prop · H1031d12 · 2013-09-18 00:00:00 — Dessutom har utredningen om modernisering av studiehjälpen och anpassning av studiestödet till nya studerandegrupper (U 2012:2, dir. 2011:22) lämnat förslag om hur den grupp som omfattas av rätt till aktivitetetsersättning för förlängd skolgång i stället ska kunna få ersättning från studiestödssystemet (SOU 2013:52). Betänkandet bereds inom . Regeringen har också gett och Arbetsförmedlingen i uppdrag att genom samordningsförbunden prioritera insatser för unga med aktivitetsersättning. Sjukskrivningsprocessens aktörer bidrar till en aktiv sjukskrivningsprocess Regeringen har gjort en rad satsningar som syftar till att utveckla och effektivisera sjukskrivningsprocessen och därmed stödja den enskildes återgång i arbete. Berörda aktörer bedöms bidra mer aktivt till en sjukskrivningsprocess som präglas av tidiga och aktiva insatser. Hälso- och sjukvårdens insatser Hälso- och sjukvården är en viktig aktör i sjukskrivningsprocessen som har ansvaret för den medicinska rehabiliteringen och för att utfärda läkarintyg och medicinska utlåtanden som behövs för beslut i sjukförsäkringsärenden. Genom en rehabiliteringsgaranti har hälso- och sjukvårdens utbud av evidensbaserade behandlingar av diagnosgrupperna icke specifika rygg- och nackbesvär samt lindring av medelsvår psykisk ohälsa förstärkts. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) har utvärderat rehabiliteringsgarantin. Av ISF:s utvärdering av effekterna av behandlingarna5 framgår bl.a. att behandlingarna bidragit till att många patienter mår bättre efter avslutad behandling och vissa positiva effekter i form av lägre sjukfrånvaro efter kognitiv beteendeterapi, s.k. KBT-behandling i förebyggande syfte. För sjukskrivna personer som behandlats 5 ISF 2012:17. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 med KBT visade dock studien ej på minskad sjukfrånvaro. För personer med långvarig smärta som behandlats med multimodal rehabilitering (MMR) ökade sjukfrånvaron för såväl sjukskrivna som ej sjukskrivna. Det är dock för tidigt att dra alltför långtgående slutsatser utan regeringen avvaktar den slutrapport som ISF ska lämna . producerade landstingen 7 420 multimodala rehabiliteringar och 35 850 KBT-behandlingar, som finansierades från den statliga rehabiliteringsgarantin. Tillgängligheten till hälso- och sjukvården har också ökat genom den s.k. kömiljarden som bidragit till kortare vårdköer. De åtgärder som har vidtagits inom ramen för den s.k. sjukskrivningsmiljarden bedöms ha bidragit till att stärka hälso- och sjukvårdens arbete med att effektivisera sjukskrivningsprocessen. De har bidragit till ett mer strukturerat och metodiskt arbetssätt samt stimulerat till åtgärder för att t.ex. säkerställa att hälso- och sjukvården gör bedömningar och lämnar medicinska underlag av god kvalitet. De har också bidragit till att undanröja hinder som försvårar en effektiv handläggning av sjukförsäkringsärenden. Som exempel har det utvecklats strukturer för sjukskrivningsprocessen i landstingens ledningssystem för kvalitet och patientsäkerhet som ett led i att stärka sjukskrivningsarbetet i hälso- och sjukvården. Andra åtgärder är det kvalitetsarbete som bedrivits av hälso- och sjukvården för att höja kvaliteten i läkarintyget. Enligt granskningar har andelen läkarintyg med tillräcklig kvalitet ökat från . Genom sjukskrivningsmiljarden har dessutom hälso- och sjukvården, tillsammans med , utvecklat elektroniska läkarintyg, s.k. e-intyg, i syfte att öka kvalitet och effektivitet i sjukskrivningsprocessen. I granskning av intyg var av läkarintygen elektroniska. Av dessa intyg var av tillräckligt god kvalitetet jämfört av de intyg som skickades manuellt. Det försäkringsmedicinska beslutsstödet har utvecklats i syfte att ge vägledning till både hälso- och sjukvården och för bedömning av arbetsförmåga och längd på sjukskrivningsperioder vid olika sjukdomar och medicinska tillstånd. har också i samverkan med och i samråd med Arbetsförmedlingen och hälso- och