prop · H1031d11 · 2013-09-18 00:00:00 — Regeringen kan dock konstatera att det råder en betydande brist på sådana verksamheter. Tillgång till tillnyktringsverksamhet möjliggör även ökad medicinsk säkerhet för personer som omhändertas enligt lagen (1976:511) om omhändertagande av berusade personer (LOB). Ett tilltagande blandmissbruk mellan alkohol och andra droger, liksom nya ungdomsdroger har gjort det svårare för polisen att bedöma den omhändertagnes tillstånd och tillgodose nödvändig medicinsk tillsyn. Mot denna bakgrund ser regeringen behov av att stimulera utvecklingen av en ändamålsenlig tillnyktringsverksamhet. Tidig och tillgänglig vård konstaterade att vården endast når en av fem som har missbruks- eller beroendeproblem. Personer med s.k. riskbruk nås i än lägre utsträckning. Vården behöver därför utformas så att den blir bättre på att uppmärksamma och möta det vårdbehov som finns. Inom ett flertal kommuner pågår en utveckling där strävar efter att öka tillgängligheten till sina insatser genom att erbjuda stöd och hjälp inom ramen för öppna verksamheter i form av service utan biståndsbeslut. I takt med att kommuner och landsting samverkar inom integrerade beroendeenheter aktualiseras frågan särskilt, eftersom samarbetet underlättas med likartade handläggningsrutiner. har ifrågasatt om denna utveckling har stöd i lagstiftningen. Regeringen ser därför behov av att se över och eventuellt förtydliga lagstiftningen i syfte att främja de positiva aspekterna av denna Regeringen anser att kommuner och landsting själva är bäst lämpade att lösa de utmaningar som två ansvariga huvudmän för med sig genom att de utifrån lokala behov gemensamt avgör hur verksamheten ska dimensioneras, hur uppgifterna ska fördelas och samverkan ska säkerställas. Från är huvudmännen ålagda att ingå överenskommelser om samarbete i fråga om personer som missbrukar alkohol, narkotika, andra beroendeframkallande medel, läkemedel eller dopningsmedel. Om det är möjligt bör organisationer som företräder dessa personer och deras närstående ges möjlighet att lämna synpunkter på innehållet i överenskommelserna (prop. 2012/13:77). Regeringen avser att, i samverkan med Kommuner och Landsting och utifrån huvudmännens behov, utforma ett ändamålsenligt stöd avseende överenskommelsernas innehåll, utformning och uppföljning. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Kriminalvården, och organisationer som företräder brukare och deras närstående bör involveras i detta arbete. För att säkerställa att överenskommelserna leder till förbättringar för den enskilda individen bör de följas upp när det gäller tillgänglighet, samordning och kvalitet på insatser, särskilt för personer med sammansatta behov. Stärkt barn- och föräldraperspektiv i vården fortsätter regeringens satsning på att utveckla stödet till barn som växer upp i familjer med missbruk, psykisk sjukdom, psykisk funktionsnedsättning eller där våld förekommer. , och Kommuner och Landsting är huvudaktörer. Inom ramen för Kunskap till praktik pågår ett arbete som syftar till att stärka barn- och föräldraperspektivet inom missbruks- och beroendevården. Alla län, utom ett, har tillsatt regionala samordnare för att stödja utvecklingen av utbildningsinsatser, kartläggningar m.m. En nationell kartläggning om föräldrars och barns behov av stöd har genomförts som grund för det fortsatta arbetet. på att förebygga vräkningar, främst bland barnfamiljer. Hemlöshetssamordnaren bedriver ett uppsökande arbete, med besök i framför allt kommuner. Syftet är att föra ut kunskap och erfarenheter som genererats inom ramen för den tidigare hemlöshetsstrategin samt att samla in lärande exempel på verksamma arbetsmetoder. genomför och undersökningar av den s.k. sekundära bostadsmarknaden, dvs. kommunernas boendelösningar för personer som av olika anledningar inte blir godkända som hyresgäster på den ordinarie bostadsmarknaden. Undersökningarna är viktiga verktyg för att öka kunskapen om och följa utvecklingen av dessa särskilda boendelösningar. Uppdragen