att tillhandahålla den infrastruktur som de statliga myndigheterna behöver för att genomföra sina betalningar och för att få tillgång till de anslagsmedel och lån som respektive myndighet blivit tilldelade. Målet för verksamheten är att den ska bedrivas på ett kostnadseffektivt sätt, hålla en hög säkerhet, tillgodose krav på information och valfrihet samt att staten ska ha en konkurrensneutral relation till bankerna. Myndigheterna som är kopplade till internbankens verksamhet var mycket nöjda med den service och de tjänster som tillhandahållits. Nöjdkundindex steg från 87 till det högsta värdet på 95 av maximalt 100, vilket med marginal översteg eget mål på 85. Ett nytt ramavtal för kort- och resekontotjänster trädde i kraft . Avtal tecknades med fyra kortleverantörer. fattade även beslut om att upphandla ett nytt ramavtal för kontantkort som träder i kraft . Stärkt säkerhet i statens betalningar I syfte att få en tydligare bild av de samlade riskerna i statens betalningsmodell inrättades en årlig process att sammanställa dessa risker. I riskanalysen som genomfördes konstaterade att arbetet med riskreducering har gett resultat och att säkerheten i betalningsmodellen är god (dnr Fi2012/4048). Det finns dock fortsatta förbättringsmöjligheter, bl.a. avseende beloppsgränserna (s.k. limiter) på myndigheternas bankkonton då dessa bör utnyttjas i en större utsträckning. Även riskerna med att lägga ut betalningsverksamhet till någon annan (s.k. outsourcing) uppmärksammades. är ansluten till masstransaktionssystemet Dataclearingen. Med systemet skapas säkrare och effektivare betalningar åt de statliga myndigheterna eftersom insättningar och uttag från konton i statens internbank nu genomförs som de registreras. Kostnader för statens betalningar Genom de centrala ramavtalsupphandlingarna för betaltjänster som genomför för samtliga myndigheter skapas goda förutsättningar för staten att ställa höga krav på affärsbankerna avseende de tjänster och den service de tillhandahåller. Av tabell 3.6 framgår att kostnaderna för statens betalningar fortsatt att minska trots att antalet betalningar har ökat. Minskningen förklaras av lägre priser i de nya ramavtalen och av att myndigheterna använder de dyraste betaltjänsterna i mindre utsträckning. Tabell 3.6 Antal betalningar samt kostnader för betalningar i statens betalningssystem (miljoner kr) Betalningsflödet över statens centralkonto var affärsverk och vissa statliga bolag möjligheten att låna och placera medel hos . Myndigheternas investeringar i anläggningstillgångar finansieras genom lån hos . Vid slut uppgick den samlade in- ökning med jämfört med . Ökningen kan i huvudsak förklaras av ökad inlåning från , och . Den samlade utlåningen uppgick till , vilket är en ökning med jämfört med . Redovisningen är inte jämförbar med de uppgifter som lämnades i budgetpropositionen , eftersom utlåning med kreditrisk nu är exkluderad för att renodla redovisningen. Utlåning med kreditrisk redovisas nu i stället under avsnittet gällande garantier och krediter. ökade CSN:s lånevolym med till en total lånevolym på . Affärsverkens och bolagens lån uppgick till 4,4 respektive vid utgången av 2012. De lån i utländsk valuta som togs upp 2009 för att finansiera lån till motsvarade vid utgången av 2012 . Delvis till följd av valutakursförändringar (en starkare krona) har beloppet uttryckt i kronor minskat jämfört med motsvarande belopp 2009. genomfördes den första auktionen av utsläppsrätter där Riksgälds- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 kontoret förordnats som svensk auktionsförrättare (se vidare utgiftsområde 20 avsnitt 3.5.1). Totalt inbringade auktionerna av utsläppsrätter till den svenska staten. Målet för statsskuldspolitiken är att statens skuld ska förvaltas så att kostnaden för skulden långsiktigt minimeras som risken i förvaltningen beaktas. Förvaltningen ska ske inom ramen för de krav som penningpolitiken ställer, se 5 kap. 5 § budgetlagen (2011:203). Ansvarsfördelning och process för statsskuldspolitiken operativa