sjukvårdens representanter vidareutvecklat 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 metoder och instrument för bedömning av arbetsförmåga inom sjukförsäkringen, s.k. aktivitetsförmågeutredning (AFU). En pilotverksamhet har initierats i ett antal landsting för att pröva användningen av aktivitetsförmågeutredningar som stöd till att bedöma arbetsförmåga i komplicerade sjukförsäkringsärenden. Utvecklat samarbete mellan och Arbetsförmedlingen har regeringen uppdragit åt och Arbetsförmedlingen att i samarbete vidareutveckla metoder och arbetssätt för att stödja den enskildes återgång i arbete. Början till ett gemensamt stöd och aktiva insatser sker genom en s.k. gemensam kartläggning. Även andra viktiga aktörer som vårdgivare, arbetsgivare och kommun kan delta i kartläggningen. I de fall Arbetsförmedlingen och tillsammans med den försäkrade ser förutsättningar för fortsatta steg mot arbete planeras efter kartläggningen olika aktiva insatser. De insatser som erbjuds i samarbete mellan myndigheterna består av arbetsförberedande insatser, arbetslivsinriktade insatser och konsultativt stöd till arbetsgivare. genomfördes ca 20 000 gemensamma kartläggningar varav av de försäkrade gick vidare till aktiva insatser hos Arbetsförmedlingen. Myndigheterna bedömer att ca 25 000 kartläggningar kommer att genomföras . Av de ca 4 000 personer som omfattats av insatser enligt den nya samarbetsmodellen och som avslutat dessa fram har gått till arbete eller utbildning, deltar i något arbetsmarknadspolitiskt program eller är öppet arbetslösa. Myndigheterna bedömer dock att samarbetet kan vidareutvecklas. Det gäller särskilt samarbetet med hälso- och sjukvården och kommunen som är nödvändiga parter i kartläggning, planering och genomförande av aktiva insatser.6 Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) har granskat myndigheternas arbete med att implementera den nya samarbetsmodellen7. ISF konstaterar att de förändringar som myndigheterna genomfört skapar förutsättningar för att erbjuda fler personer stöd och aktivitet samt att detta kan ske i ett tidigare skede i sjukfallen jämfört med förut. ISF konstaterar vidare att den nya samarbetsmodellen också skapat nya förutsättningar för informationsöverföring mellan olika relevanta aktörer. Modellen har också inneburit att Arbetsförmedlingen får möjlighet att träffa den behandlande läkaren innan det beslutas om vilka aktiva insatser som ska vidtas i det enskilda fallet. ISF bedömer att detta ger ett bättre beslutsunderlag om vilken insats som bäst passar den enskilde. Arbetsgivarnas rehabiliteringsansvar regleras främst i arbetsmiljölagen och socialförsäkringsbalken där det bl.a. framgår att de har ansvar att vidta anpassningsåtgärder så att en sjukskriven anställd ska kunna komma tillbaka till arbetet. Av rapporten och framtid8 framgår det att det finns stora skillnader i sjukfrånvaro, inte bara mellan branscher utan även inom branscher. Det finns företag med hög andel friska i alla branscher, även i sådana med generellt hög sjukfrånvaro som t.ex. städbranschen. Också i fysiskt tunga branscher som tillverkningsindustri och byggsektorn finns företag som inte haft ett enda fall av långtidssjukskrivning. Företag med låg långtidsfrånvaro har också lägre korttidsfrånvaro. Av rapporten framgår även att det är viktigt att åtgärder sätts in innan de anställda har blivit långtidssjukskrivna. Oberoende av frånvaronivån på arbetsplatsen är det svårt att komma tillbaka till arbetet efter en längre tids sjukskrivning. har studerat erfarenheter av arbetsgivares insatser för anställda som är sjukskrivna. I rapporten i rehabiliteringskedjan framgår att arbetsgivare, i enlighet med sitt ansvar, är den aktör som i störst utsträckning tar ansvar för att se över 6 Tidiga och aktiva insatser för sjukskrivnas återgång i arbete – Rehabiliteringsinsatser i samarbete. En återrapportering från och Arbetsförmedlingen enligt regleringsbreven . 7 Förstärkta rehabiliteringsinsatser i samverkan – En granskning av och Arbetsförmedlingens utvecklingsarbete. 