ska nästa gång rapporteras . genomför öppna jämförelser på hemlöshetsområdet . Dessa belyser en rad kvalitetsaspekter i kommunernas arbete för att motverka hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden, och gör det möjligt att följa, stödja och utveckla kvaliteten och uppmärksamma lokala och regionala skillnader. Till länsstyrelsernas uppgifter hör att bistå kommunerna i arbetet med att planera bostadsförsörjningen. Länsstyrelserna har dessutom ett särskilt uppdrag att analysera hur 7.5.7Hemlöshet och utestängning från kommunerna beaktar arbetet med att motverka Hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden är en utmaning för det svenska välfärdssamhället. Det är ett socialpolitiskt och ett bostadspolitiskt problem som kräver insatser av och samverkan mellan flera olika aktörer. Regeringens tidigare satsningar inom ramen för en hemlöshetsstrategi 2007–2009 bidrog bl.a. till att utveckla kommunernas arbete med vräkningsförebyggande insatser. Regeringens ambition är att inga barn ska drabbas av vräkning, att det totala antalet vräkningar ska minska och att antalet kommuner som arbetar förebyggande ska öka. tillsatte regeringen en nationell hemlöshetssamordnare i syfte att stödja kommunerna i deras arbete med att skapa långsiktiga och hållbara strukturer och fungerande rutiner för att motverka hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden. Ett särskilt fokus ligger hemlöshet samt att ge kommunerna råd och stöd i planeringen med att motverka hemlöshet i synnerhet bland barnfamiljer som drabbas av vräkning. Uppdraget ska rapporteras . 7.5.8Stöd till våldsutsatta personer och offer för människohandel Regeringens arbete för att förbättra situationen för brottsoffer fortsätter. verksamhet för våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnar våld har utvecklats positivt . Det finns dock fortfarande ett behov av ett bibehållet statligt stöd för att möjliggöra en fortsatt positiv utveckling. Regeringen fortsätter därför att även satsa i utvecklingsmedel till kommuner och ideella föreningar för att utveckla ett nationellt och regionalt kunskaps- och metodstöd. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 För att ytterligare stärka kvinnojourernas verksamhet föreslås i denna proposition en resursförstärkning av statsbidraget till organisationer som arbetar med att motverka våld mot kvinnor med sammanlagt . Kartläggning av skyddat boende En avgörande del av stödet till våldsutsatta och hotade personer är det skyddade boendet. har redovisat en kartläggning som ger en bild av omfattningen och kvaliteten vid de skyddade boendena. Om- råden där verksamheten behöver förbättras är exempelvis insatser för barn och våldsutsatta kvinnor med missbruks- och beroendeproblem. I uppdraget till om skyddat boende ingick, förutom kartläggningen, också att definiera begreppet skyddat boende och ta fram en vägledning för och dess utförare samt en modell för hur insatsen skyddat boende kan kvalitetsutvecklas, följas upp och utvärderas kontinuerligt på nationell nivå. Uppdraget, som omfattar samtliga relevanta verksamheter (kommunala, ideella och privata) och alla slags brottsoffer. Syftet med uppdraget i sin helhet är att verka för en kvalitetsutveckling och en förstärkt uppföljning och utvärdering av insatsen skyddat boende. En slutredovisning lämnades . Våld i nära relationer Vid pågår ett arbete med att ta fram föreskrifter gällande socialnämndens ansvar för våld i nära relationer. Syftet är att skärpa kraven på socialnämndens arbete med de barn och vuxna som utsätts för eller har utsatts för våld av närstående samt barn som bevittnat våld av eller mot närstående vuxna. Regeringen arbetar på flera sätt för att uppmärksamma gruppen äldre kvinnor. Äldre kvinnor lyfts upp som en särskilt utsatt grupp i regeringens arbete för att bekämpa våld mot kvinnor. utsåg regeringen en nationell samordnare mot våld i nära relationer vars uppdrag även omfattar utsatta grupper, t.ex. äldre kvinnor och män. Vidare har i uppdrag att ta fram ett