prop · H1031d27 · 2013-09-18 00:00:00 — I de förslag till prioriteringar som regeringen lämnat till kommissionen utgjorde analys av tänkbara svenska prioriteringar en viktig komponent. har regeringen i samarbete med ett tiotal likasinnade EU-länder fortsatt betonat behovet av tillväxtstimulerande åtgärder och reformer på tjänsteområdet och avseende den digitala inre marknaden, bl.a. inför kommissionens presentation av den andra inremarknadsakten. har fortsatt att lägga särskild vikt vid e-handel och har bl.a. färdigställt en rapport om hinder för gränsöverskridande handel med så kallade molntjänster. presenterade Europeiska kommissionen ett meddelande om e-handel, Den digitala inre marknaden, e-handel och onlinetjänster, KOM (2011) 942 (2011/12: FPM110). danska ordförandeskapet på dessa frågor. Regeringen välkomnar detta arbete och har parallellt identifierat viktiga åtgärder som syftar till att underlätta den gränsöverskridande e- handeln. Åtgärdslistan grundar sig delvis på och på information från handelsministerns hearing om e-handel på EU:s inre marknad där företag, organisationer och berörda myndigheter deltog. För att hjälpa myndigheter och kommuner att tillämpa har kollegiet ökat sin informationsaktivitet gentemot dessa aktörer, bl.a. genom fler publikationer om EU- frågor. Med anledning av att den inre marknaden firade 2012 arrangerade och deltog både och i särskilda informationsinsatser om den inre marknaden och dess möjligheter. I egenskap av svenskt Solvit-center arbetar med att lösa hinder för företag och privatpersoner på den inre marknaden. Solvit etablerades 2002 som ett informellt nätverk i syfte att lösa problem som beror på att inremarknadslagstiftningen inte tillämpas korrekt. hanterade det svenska sammanlagt 158 ärenden, vilket är betydligt fler än 2011. Enligt kommissionens statistik löste av de ärenden där hindret uppstått i , mot 2011. De flesta anmälningarna rör fri rörlighet av personer, där merparten av ärendena handlar om socialförsäkring, yrkeskvalifikationer och uppehållsrätt. På varuområdet har en ökning skett gällande användningsbegränsning, även om antalet ärenden har minskat . Då tjänstedirektivet (2006/123/EG) fortfarande inte är fullt genomfört i alla medlemsstater har antalet ärenden inom fri rörlighet för tjänster fortsatt ökat. Även en del anmälningar gällande e-handel har kommit in. Ärenden inom fri rörlighet för kapital är fortsatt litet. En central uppgift för myndigheten är att administrera procedurer enligt tjänstedirektivet (2006/123/EG) och direktiv /34/EG, enligt vilka svenska regler för tjänster respektive varor ska anmälas till kommissionen och de andra EU-medlemsstaterna. Syftet är att upptäcka och motverka att nya hinder uppstår på den inre marknaden. Myndigheten har granskat 84 förslag till svenska tekniska regler (dvs. krav för användning eller försäljning) för varor, varav 40 har anmälts till kommissionen. Av de svenska regelförslag som anmäldes 2012 kom reaktioner på 18. har lämnat reaktioner på fyra anmälda föreskrifter från andra EU- och EES-stater. Genom tjänstedirektivet infördes en anmälningsprocedur för nationella föreskrifter som innehåller krav på tjänsteutövare. anmälde 16 sådana föreskrifter, varav hälften rörde byggsektorn. har myndigheten även fortsatt göra insatser för att höja medvetenheten om utländska anmälningar enligt 98/34. Vid finns också kontaktpunkter för varor och tjänster. Genom dessa funktioner hanteras, till skillnad från de ovan nämnda anmälningsprocedurerna, frågor om hur redan gällande regler tillämpas. I egenskap av kontaktpunkt för varor enligt förordningen (EG) 764/2008 om ömsesidigt erkännande ankommer det på att svara på frågor om vilka tekniska regler som gäller för en viss vara i samt att informera om den EU-rättsliga principen om ömsesidigt erkännande. Principen innebär att en vara som lagligen säljs i en medlemsstat också ska kunna säljas i en annan medlemsstat utan krav på ytterligare provning eller kontroll. De flesta frågor från näringslivet