8 Hälsa och framtid är ett gränsöverskridande forskningsprojekt som studerat vad som utmärker privata företag som har friska medarbetare. Projektet bedrevs av , och och pågick . möjligheterna till anpassning av arbetsuppgifter och omplacering till annat arbete hos arbetsgivaren. De sjukskrivna är också i stor utsträckning nöjda med stödet från arbetsgivaren. anses det finnas en otydlighet vad gäller arbetsgivares ansvar och roll i rehabiliteringsarbetet. ISF beskriver i rapporten i små företag (Rapport 2012:9) arbetsgivares erfarenheter, förhållningssätt och hur de agerar när en anställd drabbas av en längre sjukskrivning. Studien är inriktad på sjukskrivningsprocessen i företag med upp till 19 anställda. Av studien framgår att arbetsgivarna efterfrågar information och stöd i samband med aktuella sjukskrivningsärenden. De tycker att det är svårt att veta hur de ska agera när ett sjukfall uppstår och de efterfrågar information när de ställs inför faktum att en anställd blivit sjukskriven. uppfattar företagarna inte att det finns någon sådan information att tillgå varken från eller någon annan aktör. Även konstaterar i sin rapport samspel mellan och andra aktörer i sjukskrivningsprocessen att arbetsgivare behöver stöd i sitt rehabiliteringsarbete av sjukskrivna anställda tidigt i rehabiliteringskedjan. Genom företagshälsovårdssatsningen har regeringen försökt stimulera arbetsgivarna att vidta tidiga arbetsplatsnära insatser. Statsbidraget till företagshälsovården består av dels grundbidrag som utgår i förhållande till antalet anställda som är anslutna till företagshälsovården, dels tilläggsbidrag som är knutet till prestationer i form av bl.a. koordinerande insatser. Grundbidraget infördes för att fungera som ett smörjmedel för att stimulera företagshälsovården att producera mer koordinerande insatser som ett stöd för arbetsgivare och sjukskrivna i sjukskrivningsprocessen. Koordinerande insatser har dock producerats i mycket liten utsträckning. Skillnader mellan kvinnor och män i arbetsskadeförsäkringen Den skillnad som tidigare observerats vad avser beviljandefrekvens mellan kvinnor och män i ärenden om arbetsskadelivränta kvarstår i stort oförändrad. beviljades av kvinnornas ansökningar om arbetsskadelivränta, 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 i vilka frågan om skadlig inverkan i arbete prövades. Motsvarande andel för män var . Såväl som Inspektionen för socialförsäkringen har analyserat dessa skillnader och funnit att de huvudsakligen beror på att kvinnor och män delvis har olika arbetsmarknader. Det är en möjlig förklaring att män är utsatta för större arbetsmiljörisker. Det är också möjligt att det finns mindre kunskap om kvinnors arbetsmiljöer jämfört med mäns arbetsmiljöer. Regeringen har därför gett i uppdrag att göra kunskapsöversikter med avseende på arbetsmiljöns betydelse för uppkomst av sjukdom och då med särskilt beaktande av kvinnors arbetsmiljöer. De första rapporterna publiceras och . Vidare görs via för hälsa, arbetsliv och välfärd betydande satsningar för att öka kunskapen om kvinnors hälsa och arbetsliv. Det saknas ännu tillräcklig grund för att bedöma om arbetsskadeförsäkringen fungerar på ett likformigt sätt för kvinnor och män. är en av de största och mest centrala myndigheterna i , och ansvarar för en stor del av de offentliga trygghetssystemen. Myndigheten utreder, beslutar om och betalar ut bidrag och ersättningar inom socialförsäkringen. handlägger myndigheten ca 40 bidrag och förmåner, och fattade ca 20 miljoner beslut om ersättningar till barnfamiljer, sjuka och personer med funktionsnedsättning. Myndigheten gjorde ca 45 miljoner utbetalningar som totalt uppgick till . Regeringens styrning av har sedan förstatligandet i stor utsträckning handlat om att stärka rättssäkerheten och effektiviteten. Efter en del initiala påfrestningar, är det på det stora hela numera en väl fungerande myndighet. Verksamheten bedrivs mer effektivt än , och produktiviteten – med