utbildningsmaterial med särskilt fokus på äldre kvinnor, vilket kommer att fokusera på förekomst, riskfaktorer, signaler och konsekvenser av våld mot äldre. Därutöver avser regeringen att ge i uppdrag att genomföra informationsinsatser i länen. Syftet är att påverka attityder, kommunicera hur våld mot äldre kan identifieras och förebyggas, visa på goda exempel samt informera om utbildning och andra verktyg som finns att tillgå. Målgrupperna är kommunpolitiker och tjänstemän. Regeringen avser att återkomma till med en redovisning av regeringens strategi för att motverka våld mot äldre. Strategin är tänkt att bl.a. utgöra ett praktiskt stöd i det kommunala planerings- och utvecklingsarbetet när det gäller våld mot äldre. Regeringen har gett ett långsiktigt uppdrag (2011–2014), att stimulera utvecklingen av arbete med stöd till brottsoffer. Uppdraget utgör en del av genomförandet av handlingsplanen för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer. Inom ramen för detta uppdrag har tagit fram utbildningsmaterial med fokus på kvinnor med missbruksproblem och kvinnor med funktionsnedsättning. Även utbildningsmaterial om äldre kvinnor som utsätts för våld, hedersrelaterad brottslighet och kvinnor med utländsk bakgrund planeras. Den nationella samordnaren mot våld i nära relationer arbetar också aktivt för att utveckla detta område. I samordnarens uppdrag ingår bl.a. att överväga hur skyddet och stödet till brottsoffren kan utvecklas. Uppdraget ska slutredovisas . Inspektionen för vård och omsorg () bedriver en förstärkt tillsyn av hur , hälso- och sjukvården och andra utförare arbetar med våldsutsatta kvinnor och barn som bevittnat våld. Utveckla och sprida metoder för arbetet med våldsutövare Regeringen anser att det är betydelsefullt att det utvecklas kunskapsbaserade och mer enhetliga metoder och arbetssätt som kan användas i vid insatser för våldsutövare. Regeringen har därför gett i uppdrag att utveckla och sprida metoder för arbetet med personer som utövar våld mot närstående och som inte är föremål för insatser inom kriminalvården. De metoder som utvecklas ska beakta de närståendes behov av trygghet och säkerhet. Uppdraget ska slutredovisas . konvention om bekämpande av människohandel trädde ikraft . har varit i fokus för utvärderingsprocess som kommer att leda till en skriftlig bedömning . En viktig åtgärd för att bekämpa prostitution och människohandel är att öka kunskapen hos berörda myndigheter och samverkan dem emellan. i har därför fått i uppdrag att utveckla den nationella samordningen och samverkan rörande prostitution och människohandel. har i regleringsbrevet fått i uppdrag att kartlägga utvecklingen. Inom ramen för Östersjöstaternas Råd () deltar regeringen i arbetsgruppen Children at Risk där man fokuserar på trafficking och till detta relaterade sociala orsaker och problem. Regeringen fortsätter att stärka föräldrastödet. anordnar på uppdrag av regeringen konferenser i länen i syfte att utifrån lokala och regionala behov sprida kunskap och stödja implementering. Utbildning i föräldrastödjande arbete görs tillgänglig genom en distansutbildning på universitetsnivå. En satsning på att stärka stödet till föräldrar med barn i tonåren kommer att inledas. I syfte att främja ett lättillgängligt föräldrastöd avser regeringen även att göra en satsning på att utveckla och utvärdera olika modeller för familjecentraler. Utvecklingsinsatser med fokus bl.a. på att få ökad kunskap om effekter av föräldrastödsinsatser samt för att stärka stödet till föräldrar till barn med funk- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Regeringen avser att lämna en skrivelse till med en samlad redogörelse för resultatet av genomförda föräldrastödjande insatser inom olika politikområden. 