kom från företagare från ett annat EU-land som ville börja sälja en viss vara i . Kontaktpunkten för varor har funnits och antalet ärenden kan förväntas öka ytterligare i takt med att den blir mer känd. Kollegiet har fortsatt att informera om varuförordningen och dess tillämpning via sin webbsida och har haft möten med myndigheter. Kontaktpunkten för tjänster upprättades . Dess främsta syfte är att underlätta för tjänsteleverantörer och tjänstemottagare att hitta den information som behövs för att kunna bedriva respektive köpa tjänsteverksamhet i ett EU- land. Kontaktpunkten är i huvudsak webbaserad () men kompletteras av en servicefunktion. samordnar arbetet med kontaktpunkten och ansvarar för den servicefunktionen, medan ansvarar för webbsidan. samordnar information om farlig tjänsteverksamhet och tillhandahåller information till konsumenter. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 76 förfrågningar, vilket är en ökning mot 2011 då 44 förfrågningar besvarades. () är ett elektroniskt verktyg för informationsutbyte mellan EU-medlemsstaterna. Syftet är att underlätta det gränsöverskridande administrativa samarbetet mellan olika EU-länders förvaltningar. är nationell samordnare för IMI-systemet i . Systemet används än så länge endast för samarbete enligt tjänstedirektivet, direktivet om yrkeskvalifikationer och direktivet om utstationering, men det ska framöver också användas inom andra områden. Totalt har registrerat 43 svenska myndigheter som användare av systemet, varav sex kommuner och tre länsstyrelser. En ny EU-förordning om trädde ikraft . Styrelsens för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac) huvuduppgift är att vara nationellt ackrediteringsorgan. Den som är ackrediterad har av Swedac bedömts vara kompetent att utföra en viss uppgift som provning eller kontroll. Det kan till exempel gälla laboratorier eller företag som kontrollerar hissar, livsmedel eller fordon. Ackrediteringen är reglerad på EU-nivå, vilket har ökat ackrediteringens betydelse för den inre marknadens funktionssätt. Genom avtal på internationell nivå erkänns också bedömningar av ackrediterade företag på global nivå. Det finns mer än 3 000 företag i som är ackrediterade av Swedac. utförde myndigheten tillsyn över mer än 2 000 ackrediterade företag. Swedac är också ansvarig myndighet för samordning av svensk marknadskontroll. Marknadskontroll innebär kontroll av att produkter uppfyller regler gällande exempelvis säkerhet, märkning och provning. Regelverket är i stor utsträckning EU-gemensamt och gäller för hela den inre marknaden. En effektiv marknadskontroll som gallrar bort farliga produkter ökar konsumenters förtroende för varor på den inre marknaden. Den skyddar också seriösa företag från osund konkurrens från aktörer vars produkter inte uppfyller kraven. På så sätt stärker marknadskontrollen den inre marknadens funktionssätt. Samordningen sker bl.a. genom som är placerat vid Swedac. Rådet är ett forum för informations- och erfarenhetsutbyte mellan 15 myndigheter som bedriver marknadskontroll. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 en nationell handlingsplan för marknadskontroll med gemensamma åtgärder för att åstadkomma en mer effektiv marknadskontroll. Swedac deltar även i flera olika arbetsgrupper och kommittéer för marknadskontroll på europeisk och internationell nivå. Dessutom utövar Swedac tillsyn över vissa typer av mätinstrument som elmätare, taxametrar och vågar samt ansvarar för marknadskontroll av ädelmetallarbeten. Standardisering bedrivs i i tre privaträttsliga organisationer, (), SEK – Svensk Elstandard och Informationstekniska standardiseringen (ITS). Dessa organisationer representerar i det europeiska och internationella standardiseringsarbetet. De tre ovan nämnda organisationerna är medlemmar i som verkar som paraplyorgan med representation av de offentliga och privata huvudmännen för den svenska standardiseringen. Genom anslaget 2:6 Bidrag till standardiseringen lämnas statsbidrag till för dess arbete. Antalet