undantag för sjukförsäkringen – har förbättrats, det vill säga administrationskostnaden per handlagt ärende har minskat, vilket har inneburit en stor ekonomisk besparing. som kostnaderna för administrationen av socialförsäkringen har minskat har 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 kvaliteten för de flesta förmåner utvecklats positivt, såtillvida att handläggningstiderna blivit kortare och de försäkrade får beslut och utbetalning snabbare. Den sammantagna produktiviteten för samtliga förmåner har dock minskat något , vilket innebär att kostnaden per handlagt ärende har ökat. Genom omfattande satsningar på digitalisering, dvs. självbetjäning, automatiserad handläggning och utveckling av digitala kanaler, har tillgängligheten till myndigheten förbättrats. In- spektionen för socialförsäkringen konstaterar också att utvecklat de digitala tjänsterna, såväl till antal som till innehåll (dnr. S2013/1719/SF). Det är en utveckling som regeringen ser positivt på. Däremot har tillgängligheten, mätt som andelen besvarade telefonsamtal både sammantaget och , visat på en negativ utveckling . Den minskade tillgängligheten uppges bero på en kombination av betydligt fler samtal än beräknat och färre personer i kundtjänsten. Medel har tillförts verksamheten i syfte att förbättra situationen. Regeringen avser fortsätta följa utvecklingen. Vidare har JO-anmälningarna mot minskat , från närmare 800 anmälningar 2009 till 400 anmälningar 2012. Antalet inkomna omprövningar till har minskat från 63 000 till närmare 44 600 ärenden, medan antalet inkomna överklaganden till förvaltningsdomstolarna har minskat från 20 400 ärenden till knappt 14 800 ärenden . har också, tillsammans med arbetsgivare, hälso- och sjukvården och Arbetsförmedlingen, bidragit till att sjukskrivningsprocessen numera präglas av en högre aktivitet och tidigare insatser. arbete med att öka förtroendet Regeringen har satt upp ett övergripande mål för myndigheten att socialförsäkringen och ska åtnjuta medborgarnas förtroende. driver ett omfattande utvecklingsarbete och en rad åtgärder har vidtagits i syfte att förbättra förtroendet. Utgångspunkten är att skapa en verksamhet som utgår från medborgarnas behov, och aktivi- teterna ska syfta till att skapa mervärde för medborgarna. Medborgarnas förtroende för har glädjande, negativ utveckling, ökat något , och det är färre som saknar eller har mycket lågt förtroende för myndigheten. Bemötandet får som tidigare ett gott omdöme och nöjdkundindex har ökat. Nivån på förtroendet är enligt dock fortfarande för låg och många individer upplever att handläggningen är krånglig och ineffektiv, och de litar inte på att utfallet av besluten alltid är oberoende av handläggare. Regeringen delar bedömning och avser att nogsamt fortsätta följa utvecklingen. som myndigheten arbetar med ett ökat individfokus och ökat förtroende är det viktigt att värna försäkringen och säkerställa att rätt person får rätt ersättning. arbete med att motverka felaktiga utbetalningar Arbetet med att motverka fel och fusk inom socialförsäkringen bedrivs både genom en effektiv kontrollverksamhet och genom att förenkla reglerna för den enskilde och handläggningen så att det blir lättare att göra rätt. har inkommit med ett stort antal regelförenklingsförslag. Regeringen har berett dessa förslag och lämnat en proposition till med förslag på regelförenklingar inom socialförsäkringen. har regeringen också, i syfte att förenkla för barnfamiljerna och huvudmännen för förskola, pedagogisk verksamhet, fritidshem och skola, slopat kravet på intyg om barns frånvaro för att få tillfällig föräldrapenning. har i sin kontrollverksamhet fokuserat mer på kontroll av de mest kostsamma ersättningarna, som assistansersättning och sjuk- och aktivitetsersättning. Det visar sig t.ex. i att andelen av polisanmälningar som gäller grovt bidragsbrott, dvs. över fem basbelopp, har ökat från . En nationell kontrollsatsning inom assistansersättningen har påbörjats tillsammans med polis, åklagare, och andra berörda myndigheter. En dryg fjärdedel av kontrollutredarna på har avsatts till att arbeta enbart med denna förmån. Tabell 2.6 Kontrollverksamheten hos Antal beslut om återkrav Totalt belopp i återkrav1 2Fordringarna beräknas netto till 1 respektive 1 . 