7.5.10Stödinsatser till personer med funktionsnedsättning Personer med funktionsnedsättning ska, så långt det är möjligt, kunna delta i samhällslivet och arbetslivet på jämlika villkor som andra. Individuella stödinsatser och lösningar ska utgöra ett komplement för den som behöver det. presenterade regeringen handlingsplanen PRIO psykisk ohälsa 2012–2016. Regeringen avser att avsätta ca i syfte att förebygga psykisk ohälsa och att förbättra vården och omsorgen för personer med psykisk ohälsa. Prioriterade målgrupper är barn och unga med psykisk ohälsa och personer med omfattande eller komplicerad psykiatrisk problematik. En av de centrala beståndsdelarna i satsningen är en bred överenskommelse med Kommuner och Landsting som syftar till att, genom ekonomiska incitament och med patientens behov i centrum, skapa förutsättningar för ett långsiktigt och systematiskt förbättringsarbete i kommuner och landsting. Anhöriga och närståendes insatser spelar en viktig roll i stödet till personer med psykisk sjukdom eller psykisk funktionsnedsättning. Inom ramen för PRIO-planen har regeringen anslagit medel till en särskild satsning inom detta område genom ett riktat stöd till Nationellt Anhöriga (NkA) på och . Regeringen avser att avsätta ytterligare . Arbete och meningsfull sysselsättning för personer med psykisk funktionsnedsättning Regeringen har genomfört olika satsningar för att personer med psykisk funktionsnedsättning ska få tillgång till arbete och anpassad sysselsättning. Möjligheterna till en meningsfull 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 sysselsättning behöver förbättras och den arbetslivsinriktade rehabiliteringen bör i större utsträckning leda till att fler personer med psykisk funktionsnedsättning kan komma in på arbetsmarknaden. Att främja meningsfull sysselsättning och underlätta deltagande på arbetsmarknaden för denna grupp är en fortsatt prioriterad fråga inom ramen för regeringens handlingsplan för riktade insatser inom området psykisk hälsa (PRIO- planen). Hjärnkoll är ett riksomfattande program som syftar till att öka kunskapen om och förändra negativa attityder mot personer med psykisk ohälsa. Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam), i samarbete med Nationell Samverkan för Psykisk Hälsa (NSPH) genomför insatsen på uppdrag av regeringen. Hjärnkoll har som fokus att förstärka insatserna inom arbetslivet. Målet är att öka kunskapen om psykisk ohälsa och om hur man kan främja den psykiska hälsan på arbetsplatsen. Insatserna i arbetslivet planeras och genomförs i samarbete med arbetsmarknadens parter. Stöd till juridiska personer har i uppdrag att fördela statsbidrag till verksamheter som juridiska personer (ideella organisationer, stiftelser m.fl.) bedriver med syfte att förstärka och komplettera kommunernas och landstingens insatser när det gäller meningsfull sysselsättning för personer med psykisk funktionsnedsättning. En utvärdering av insatsen visar positivt resultat och regeringen avser därför att ge fortsatt stöd även . Insatsen görs inom ramen för handlingsplanen PRIO psykisk ohälsa 2012–2016. Regeringen gav i uppdrag att göra en uppföljning av verksamheterna med personligt ombud. ska bl.a. kartlägga och analysera hur klienternas behov av stödinsatser tillgodoses och utvecklats, vilka effekter och resultat som uppnåtts för klienterna genom verksamheten samt de ekonomiska effekterna av verksamheten med personligt ombud. tet av uppföljningen till . För att förtydliga villkoren och förutsättningarna för att kommunerna ska kunna erhålla statsbidrag och understryka verksamhetens permanenta karaktär har regeringen beslutat om en förordning (2013:522) om statsbidrag till kommuner som bedriver verksamhet med personligt ombud för vissa personer med psykiska funktionsnedsättningar. Förordningen träder i kraft . Modernisering av stöd till personer med funktionsnedsättning beslutade att inrätta en arbetsgrupp med uppdrag att göra en översyn av funktionshindersförmånerna bilstöd till personer med funktionsnedsättning, handikappersättning och vårdbidrag för barn med funktionshinder (S2012/9134/SF). Syftet med översynen är att stöden ska göras mer förutsägbara, rättssäkra och hållbara . Målet är att åstadkomma ett mer sammanhållet och ändamålsenligt system för ersättning och för merkostnader för