svenska sekretariat och ordförandeskap i den internationella standardiseringen fortsätter att ligga på en hög nivå, både på områden som kan betecknas som tvärtekniska och på mera produkt- och systeminriktade områden. Även antalet svenska uppdrag på poster inom ledning och styrorgan för den internationella standardiseringen är högt och detta innebär att har stort inflytande och påverkan på de standarder som tas fram. Det svenska deltagandet i det europeiska och internationella standardiseringsarbetet har varit aktivt och lett till många positiva resultat, vilket har bidragit till att stärka roll som industrination där höga krav på säkerhet, hälsa och miljö betonas. Regeringen bedömer att genom sin verksamhet på ett bra sätt har bidragit till regeringens mål om en väl fungerande inre marknad. Många funktioner när det gäller frågor om den inre marknaden är nu samlade hos . Kollegiet framstår därmed alltmer som en svensk inremarknadsmyndighet. fyller också en viktig expertfunktion genom att förse regeringen med analyser och utredningar och har en betydelsefull roll när det gäller att stödja myndigheterna i deras tillämpning av . Myndighetens informationsinsatser är av stor vikt för att sprida kunskap om den inre marknadens möjligheter till företag och privatpersoner. Swedac har genomfört sin verksamhet väl i enlighet med regeringens intentioner. Myndighetens arbete med ackreditering och annan teknisk kontroll samt dess arbete inom ramen för internationella ackrediteringsorganisationer bidrar till att förbättra den inre marknadens funktionssätt och underlättar även handeln med länder utanför den inre marknaden. Swedac tillhandahåller värdefullt expertstöd till regeringen i frågor om ackreditering och marknadskontroll. Bidraget till den svenska standardiseringen har på ett effektivt sätt främjat svenska intressen i det europeiska och det internationella standardiseringsarbetet. Som tidigare nämnts har handelsministern fastlagt en vision om att fördubbla exporten, i vilken mer frihandel globalt och riktade handelsförbättringar är centrala delar. Ökad handel bidrar också till bättre förutsättningar för människor som lever i fattigdom att ta större del av globaliseringens möjligheter till tillväxt och sysselsättning. Tillväxt och sysselsättning är ett övergripande mål. Som ett led att nå detta mål verkar regeringen för ökad global handel. Detta görs genom att värna frihandeln, dvs. genom att utveckla öppna, enkla, icke-diskriminerande och legitima regler för internationell handel och investeringar. Ökad handel leder till tillväxt som i sin tur skapar bättre ekonomiska förutsättningar för medborgarna. I takt med den ökade globaliseringen består varor i ökad utsträckning av beståndsdelar som produceras i olika delar av världen. Globala värdekedjor har blivit ett allt viktigare begrepp. Den ökande förekomsten av globala värdekedjor förstärker argumenten för fri handel. Målet för regeringens arbete med EU:s gemensamma externa handelspolitik är att bidra till tillväxt och sysselsättning, inom och EU såväl som globalt, en hållbar utveckling, ett öppet samt till en ekonomisk, demokratisk och säkerhetsbefrämjande utveckling. Regeringens främsta prioritet är att verka för ett ambitiöst avslut på de pågående handelsförhandlingarna i (), den s.k. Doharundan (Development Agenda, DDA), som inleddes . Doharundan har dock inte kunnat avslutas även om vissa beslut som tillvaratar utvecklingsländernas intressen kunde fattas vid WTO:s åttonde ministermöte . Inför WTO:s nionde ministermöte ska regeringen inom ramen för EU- samarbetet verka för att få till stånd ett s.k. minipaket för att slutföra vissa av förhandlingsfrågorna i DDA. Arbetet för multilaterala marknadsöppningar har även fortsatt inom WTO:s reguljära arbete. I samband med 15-årsjubileet av WTO:s Informationsteknikavtal (Agreement, ) i lanserades förhandlingar om en utvidgning av och förhandlingarna väntas vara avslutade till ministermötet . WTO:s avtal om offentlig upphandling, GPA (Government