3Åtgärd är t.ex. indragning, nedsättning eller återkrav. Räknas som andel av alla kontrollutredningar, som totalt uppgick till 19 503 stycken . Vid en jämförelse mellan de olika förmånerna är det sjuk- och aktivitetsersättning, assistansersättning och sjukpenning som har högst totalbelopp av felaktiga utbetalningar. Åtgärdsfrekvensen har ökat . Enligt beror det bl.a. på förbättrad myndighetssamverkan som gör att andra myndigheter blir bättre på att ge impulser till kontrollutredningar till . Även myndighetens egna handläggare har blivit bättre på att meddela kontrollenheten när de misstänker fel eller fusk. Flest tips kommer dock fortfarande från allmänheten, men åtgärdsfrekvensen bland dessa är relativt låg. Det beror bl.a. på att det ofta saknas väsentlig information i anmälningarna, som kan vara anonyma. har tipsaren missförstått regelverket, eller så har helt enkelt inte den person som tipset gäller någon förmån från . Antalet polisanmälningar har minskat något , vilket är en följd av satsningen på assistansersättningen, se tabell 2.6. Dessa ärenden är mer komplicerade, rör större belopp och tar att utreda. Beslut från polis, åklagare och domstol Andel fällande domar, strafföre- lägganden och/eller åtalsunderlåtelse Utvecklingen visar att färre polisanmälningar avskrivs, och fler leder till fällande domar. Även strafförelägganden och åtalsunderlåtelser har ökat. har arbetat med att förbättra kvaliteten i polisanmälningarna. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 En effekt av arbetet med att undanröja oavsiktliga fel är hur antalet omprövningar och överklaganden utvecklas. har både antalet omprövningar, överklaganden till förvaltningsdomstol, JO-anmälningar och ansökningar om skadestånd minskat. beslutade om en kontrollpolicy . Policyn beskriver inriktningen på kontrollarbetet samt betonar vikten av ett riskmedvetet arbetssätt inom hela myndigheten och att kontrollerna ska integreras i handläggningsprocesserna. Riskanalyser har gjorts för att beskriva, värdera och eliminera risker. I kontrollstrukturer har man fått en överblick över vilka kontroller som görs i varje förmånsprocess. ser ett behov av att fortsätta arbetet med att stärka kontrollperspektivet i handläggningen och att säkerställa att kontrollerna är väldimensionerade och effektiva. har påbörjat utvecklingen av s.k. smarta kontrollsystem. En viktig förutsättning är att öka automatiseringen av förmånsprocesserna, som ger nya möjligheter att stärka kontrollerna. En viktig del i arbetet med smarta kontroller är att utveckla urval för kontrollutredning. har arbetat med att ta fram träffsäkra urvalsprofiler där högriskärenden kan skiljas ut. utvecklar handläggningssystemen så att det ska komma upp en varningsflagg när det finns förhöjd risk för fel i ett ärende. Det ska också finnas stöd för handläggarna så att de lättare kan ta del av information som har betydelse i ärendet. Enligt finns det fortsatt stor potential att utveckla dessa slags smarta kontrollsystem i handläggningsprocesserna. Genom sin granskning bidrar Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) till stärkt rättssäkerhet och effektivitet inom och . har ISF lämnat 18 rapporter till regeringen. Rapporterna har utgjort viktigt underlag för bedömningar och beslut inom de aktuella utgiftsområdena. Dialogen mellan myndigheten och regeringen behöver dock förbättras och utvecklas för att ISF i än större utsträckning ska fungera som ett 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 10 stöd i regeringens arbete med att bedriva en 2.5 effektiv och ändamålsenlig politik. 