personer med funktionsnedsättning. Efterfrågan på bilstöd har ökat . Den bidragsdel som står för den största ökningen är kostnaderna för anpassning av bilar, detta s.k. anpassningsbidrag utgör numera av kostnaderna för bilstödet. Inom ramen för översynen av funktionshindersförmånerna har det genomförts en avgränsad översyn av främst anpassningsbidraget inom bilstödet (S2013/4556/FST). I detta arbete har departementspromemorian Förslag på förändringar inom det statliga bilstödet (Ds 2013:46) arbetats fram. Promemorian har remissbehandlats och bereds inom . Promemorians förslag syftar till att skapa en mer effektiv ordning inom bilstödet genom bl.a. bättre förutsättningar för konkurrens mellan utförare av anpassningsåtgärder och genom att främja att anpassningar genomförs i de fordon som är mest lämpliga för detta. I enlighet med ett av förslagen har regeringen för avsikt att ge en eller flera myndigheter ett utredningsuppdrag som bl.a. omfattar att fastställa kriterier för hur kostnadsförslag från utförare av fordonsanpassning ska vara utformade för att kunna ligga till grund för en bedömning av anpassningsbidrags storlek samt att fastställa kriterier avseende fordons egenskaper för att den som beviljats bilstöd ska kunna ges tydliga råd när det gäller val av fordon. Regeringen har vidare för avsikt att genomföra författningsförändringar som anger att kostnadsförslag från minst två utförare av en aktuell anpassning ska ligga till grund för beslut om anpassningsbidrags storlek samt att ska kunna neka anpassningsbidrag vid olämpligt fordonsval. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 mycket angeläget att värna förmånens hållbarhet. Det är därför angeläget att assistansersättningen används som det är tänkt och inte överutnyttjas samt att det fusk och den grova brottslighet som förekommer kan stävjas. Ytterst handlar det om förmånens legitimitet. Det handlar också om rättssäkerheten i besluten. För att säkerställa assistansersättningens långsiktiga hållbarhet vidtar regeringen en rad åtgärder. Det är bl.a. angeläget att arbete med assistansersättningen förbättras. Inte minst måste det bli rätt beslut från början. Mer inflytande vid val av hjälpmedel Tillgången till väl fungerande hjälpmedel är för många personer med funktionsnedsättning en förutsättning för att kunna leva ett autonomt, självständigt liv och vara delaktig i samhället. Tilldelning av hjälpmedel ska utgå från individens behov och förutsättningar. Regeringen vill ge den enskilde större möjligheter till inflytande på hjälpmedelsområdet och ge huvudmännen bättre förutsättningar att utveckla det fria valet. Det behövs en större mångfald av lösningar för att öka valfriheten när det gäller personliga hjälpmedel, både inom den ordinarie hjälpmedelsverksamheten och inom ramen för ett system för fritt val. Regeringen har för avsikt att återkomma till med förslag som delvis grundar sig på betänkande Hjälpmedel – ökad delaktighet och valfrihet (SOU 2011:77) som lämnades till regeringen . 7.5.11Stödinsatser enligt LSS och assistansersättning LSS och assistansersättningen är betydelsefulla reformer med rättigheter som på ett avgörande sätt har förbättrat levnadsvillkoren för personer med funktionsnedsättning. Det är reformer som regeringen fortsatt vill värna och vårda. Assistansersättning gör det möjligt för människor med funktionsnedsättningar, som har stort behov av stöd för grundläggande behov, att leva ett bra liv med personlig assistans. Mot bakgrund av assistansersättningens avgörande betydelse för att skapa delaktighet i samhällslivet för personer med funktionsnedsättning, är det En särskild utredare har fått regeringens uppdrag att se över den nuvarande modellen för assistansersättning (dir. 2013:34). (S 2013:07) ska bl.a. beskriva för- och nackdelar med nuvarande konstruktion och bedöma vilka konsekvenser denna har haft för kvalitets- och kostnadsutvecklingen. Utredaren ska ta fram förslag som leder till att ersättningen förstärker förutsättningarna för en långsiktigt hållbar kvalitetsutveckling och finansiering av insatsen. Det är viktigt att ersättningen utformas så att den bättre motsvarar de faktiska kostnaderna för utförd assistans. Utredaren ska även bedöma vilka konsekvenserna blir om kostnader för sjuklön vid ordinarie assistents sjukfrånvaro skulle omfattas av assistansersättning. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . Uppföljning av nya regler för personlig assistans och assistansersättning Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) har fått regeringens uppdrag att följa upp och analysera effekterna av de nya reglerna för personlig assistans och assistansersättning som beslutade om (prop. 2012/13:1, utgiftsområde 9, bet. 2012/13:SoU1, rskr. 2012/13:115). De beslutade lagändringarna har tillkommit för att bidra till att oegentligheter, överutnyttjande och andra orsaker till felaktiga utbetalningar undanröjs. ISF ska även följa upp de åtgärder som genomfört för att effektivisera handläggningen och kontrollen av ärenden inom assistansersättningen och myndighetens 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 arbete med att utveckla ett ändamålsenligt itstöd. ISF har också möjlighet att lämna förslag på ytterligare åtgärder om myndigheten anser att det behövs. Uppdraget ska delredovisas och slutredovisas . Skarpare mål om assistansersättningen för Regeringen har beslutat om nya mål i regleringsbrev när det gäller assistansersättningen. ska effektivisera kontrollen av assistansersättningen, effektivisera handläggningen och förbättra utredningarnas kvalitet samt öka kvaliteten och säkerheten i besluten, särskilt i det första beslutet av assistansersättningen. Myndigheten ska även vidareutveckla it-stödet för assistansersättningen för att effektivisera beslutsstöd, kontroll och informationsförsörjning. ska redovisa genomförda insatser. Myndigheten ska också redovisa hur myndigheten utifrån sin kompetens och sitt myndighetsansvar utformat styrformer som innebär att beslut, utbetalningar och kontroll av assistansersättningen förbättras. har vid olika tillfällen framfört önskemål om att ändra den längsta perioden för vilken assistansersättning kan beviljas från till , som det var tidigare. Slutavräkning skulle då ske i stället som . Regeln infördes i syfte att uppnå bättre kostnadskontroll. Regeringen anser inte att det framkommit tillräckliga skäl som talar för att återgå till . Det är angeläget att ha en god kostnadskontroll. Barn och unga med ekonomisk ersättning för personlig assistans Regeringen har uppdragit åt att bedöma hur barns möjligheter till självständighet, delaktighet och utveckling påverkas av att de får ekonomisk ersättning för personlig assistans. Uppdraget har ett tydligt barnrättsperspektiv och barn ska ha möjlighet att framföra sina åsikter. ska vid behov föreslå åtgärder som kan motverka eventuella problem som framkommer. grunden till uppdraget är att det iakttagits fall där assistansersättning helt eller delvis fått ersätta andra åtgärder som ett barn behöver. Det är ovanligt, men i noterade fall har det varit allvarligt. Uppdraget ska redovisas . Personlig assistans som utförs av god man, förvaltare eller ombud Regeringen har uppdragit åt att bedöma personlig assistans som utförs av den assistansberättigades gode man, förvaltare eller ombud. Det ska avse vilka fördelar som finns med att en god man, en förvaltare eller ett ombud är personlig assistent, t.ex. avseende företrädarens kännedom om och förståelse för sin klient. Det ska också avse vilka risker som kan uppstå, t.ex. intressekonflikter och potentiella jävsförhållanden på grund av de dubbla roller som föreligger under aktuella omständigheter. Uppdraget ska redovisas . Beslut om statlig assistansersättning Regeringen beslutade att ge Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) i uppdrag att ta fram underlag för och bedöma orsakerna till utfallet av beslut om assistansersättning enligt 51 kap. socialförsäkringsbalken, såväl vid nybeviljande som vid tvåårs-omprövning av sådana beslut, och till eventuella förändringar .