förvaltning sker inom de årliga riktlinjer som regeringen beslutar och utvärdering av verksamheten redovisas i särskild skrivelse. Den senaste utvärderingsskrivelsen, som avsåg 2011/12:104). I skrivelsen framgår att statens upplåning och skuldförvaltning fungerat väl under hela utvärderingsperioden. De kvantitativa målen har uppnåtts och bedöms ha en kostnadseffektiv skuldförvaltning. I den externa granskarens rapport lämnas några rekommendationer om styrningen av statsskuldsförvaltningen till regeringen. Ett av de förslag som granskaren lämnade resulterade i en ändring i riktlinjerna , med innebörden att regeringen och inte fastställer principerna för den aktiva förvaltningen. Nästa utvärderingsskrivelse, som ska avse 20092013, kommer att överlämnas till riks- dagen . Åren mellan utvärderingsskrivelserna redovisar regeringen sin preliminära syn på den genomförda statsskuldsförvaltningen i budgetpropositionen. Nedan redovisas i korthet riktlinjer och uppnådda resultat för statsskuldsförvaltningen 2012. Olika mått på statsskulden Statsskulden mäts på olika sätt beroende på måttets syfte. I detta avsnitt används främst det officiella måttet okonsoliderad statsskuld, vilket visar den skuld förvaltar. I andra delar av budgetpropositionen använder regeringen främst måttet konsoliderad statsskuld. Skillnaden mellan de båda måtten utgörs 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 av statliga myndigheters innehav av statspapper. uppgick detta innehav till . Båda måtten visar statens framtida åtaganden i termer av summerade nominella slutbelopp för utestående låneinstrument, utan myndigheternas innehav. För styrning av statsskulden används måttet statsskuldens summerade kassaflöde (SSK-måttet). Detta mått mäter risken i statsskulden genom att omfatta framtida åtaganden i termer av kassaflöden. Förutom nominella slutbelopp ingår även kupongbetalningar och inflationskompensation. En annan viktig skillnad jämfört med måtten okonsoliderad och konsoliderad statsskuld är att SSK-måttet inkluderar kassaflöden från tillgångar som ligger inom . Denna typ av tillgångar har ökat till följd av t.ex. extraupplåning i statsskuldväxlar () och vidareutlåning till (). De styrande målandelarna för statsskuldens sammansättning liksom riktvärdena för löptiden i de olika skuldslagen baseras på SSK-måttet. Vid bedömning av EU-ländernas offentliga finanser används det av EU definierade skuldmåttet Maastrichtskulden. Detta mått avser den konsoliderade bruttoskulden för hela den offentliga sektorn. För svenska förhållanden omfattar måttet statsskulden och den kommunala sektorns skulder på kapitalmarknaden med avdrag för AP-fondernas innehav av statsobligationer. Statsskulden är ett resultat av att statens budget historiskt visat större underskott än överskott. Förenklat ökar statsskulden när statens budget visar underskott och minskar när budgeten visar överskott. Som andel av BNP har statsskulden ökat kraftigt under två perioder. ökade den okonsoliderade statsskulden från av BNP och från av BNP. har skuldkvoten minskat. Vid slutet av uppgick skuldkvoten till av BNP. Diagram 3.3 Okonsoliderad statsskuld i procent av BNP gjorde vissa ändringar i redovisningen av statsskulden. Ändringen gjordes för att göra rapporteringen om statsskulden mer konsekvent och transparent. Med ändringarna uppgick den okonsoliderade statsskulden till vid utgången av 2012. I förhållande till föregående år motsvarar detta en minskning av statsskulden med när den nya reviderade redovisningen jämförs för båda åren. Används däremot den tidigare redovisningen för skulden vid slut ökade skulden med . Med andra ord ledde redovisningsförändringen till att nivån för den okonsoliderade statsskulden höjdes med . För att få en bild av hur den faktiska statsskulden utvecklats redovisas den okonsoliderade statsskulden enligt den nuvarande redovisningsprincipen nedan, där staplarna avläses mot den vänstra axeln (miljarder kronor) och linjen mot den högra (procent av BNP). Den officiella statsskulden och har dock inte ändrats.