prop · H1031d2 · 2013-09-18 00:00:00 — Enligt kommittén kan det övervägas om det bör införas bestämmelser om medelfristiga budgetpolitiska mål i riksdagsordningen, bl.a. för att riksdagsordningen bättre ska återspegla den fasta praxis som har gällt på detta område . Bestämmelserna skulle kunna avse hur ska besluta om budgetpolitiska mål och deras förhållande till de årliga budgetbesluten. Det kan också övervägas om det i budgetlagen bör förtydligas att regeringen ska redogöra för väsentliga avvikelser från överskottsmålet och hur en återgång till målet i så fall bör ske. Vidare kan det övervägas om det i budgetlagen även bör förtydligas att regeringen i budgetpropositionen, i enlighet med etablerad praxis, ska redovisa effekterna på de offentliga finanserna av föreslagna finanspolitiska åtgärder på medellång sikt som en del av avstämningen av den föreslagna finanspolitiken mot överskottsmålet. Slutligen kan det också övervägas om regeringen i lag bör åläggas en skyldighet att säkerställa att en oberoende analys och övervakning av budgetmålen kommer till stånd. Ovan nämnda frågor bör dock, med hänsyn till deras koppling till kommitténs uppdrag i övrigt, hanteras inom ramen för kommitténs huvudbetänkande. Vid sidan av att säkerställa att uppfyller EU-direktivets krav ska kommittén också bl.a. analysera för- och nackdelar med ett trerespektive fyraårigt perspektiv för det statliga utgiftstaket och överväga en ändring av regleringen i detta avseende. Det finns för- och nackdelar med såväl tresom fyraåriga utgiftstak. Dessa för- och nackdelar kan även variera . Regeringens förslag till utgiftstak i budgetpropositionen ska enligt budgetlagen avse det tredje tillkommande året. Det finns dock inget som hindrar att regeringen även lämnar förslag för det fjärde tillkommande året. Kommittén bedömer att det redan med den nuvarande regleringen i budgetlagen finns en önskvärd flexibilitet avseende utgiftstakets tidsperspektiv och att regleringen därmed inte behöver ändras. Kommittén ska även överväga om det finns skäl att införa bestämmelser som klargör kopplingen mellan den nationella budgetprocessen och den s.k. europeiska terminen för samordning av den ekonomiska politiken inom EU. I detta ingår att klargöra regeringens respektive befogenheter avseende bl.a. konvergensprogrammet och det nationella reformprogrammet. Även om tiden för samordning mellan den nationella budgetprocessen och den europeiska terminen är begränsad, i synnerhet i samband med publiceringen av konvergensprogrammet 2013/14:1 BILAGA 13 och det nationella reformprogrammet , har processen inom nu utvecklats på ett sätt som bl.a. säkerställer en inbördes konsistens mellan dessa program och den ekonomiska vårpropositionen. Att programmens innehåll i allt väsentligt grundar sig på riksdagsbeslut och till föreslagna riktlinjer får vidare anses utgöra en ordning som bör upprätthållas, men som inte behöver regleras. Regeringens arbete med att informera och samråda med organ om den europeiska terminen bedöms ske i enlighet med regeringsformens och riksdagsordningens bestämmelser om regeringens skyldigheter på detta område. Något behov av ytterligare reglering av den europeiska planeringsterminen har mot bakgrund av det anförda inte kunnat identifieras. 2013/14:1 BILAGA 13 Förslag till lag om ändring i budgetlagen (2011:203) Härigenom föreskrivs i fråga om budgetlagen (2011:203) dels att 9 kap. 3 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas två nya paragrafer, 9 kap. 4 § och 5 §, samt närmast före 9 kap. 5 § en ny rubrik av följande lydelse. Regeringen ska i budgetpropositionen och den ekonomiska vårpropositionen redovisa prognoser över statens inkomster och utgifter, statens lånebehov och utgifterna under utgiftstaket. Prognoserna ska omfatta det innevarande budgetåret och de tre därpå följande åren och baseras på väl specificerade förutsättningar. Regeringen ska i budgetpropositionen och den ekonomiska vårpropositionen redovisa prognoser över den makroekonomiska utvecklingen, statens inkomster och utgifter, statens lånebehov, utgifterna under utgiftstaket samt den offentliga sektorns inkomster, utgifter och skulder. Prognoserna ska omfatta det innevarande budgetåret och de tre därpå följande åren och baseras på väl specificerade förutsättningar. Regeringen ska i den ekonomiska vårpropositionen redovisa en bedömning av de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet. Regeringen ska regelbundet redovisa en utvärdering av de prognoser som anges i 3 §. Denna lag träder i kraft . 2013/14:1 BILAGA 13 Efter remiss har yttrande över betänkandet – uppfyller det EU:s direktiv (SOU 2013:32) kommit in från riksbank, , , Kammarrätten i , , , , , , , vid , vid , och . Därutöver har även för europapolitiska studier yttrat sig. , Kommuner och Landsting, , Akademikers , samt i har inbjudits att lämna synpunkter, men avstått från att yttra sig. 2013/14:1 BILAGA 13 4 Direktivet om krav på medlemsstaternas budgetramverk 2013/14:1 BILAGA 13 2013/14:1 BILAGA 13 2013/14:1 BILAGA 13 2013/14:1 BILAGA 13 2013/14:1 BILAGA 13 2013/14:1 BILAGA 13 Närvarande: Statsministern , ordförande, statsråden , , , , , , , , , Adelsohn , , , , , , , , Hatt, Ek, Föredragande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , Adelsohn , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 2013/14:1