Procurement Agreement), kunde efter många års förhandling slutligen uppdateras . Uppdateringen medför jämnare spelregler och att fler länder kan ansluta sig till avtalet. Överenskommelsen innebär vidare att marknadstillträdet för EU ökar med ett värde av uppskattningsvis som en följd av fler deltagande enheter, fler sektorer och sänkta tröskelvärden. var pådrivande inom EU-kretsen för att EU skulle vara en konstruktiv och central aktör i förhandlingen. Tjänstesektorn har stor och ökande betydelse för tillväxt och sysselsättning i . Såväl den svenska tjänsteexporten som tjänsteimporten har ökat markant . Vidare fortsätter utvecklingen mot ett allt starkare samband mellan varu- och tjänstehandel, där tjänstedelen stadigt växer i betydelse. Inte minst är detta samband tydligt i de globala värdekedjorna. Regeringen verkar för ökad frihandel inom tjänstesektorn, både inom ramen för EU:s bilaterala frihandelsavtal och i det multilaterala arbetet. inleds förhandlingar om ett plurilateralt avtal om tjänster i WTO. Förhandlingarna prioriteras högt av regeringen. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Regeringen har också drivit på för att förhandlingar ska intensifieras om borttagande av tullar och andra handelshinder för miljö- och klimatvänliga varor, tjänster och teknologier. I brist på framsteg i syfte att nå en multilateral överenskommelse har även på detta område en plurilateral lösning setts som en möjlighet. Bilaterala och regionala avtal ser bilaterala och regionala frihandelsavtal som viktiga komplement till multilaterala handelsliberaliseringar inom ramen för WTO. Förhandlingarna om ett frihandelsavtal med avslutades . EU har och börjat respektive fortsatt att förhandla om frihandelsavtal med en rad länder i bl.a. , , , och vårt närområde. Som exempel kan nämnas att förhandlingarna med har kommit långt och kan förhoppningsvis avslutas . Förhandlingarna fortskrider med och ; förhandlingar med lanserades och gör framsteg; lanserades även förhandlingar med . Ett EU-mandat för förhandlingar med antogs och förhandlingarna inleddes . En gemensam studie mellan och har identifierat intresset att lansera förhandlingar om ett Transatlantiskt handels- och investeringsavtal. Den förberedande interna EU-processen inleddes och förhandlingar inleddes . utgör en stor och växande marknad. Förhandlingarna med denna region återupptogs 2010, men inga stora framsteg har gjorts. Förhandlingarna med samarbetsråd har fortsatt varit låsta. Avtalet med och tillämpas provisoriskt (för del ), och avtalet med för vissa av länderna. Handelsrelationen med EU:s södra grannskap har fått ökad strategisk vikt. Rådet har antagit förhandlingsdirektiv för djupgående frihandelsavtal med , , och . Förhandlingar har inletts med och förväntas inledas även med övriga länder. Den handelspolitiska agendan inom det östliga partnerskapet är av stor vikt för ländernas ekonomiska reformarbete. Förhandlingarna om djupgående frihandelsavtal med har avslutats, men politiska komplikationer fördröjer ett undertecknande. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 , och har fortlöpt väl och slutförts . I förhandlingarna mellan EU och AVS- länderna (ett 70-tal länder i , och ) om ekonomiska partnerskapsavtal har arbetet fortsatt för nå fram till formella undertecknanden av interimsavtal, samt förhandlingar mot fullödiga, regionala avtal. Rådet och har nått en kompromiss att den nu gällande interimslösningen för Ekonomiska partnerskapsavtal (EPA) planeras att upphöra för de AVS-länder som inte fullföljt åtagandena och ratificerat den tillfälliga övergångslösningen. Detta bör medföra att förhandlingsaktiviteten ökar för att nå fram till avslut i de regionala grupperna så att den gällande interimslösningen kan övergå till rättsligt bindande avtal mellan parterna. Det är viktigt att också handelspolitiken bidrar till kampen mot illegal handel med utrotningshotade arter. Regeringen driver frågan också i EU:s förhandlingar om bilaterala och regionala frihandelsavtal. Kommissionens