2.4.4Internationell samordning av sociala Det kan konstateras att sjukfrånvaron totalt sett Av de 7,7 miljoner personer som var registrerade som försäkrade hos , var födda i . Av de som var födda i utlandet var födda i ett annat EU-land. Andelen försäkrade som är födda i utlandet ökade med en procentenhet mellan 2011 och 2012.9 Rörligheten inom EU-området har ökat och av EU-medborgarna i arbetsför ålder arbetar i ett annat land än det land i vilket de bor.10 Vad avser samordningen av sociala trygghetssystem har fullgjort sina åtaganden för att den nya nordiska konventionen om social trygghet som undertecknades 2012 ska kunna träda i kraft. Bilaterala överenskommelser har förhandlats fram med och om möjlighet till arbetslivsinriktad rehabilitering i bosättningslandet för gränsarbetare. Förhandlingar i samma fråga har inletts med . om social trygghet (förordning nr 883/2004) har ändrats i flera avseenden. En ändring gäller arbete i två länder och bedöms vara särskilt viktig för svenskt vidkommande då den kommer att förenkla för personer som gränspendlar i t.ex. . Bestämmelsen innebär att en väsentlig del av arbetet, vid arbete i två länder, kan omfatta arbete för fler än en arbetsgivare. Även de ändringar som avser stationeringsort för luftfartspersonal innebär en förenkling, eftersom det nu kopplas till regler om administrativa förfaranden inom området för civil luftfart. Vidare har ingått socialförsäkringsavtal med och . fortsätter att minska och sannolikt kommer att göra så . har det emellertid skett en ökning av nya sjukfall. Det är sannolikt flera faktorer som kan förklara denna ökning. Att sjukförsäkringen påverkas av attityder och normer i samhället får stöd av studier som visar att sociala interaktioner i områden och på arbetsplatser påverkar sjukfrånvaro11 och att det finns ärftlighet i sjukfrånvaro mellan föräldrar och barn12. Antalet försäkrade som får avslag på ansökan om sjukpenning eller får sin ersättning indragen har minskat . Avslag och indragningar har i sig en signaleffekt för individers incitament att söka ersättning men sannolikt också för kringliggande system. Det är därför av central betydelse för en väl fungerande sjukförsäkring att fortlöpande prövar om ersättning ska betalas ut eller inte. Detta gäller särskilt vid de olika tidsgränserna i rehabiliteringskedjan. Den nuvarande ökningen av nya sjukfall är oroande. Än så länge ses ingen bred ökning av den långa sjukfrånvaron men den historiska erfarenheten indikerar att sjukfrånvaron relativt snabbt kan öka. Det är därför viktigt att sjukskrivningsprocessen är aktiv och att prövningen vid tidsgränserna upprätthålls. I rapporten av sjukförsäkringens utveckling bedömer att rehabiliteringskedjans regler motverkar att sjukfrånvarons utveckling blir lika dramatisk som i slutet av 1990- och . Varaktigheten för de anställdas sjukfrånvaro ligger än så länge relativt stabilt, som det inte sker några dramatiska ökningar i nybeviljandet av sjukersättning. Enligt måste detta tolkas som att dessa sjukskrivningar i mycket högre utsträckning, jämfört med , avslutas med återgång i arbete. Enligt tyder det på att dagens processer och aktiviteter kring sjukskrivning från och övriga aktörers sida tydligare motverkar långa sjukskrivningsperioder bland anställda. Även Inspektionen för socialförsäkringen bedömer att de senaste årens reformer 9 Socialförsäkringen i siffror 2012 och 2013. 10 Economic Surveys, European union, . sannolikt bidragit till att sjukfrånvaron har minskat och att rehabiliteringskedjans fasta tidsgränser troligen bidrar till en mer stabil utveckling av sjukfrånvaron13. Regeringen delar denna bedömning. Sjukförsäkringsreformen har i stor utsträckning inriktats på att ge stärkta drivkrafter åt aktuella aktörer att vidta åtgärder som bidrar till en aktiv sjukskrivningsprocess. och andra aktörer som arbetsgivaren, och hälso- och sjukvården bedöms bidra till en ökad aktivitet i sjukskrivningsprocessen. finns det skäl att noggrant följa utvecklingen, så att regeringen vid behov kan vidta ytterligare åtgärder. bedriver ett omfattande utvecklingsarbete i syfte att förbättra förtroendet för myndigheten. Arbetet består av många olika åtgärder.