prop · H1031d18 · 2013-09-18 00:00:00 — 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395)................ Utgiftsområde 15 Studiestöd............................................................................... Unga studerande på gymnasial nivå i ...................................... 3.5.2Vuxna studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå i Studerande på eftergymnasial nivå i ........................................ Studerande med barn ............................................................................ Lånebenägenhet och den enskildes skuldsättning .............................. Låntagare och den totala studieskulden............................................... Sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen................................ Effekt på samhällsekonomin ................................................................ 3.8.1Hanteringen av kreditförluster på studielån anpassas till 1:3 Avsättning för kreditförluster........................................................ 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor......................................... 3.8.61:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk .......................................................... 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål ............................................ 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 15 Studiestöd............................................ 3.2 Härledning av ramnivån 2014–2017. Utgiftsområde 15 Studiestöd...................... 3.3 Ramnivå 2014 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 15 Studiestöd ............... 3.4 Antal studiestödstagare och utbetalda belopp i tusental kronor, 2010–2012 ....... 3.5 Unga studerande på gymnasienivå med studiehjälp och Rg-bidrag ...................... 3.6 Vuxna studerande med studiemedel ........................................................................ 3.7 Studerande på eftergymnasial nivå i med studiemedel .............................. 3.8 Studerande utomlands .............................................................................................. 3.9 Tilläggsbidrag till studerande med barn .................................................................. Studerandes lånebenägenhet i olika utbildningsnivåer, 2009–2012 ..................... Studerande med studielån, tilläggslån och merkostnadslån ................................. Inbetalt belopp under det första betalningsåret fördelat på bosättning.............. CSN:s genomsnittliga handläggningstider, 2010–2012........................................ Nyckeltal för CSN:s service och information, 2010–2012 .................................. Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för anslagen 1:3 Studiemedelsräntor, 1:3 Avsättning för kreditförluster och 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor ........................................................................... Teknisk uppjustering av utgiftstaket för omläggning från konstaterad förlust till förväntad förlust för nyutlåning........................................................ Teknisk nedjustering för ändrad princip för redovisning av räntor..................... Teknisk uppjustering för förväntade förluster på lånestockens Totalt behov av teknisk justering........................................................................... Anslagsutveckling 1:1 Studiehjälp ......................................................................... Antal studerande och genomsnittsbelopp för studiehjälp, utfall och prognos 2013–2017............................................................................................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:1 Studiehjälp ................................ Anslagsutveckling 1:2 Studiemedel ...................................................................... Antal studerande och genomsnittsbelopp för studiemedel, utfall , prognos 2013 och beräknat –2017......................................................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:2 Studiemedel .............................. Anslagsutveckling 1:3 Avsättning för kreditförluster .......................................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:3 Avsättning för Anslagsutveckling 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor........................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:4 Statens utgifter för Anslagsutveckling 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk ..................................................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk............ Anslagsutveckling 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål.............................. Beställningsbemyndigande för anslaget 1:6 Bidrag till vissa studiesociala Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:6 Bidrag till vissa 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:7 Centrala Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:8 för 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Låntagarnas skuld 2008–2012 (mdkr) ..................................................................... Lånekrediter i –2012 (mdkr)............................................ Antal studerande med inackorderingstillägg och extra tillägg 2009–2012............ Antal studerande på grundskolenivå och gymnasial nivå med studiemedel, fördelat på folkhögskolor och komvux, 2009–2012........................................... Antal studerande på eftergymnasial nivå med studiemedel, 2008–2012 ............... Antal studerande med studiemedel vid utlandsstudier i olika utbildningsnivåer, 2009–2012 .............................................................................. Jämförelse mellan utvecklingen av studiemedelsbeloppen och konsumentprisindex 2001–2012, procentuell förändring .................................. Antal studerande med tilläggsbidrag, 2008–2012 ................................................... Studerandes lånebenägenhet fördelat på åldersgrupper och kön, 2012................. Antal studerande med tilläggslån i olika utbildningsnivåer, 2009–2012.............. Antal studerande med merkostnadslån i olika utbildningsnivåer, 2009–2012 .... Genomsnittlig skuld på annuitetslån för nya återbetalningsskyldiga 2012 fördelat på studienivå och kön............................................................................. Osäkra fordringar, fördelat på lånetyp och återkrav, 2009–2012 (mdkr)............ Beviljade avskrivningsärenden fördelat på skäl, 2009–2012 ................................. Studiemedel styckekostnad för administration för studiebidrag/lån och merkostnadslån i och utomlands, 2010–2012, kronor .......................... Folkmängd 16–2011 och 2012 samt prognos 2013–2017............................ Utestående skuld i , utfall –2012 och prognos 2013–2017 ............................................................................................................. Studiemedelsränta, ränta 2013 och prognos 2014–2017 jämfört med ränta 2013 i budgetpropositionen .................................................................. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar förslaget till lag om ändring i studie- 3. bemyndigar regeringen att ta stödslagen (1999:1395) (avsnitt 2.1, 3.8.3 och 3.8.4). 2.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015 (avsnitt 3.8.7), upp lån i för studielån som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 200 (avsnitt 3.8.9), 4.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 15 Studiestöd enligt följande uppställning: 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldraut- 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 3, 9, 14 och (1999:1395) ska ha följande lydelse. Studiemedel får lämnas längst till Studiemedel får lämnas längst till och med det kalenderår då den och med det kalenderår då den får föreskriva att studiemedel i form av studiebidrag får lämnas även för studiemedel i form av studiebidrag får lämnas även för tid därefter. Trots vad som anges i 8 § är rätten Trots vad som anges i 8 § är rätten till studiemedel i form av studielån till studiemedel i form av studielån begränsad till sammanlagt högst det begränsad till sammanlagt högst det antal veckor som anges nedan från antal veckor som anges nedan från och med det kalenderår då den och med det kalenderår då den 1Senaste lydelse 2005:613. 2Senaste lydelse 2006:1456. Utöver det studiemedelsbelopp som följer av 11 § får studielån lämnas i form av tilläggslån till vissa studerande från och med det kalenderår då den studerande fyller . Vid studier på heltid får tilläggslån lämnas med ett belopp som för då den studerande har rätt till studiemedel utgör 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Det antal veckor som den studerande har haft studielån skall räknas in i det sammanlagda antalet veckor. Detta gäller dock inte studielån som har lämnats för studier på grundskolenivå. Vad gäller studielån som har lämnats för studier i någon annan sådan utbildning som avses i 2 § andra stycket skall veckor räknas in. En studerande som genom återbetalning eller avskrivning inte längre har studielån får beviljas nya studielån trots vad som anges i andra stycket. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om förutsättningarna att bevilja nya lån enligt detta stycke. Om den studerande inte har fått studielån skall rätten till fortsatta studielån bedömas med beaktande av den studerandes ålder vid den nya studiemedelsperiodens början. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vad som skall anses vara en sammanhängande period. Ålder som uppnås under Det antal veckor som den studerande har haft studielån ska räknas in i det sammanlagda antalet veckor. Detta gäller dock inte studielån som har lämnats för studier på grundskolenivå. När det gäller studielån som har lämnats för studier i någon annan sådan utbildning som avses i 2 § andra stycket ska veckor räknas in. En studerande som genom återbetalning eller avskrivning inte längre har studielån får beviljas nya studielån trots vad som anges i andra stycket. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om förutsättningarna för att bevilja nya lån enligt detta stycke. Om den studerande inte har fått studielån ska rätten till fortsatta studielån bedömas med beaktande av den studerandes ålder vid den nya studiemedelsperiodens början. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om vad som ska anses vara en sammanhängande period. Ålder som uppnås under Utöver de studiemedelsbelopp som följer av 11 § får studielån lämnas i form av tilläggslån till vissa studerande med ett belopp som för då den studerande har rätt till studiemedel för heltidsstudier utgör av prisbasbeloppet. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tilläggslån får lämnas från och med det kalenderår då den studerande fyller . Sådana lån får dock lämnas . Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om de förutsättningar som i övrigt skall gälla för tilläggslån. Sådana lån får dock lämnas . Vid studier på deltid får tilläggslån lämnas under högst det antal veckor som svarar mot vid heltidsstudier med ett belopp som för då den studerande har rätt till studiemedel utgör 1.1,av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid, och 2.0,av prisbasbeloppet vid studier på men av heltid. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om de förutsättningar som iövrigt ska gälla för tilläggslån. Vid studier under ett kalenderhalvår ska fribeloppet svara vid studier på heltid, beloppet vid studier på heltid, vid studier på men av heltid, och av heltid, och vid studier på men I andra fall än som avses i första stycket, ska fribeloppets andel av prisbasbeloppet ökas eller minskas för som studietiden är kortare eller längre än med på men mindre än av heltid, och av heltid, och på men mindre än 1.Denna lag träder i kraft i fråga om 3 kap. 14 och 17 §§ och i övrigt . 2.Bestämmelsen i 3 kap. 14 § andra stycket i sin nya lydelse ska tillämpas för tilläggslån som avser tid . 3 Senaste lydelse 2009:1535. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Äldre bestämmelser gäller fortfarande för studiemedel som avser tid före ikraftträdandet. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 3 Utgiftsområde 15 Studiestöd Utgiftsområdet omfattar utgifter för olika former av ekonomiskt stöd till enskilda under studier och utgifter för vissa studiesociala insatser. Även utgifter för hanteringen av studiestöden, som huvudsakligen sköts av (), och ärendehantering inom () hör till utgiftsområdet. Inom utgiftsområdet föreslås att medel ska anvisas för: -studiehjälp i form av studiebidrag, inackorderingstillägg och extra tillägg för studerande inom främst gymnasieskolan, -studiemedel i form av studiebidrag och tilläggsbidrag för studerande med barn, -statens utgifter för räntor för studielån tagna i , -inleverans av kapital till till följd av avskrivning av studielån som tagits och avsättning för förväntade förluster på utlåning , -kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning, -bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk, -bidrag till vissa studiesociala ändamål, -administration av studiestöd, och -hantering av överklaganden vid ÖKS. Vissa studiestöd är rättighetsstyrda. Detta innebär att anslagsbelastningen, förutom av reglerna för lån och bidrag, främst är beroende av antalet studerande i utbildningar som berättigar till studiestöd, de studerandes val att ansöka om studiestöd, räntekostnader för den totala studielåneskulden i och avsättning för förväntade förluster vid nyutlåning. Utgiften för vissa andra studiestöd begränsas av anvisade eller tilldelade medel och efterfrågan på dessa stöd. Bestämmelserna som reglerar rätten till studiehjälp och studiemedel samt återbetalningen av studielån finns främst i studiestödslagen (1999:1395) och studiestödsförordningen (2000:655) samt i CSN:s föreskrifter. Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning regleras i förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan. Bidrag till kostnader vid viss föräldrautbildning i teckenspråk regleras i förordningen (1997:1158) om statsbidrag för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 15 Studiestöd 1:3 Avsättning för kreditförluster 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål 25:06 Bidrag vid vissa kortare studier Totalt för utgiftsområde 15 Studiestöd 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 2014–2017. Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Vissa anslag minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Inom utgiftsområdet ingår utgifter för studiestöd, framförallt studiehjälp och studiemedel. De samlade kostnaderna inom utgiftsområdet uppgick till . Prognosen visar på en minskning med . Föreslagen anslagsnivå för utgiftsområdet är . Budgetlagens (2011:203) bestämmelser om finansiering av förväntade förluster för statens utlåning bör tillämpas fullt ut på nyutlåning av studielån . Ränteinbetalningar från de studerande får disponeras för att betala räntekostnader till . Detta innebär att bruttoredovisningen av räntor avskaffas, se vidare avsnitt 3.8.1. Detta medför att två nya anslag tillkommer inom utgiftsområdet, anslag 1:3 Avsättning för kreditförluster och 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor samt att medel överförs till förändring föreslår regeringen en teknisk nedjustering av utgiftstaket med , se avsnitt 3.8.1. Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar På grund av föreslagna satsningar och de satsningar som har beslutat om, av vilka flera tillfälliga satsningar har avslutats, bedöms utgifterna för studiemedel, kreditförluster och studiemedelsräntor öka med 2014. beräknas utgifterna minska med 1 164 respektive . beräknas utgifterna minska med . Anslagsförändringar till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar Jämfört med de beräkningar som gjordes i budgetpropositionen bedöms utgifterna minska med på grund av prisbasbelopps- och ränteförändringar. beräknas utgifterna minska med 473 respektive . beräknas utgifterna öka med . Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer och övriga anslagsförändringar 447, 609 respektive 2015, 2016 och 2017 på grund av förändrade volymer. Vidare bedöms utgifterna minska med 2014 på grund av förändringen av regleringsbeloppen när det gäller den Två nya anslag tillkommer inom utgiftsområdet, anslag 1:3 Avsättning för kreditförluster och anslag 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor. Medel överförs till dessa från det tidigare anslaget 1:3 Studiemedelsräntor med sammanlagt 2014. , 2016 och 2017 beräknas 2 482, 2 483 och överföras. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.3 Ramnivå 2014 realekonomiskt fördelad. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall och kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten ges någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. I följande avsnitt presenteras studiestödsverksamheten, dvs. studiestöden och studiestödsadministrationen. Studiestöden finansierar huvudsakligen de studerandes levnadsomkostnader . För att möta skilda behov finns det olika former av studiestöd. Stöden är till stor del generella på så sätt att alla får lika stora belopp. Stöden lämnas direkt till den studerande och i huvudsak oberoende av föräldrarnas eller familjens ekonomi. fick nästan 975 000 studerande, kvinnor och män, någon form av studiestöd. Det totala antalet låntagare uppgick till nästan 1,5 miljoner. Utgifterna på statens budget för verksamheten uppgick till ca . bedöms utgifterna uppgå till . Utgifterna utgörs främst av transfereringar i form av bidrag, statens utgifter för räntor på de studielån som har tagits i och avsättning för förväntade kreditförluster. Eftersom studielånen finansieras genom lån i , ingår lånen inte i de takbegränsade utgifterna. De olika stöden hanterades av CSN, Myndigheten för tillgängliga medier (MTM) och Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM). CSN hanterade även återbetalningen av studielån. ÖKS hanterade överklaganden av beslut om studiestöd. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Målen för studiestödet slogs fast i samband med studiestödsreformen (prop. 1999/2000:10, bet. 1999/2000:UbU7, rskr. 1999/2000:96). Studiestödet i form av bidrag och lån är en del av utbildningspolitiken. Studiestödet ska verka rekryterande och därmed bidra till ett högt deltagande i utbildning. Det ska vidare utjämna skillnader mellan individer och grupper i befolkningen och i och med det bidra till ökad social rättvisa. Studiestödet ska även ha en god effekt på samhällsekonomin över tiden. Målen ska uppnås genom ett effektivt, sammanhållet, flexibelt och rättssäkert studiestödssystem som ska vara enhetligt och överblickbart för den enskilde. De utbetalningar som görs från systemet ska vara riktiga, och den del av studiestödet som utgörs av lån ska återbetalas fullt ut. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Kort beskrivning av verksamheten till studerande som har haft en viss Lån kan även lämnas för vissa Studiehjälp består i huvudsak av studiebidrag merkostnader som den studerande har i sam- som lämnas till heltidsstuderande i gymnasie- band med sina studier. skolan, extra tillägg som kan lämnas till stude- rande från inkomstsvaga hushåll och inackorde- ringstillägg som kan lämnas till vissa studerande Det finns tre olika återbetalnings- som studerar på fristående skolor och som måste system i bruk. I varje system finns det särskilda bo inackorderade på skolorten. återbetalnings- och trygghetsregler som under lämnas med under tio vissa förutsättningar kan ge möjlighet till bl.a. Storleken på det extra tillägget är nedsättning av årsbeloppet och avskrivning av beroende av elevens och föräldrarnas samman- Mer information om studielåne- lagda inkomster och förmögenhet. systemet finns nedan. ringstillägget lämnas med ett belopp som är Bidrag vid viss föräldrautbildning i tecken- beroende av avståndet mellan föräldrahemmet språk (s.k. TUFF-ersättning) Föräldrar till barn som använder teckenspråk, Bidrag till vissa funktionshindrade elever i och med föräldrar likställda personer, kan få gymnasieskolan (Rg-bidrag) ersättning när de deltar i utbildning i Rg-bidrag lämnas för kostnader för mat, boende och hemresor vid viss gymnasieutbildning för Studielitteratur till vissa högskolestuderande döva och hörselskadade elever vid riks- gymnasierna i samt till svårt rörelse- Högskolestuderande med synskada eller annan hindrade elever i särskilt anpassad utbildning. läsnedsättning kan få låna studielitteratur genom Inom Rg-bidraget finns ett tilläggsbidrag som Myndigheten för tillgängliga medier. kan lämnas till elever som förutom Rg-bidrag får aktivitetsersättning och som därför inte har rätt En studerande som inte är svensk medborgare kan under vissa förutsättningar få studiestöd för Det gäller utländska medbor- Studerande som uppfyller vissa grundvillkor har gare med permanent uppehållstillstånd i rätt till studiemedel. samt utländska medborgare som har uppehålls- rätt och som bedöms ha en varaktig anknytning (bidrag och lån) per studiemånad uppgår för Vidare ska vissa utländska medbor- 2013 till för heltidsstudier. gare i studiestödshänseende jämställas med finns två olika nivåer på bidraget, en generell och Det rör sig främst om en högre nivå. Den generella bidragsnivån utgör migrerande arbetstagare och egenföretagare som av totalbeloppet medan den högre är medborgare i en stat inom EU, Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i högre bidragsnivån kan lämnas för studier på och deras familjemedlemmar samt grundskolenivå och gymnasial nivå till vuxna personer med permanent uppehållsrätt i . studerande som saknar fullständig grundskole- varaktigt bosatta här och, ungdomar tillfälligt och under vissa 2013, innehavare av s.k. EU-blåkort jämställs förutsättningar få den högre bidragsnivån från med svenska medborgare vid studier i . När det gäller rätt till studiehjälp jämställs vissa skattefritt och pensionsgrundande. familjemedlemmar till gästforskare respektive till kan den studerande även få tilläggsbidrag, innehavare av EU-blåkort med svenska medbor-