förslag till förordning om EU- ländernas offentliga upphandling av varor, tjänster och byggentreprenader från länder utanför EU är fortsatt föremål för diskussion. Stommen i förslaget innebär risk för ökad europeisk protektionism och möjliga handelspolitiska motåtgärder från tredje land. Regeringen har varit mycket tydlig i sin kritik av förslaget och har stöd av en majoritet av EU:s medlemsstater i detta. Nästa steg är att ska rösta om förslaget. Genom Lissabonfördraget blev utländska direktinvesteringar en del av EU:s gemensamma handelspolitik. Det innebär bl.a. att investeringsskydd kan inkluderas i EU:s frihandelsavtal och att fristående investeringsavtal kan slutas mellan EU och länder utanför EU. Ett centralt inslag i internationella avtal om investeringsskydd är möjligheten för en investerare att väcka talan mot en stat om investeraren anser att staten har handlat på ett sätt som strider mot avtalet. Kommissionen har därför lagt fram ett förslag till förordning. Regeringen anser dock att vissa delar i förslaget är otydliga och bör klargöras. har fortsatt verkat för en mer restriktiv användning av EU:s handelspolitiska skyddsåtgärder, särskilt antidumpning och anti- Regeringen anser att EU behöver ett bättre regelverk på antidumpningsområdet som gynnar frihandel och motverkar protektionism. Kommissionen har lagt ett förslag om modernisering av EU:s handelspolitiska skyddsinstrument som går i en, enligt regeringens mening, protektionistisk riktning. Regeringen verkar för att påverka förslaget i en frihandelsvänlig riktning. Regeringen har fortsatt varit aktiv i EU:s arbete för att säkerställa en balanserad immaterialrättslig lagstiftning och efterlevnad av denna lagstiftning i olika delar av världen. Förhandlingarna om ACTA (Agreement), som har förts mellan EU och dess medlemsstater samt ett tiotal andra länder, avslutades . EU och ett flertal medlemsstater, inklusive , har undertecknat avtalet. röstade emot avtalet och ratificeringsprocessen i EU är blockerad. togs inom EU fram en ny strategi för arbetet med handel och utveckling. Den bidrog till att denna strategi speglar de förändrade ekonomiska balanserna och handelsmönstren, har en framåtblickande ansats och pekar på betydelsen av ett tydligt utvecklingsperspektiv i EU:s handelspolitik. publicerades den nya förordningen för EU:s allmänna preferenssystem (, GSP), vilken träder i kraft och innebär att tullförmåner utan avbrott kan fortsätta ges till låg- och medelinkomstländer. Regeringen har verkat för att förordningen utformas så att den gynnar de mest behövande. har konsultationer inletts för att fatta beslut som gör att bestämmelser i den nya förordningen kan verkställas från . Det har bland annat handlat om att fastställa vilka länder som ska få tillgång till det särskilda preferenssystemet för hållbar utveckling och god samhällsstyrning. Regeringen har deltagit i konsultationerna och förespråkat öppenhet och transparens i processerna. har förslag lagts fram om att / återfår handelspreferenser under GSP-förordningen. Regeringen gav sitt stöd till detta. lämnade 2010 utfästelser att införa tullättnader för . WTO gav godkännande till att ge förmåner exklusivt till det landet, varpå tullättnaderna kunde träda i kraft . var, tillsammans med , medarrangör till Policy Dialogue on Aid for Trade där diskussionerna fokuserade på globala värdekedjor och handelsrelaterat bistånd. Globala värdekedjor var även temat för den fjärde globala översynen av det handelsrelaterade biståndet som ägde rum . arrangerade där ett seminarium om hållbara värdekedjor inom textilsektorn. FN:s organs för handel och utveckling () 13:e högnivåkonferens och om hållbar utveckling i utgjorde viktiga forum för regeringen att driva prioriterade frågor kring handelns och handelspolitikens bidrag till hållbar utveckling. Insatser inom andra verksamhets- och utgiftsområden Handel är en förutsättning för att skapa hållbar tillväxt, ökat välstånd och för att bekämpa fattigdom. Den finansiella krisen understryker vikten av att stödja låg- och medelinkomstländers näringsliv och deltagande i internationell handel. har särskild expertkunskap på handelsområdet och har byggt upp kapacitet för att bedriva tekniskt samarbete och kapacitetsbyggande i låg- och medelinkomstländer. a. ett avtal med handels- och industriministeriet i genom vilket kommer att bistå med dess anslutningsförhandlingar till WTO. Frågor som berör företagens samhällsansvar, Corporate Social Responsibility (CSR), även kallat hållbart företagande, är ett arbetsområde inom under enheten för internationell handelspolitik. CSR berör alla politikområden: handels-, bistånds- och utrikespolitik samt i varierande grad ett antal andra departements politikområden. Departementet ska sprida kunskap om CSR och uppmuntra svenska företag att arbeta med hållbart företagande, och stödja och följa de internationella normer och riktlinjer som finns på området (riktlinjer för multinationella företag, Global Compact och FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter). CSR- arbetet har inriktats på framför allt 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 de svenska företagens arbete med CSR-frågor på marknader utanför EU. Konsultationer hålls fortlöpande i frågor där företagens erfarenheter och synpunkter är viktiga för regeringens CSR- arbete, såsom tillämpningen av FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. Därtill har informations- och erfarenhetsutbytet mellan departement och myndigheter ökat. Samarbetet med kring CSR har vidareutvecklats. och har varit två andra geografiskt prioriterade områden för ett antal mötestillfällen med deltagande på ministernivå eller av tjänstemän från . riktlinjer för multinationella företag reviderades 2011 och nationella kontaktpunkt för riktlinjer arbetar med att främja och informera om dessa. nationella kontaktpunkt, som är en trepartssamverkan mellan staten, näringslivet och arbetstagarorganisationer, mottog 2012 en anmälan och två anmälningar. Regeringen har tagit initiativ till att utveckla den referens till friheten på internet som återfinns i reviderade riktlinjer. on Internet Freedom for Global Development, arrangerades av tillsammans med Sida och stiftelsen .se. Konferensen bidrog bl.a. till att utveckla diskussionen kring vilka principer som ska gälla för friheten på internet och företagens ansvar för att respektera de mänskliga rättigheterna. En interdepartemental arbetsgrupp under ledning arbetar med att undersöka hur gällande lagstiftning och policy svarar upp mot innehållet i de delar av FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter som riktar sig till stater. Detta arbete inbegriper även att stödja näringslivet att implementera ramverket och de vägledande principerna. har även medverkat vid ett flertal seminarier och konferenser i och i utlandet med bäring på de vägledande principerna. Det internationella samarbetet för att bekämpa korruption har intensifierats. tillämpning av Konventionen om bekämpande av bestickning av utländska tjänstemän i internationella affärstransaktioner granskas inom ramen för när en rapport förväntas. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Ny lagstiftning har gjort det möjligt för att ansluta sig till den ovannämnda . Ny svensk mutbrottslagstiftning har trätt i kraft . De förändringar som har gjorts ska delvis ses mot bakgrund av åtaganden i ovannämnda konventioner. Den särskilda internet-baserade plattformen för information till företag om korruptionsrisker och metoder för korruptionsbekämpning har utvidgats och rönt ökad uppmärksamhet. Handelspolitiken och handels- och investeringsfrämjandet ska stärka svenska företags möjligheter att ta tillvara de möjligheter som globaliseringen medför. Människor, kapital, varor, tjänster och information rör sig gränslöst i allt snabbare takt och i allt större omfattning. De geografiska begränsningarna för såväl utbud som efterfrågan minskar i betydelse. Konkurrensen hårdnar och behovet av kontinuerlig förnyelse och utveckling ökar.