prop · H10329 · 2013-10-22 00:00:00 — På motsvarande sätt samordnas strategins fem horisontella åtgärdsområden av en eller flera ledare för horisontella åtgärdsområden. Dessa har en nyckelfunktion i det genomförandearbetet då de ansvarar för att leda arbetet framåt inom sitt ansvarsområde i nära dialog med berörda aktörer. De ska också verka för kapacitetsuppbyggnad samt samordna och identifiera nya flaggskeppsprojekt inom sitt område. Arbetet ska regelbundet rapporteras in till Europeiska kommissionen. En tydlig delaktighet och politisk förankring i varje medlemsland är en avgörande faktor för en framgångsrik samordning. Prioritetssamordnarna återfinns vanligtvis på departements- eller myndighetsnivå. Ofta delas ledarskapet mellan flera medlemsländer. De horisontella åtgärdsområdena leds främst av mellanstatliga organisationer eller andra aktörer på lokal och regional nivå. har åtagit sig helt eller delat samordningsansvar för sammanlagt 5 av de 17 prioritetsområdena, vilket är fler än något annat Östersjöland. leder också ett horisontellt åtgärdsområde genom de kommunala samverkansorganen i Västerbottens- och län. speglar ett engagemang i respektive sakområde men ska även ses som ett tecken på ansvarsfullt ledarskap för strategins genomförande. områden som inte leds av prioriteras högt av regeringen. deltar också aktivt i genomförandet av dessa. I handlingsplanen finns drygt 100 flaggskeppsprojekt, varav 32 helt eller delvis leds av svenska aktörer. är att de ska ha ett makroregionalt genomslag och vara representativa för åtgärder som krävs för att nå målen med för Flaggskeppsprojekten listas i handlingsplanen för Skr. 2013/14:29 strategins genomförande. Spridningen av svenskt ledningsansvar mellan olika former av flaggskeppsprojekt är stor. Svensk projektledning sker på flera nivåer – från departement och statliga myndigheter till nivå men även genom intresseorganisationer och den privata sektorn. Flaggskeppsprojekt med svensk ledning återfinns i 12 av 17 prioritetsområden. Många flaggskeppsprojekt och andra projekt som bidrar till strategins genomförande har också fått delfinansiering från genom anslaget för samarbete inom som förvaltas av . Möjligheten för svenska organisationer att tillsammans med aktörer i andra ansöka om stöd från , har varit betydelsefull och har bidragit till ett högt antal svenska aktörer med framträdande roll i flaggskeppsprojekt. har utöver finansiellt stöd också stimulerat projektutveckling genom rådgivning som stärkt kvaliteten på de projekt som tagits fram och bidragit till att sprida resultaten från avslutade projekt. 5.1.1Sverige leder prioritetsområdet för fiske Regeringens avsikt med ledningsansvaret för fiske är att verka för en mer decentraliserad regional fiskeriförvaltning genom den reformerade fiskeripolitiken i . Regeringen anser att det är särskilt angeläget att tillvarata denna möjlighet att öka den långsiktiga hållbarheten i fisket, främja blå tillväxt (Kommissionens meddelande om blå tillväxt – Möjlighet till hållbar tillväxt inom havs- och sjöfartssektorn, KOM (2012) 494 slutlig) och åstadkomma en minskad regelbörda för fisket. På så vis kan förutsättningar skapas för såväl yrkesfisket som för de näringar som bedrivs kopplade till fritidsfisket. avsikt är att bredda arbetet till att också omfatta andra näringar kopplade till fisket. Fiskefrågorna är en del av prioritetsområdet Jordbruk som samordnas gemensamt av , och . Syftet är att göra fisket mer hållbart i . breddats med både förvaltningsåtgärder och frågor relaterade till fiskenäringens villkor och förutsättningar. Med en ny reformerad fiskeripolitik på plats gör regeringen bedömningen att det Östersjöregionala samarbetet kommer att öka. sådan utveckling behövs för att man ska kunna utveckla en förvaltning efter regionala och lokala behov, exempelvis för arbetet med fleråriga förvaltningsplaner och skydd av havsområden. för fiske har ett regionalt forum inom fiskeområde inrättats (Baltfish). Detta forum är ett strategiskt viktigt samarbete som sammanför samtliga EU:s och kommissionen. samverkan sker också med den regionala rådgivande nämnden för (BSRAC) som består av branschföreträdare för fiskesektorn samt intressegrupper för bland annat miljö- och konsumentfrågor. för fiske bedöms därför öka. 2013/14:29 viktigt är arbetet med att åstadkomma stärkta fiskbestånd och en blå tillväxt. Med stöd av det regionala forumet Baltfish kan bland annat tekniska regleringar diskuteras inför införandet av ett förbud mot utkast av fisk i . När det gäller det senare gör regeringen bedömningen att det finns ett behov av att skapa förutsättningar för en ökad lönsamhet och diversifiering av såväl fisket som verksamheter kopplade till fisket. Kopplingarna till andra delar i för behöver därför stärkas. för erbjuder en sådan möjlighet. Samarbetet i denna del behöver dock stärkas och utvecklas för att den potential som finns inom bland annat fiskets område fullt ut ska kunna realiseras. Exempel på sådana frågor är en utvecklad samverkan kring maritima frågor och turismfrågor, där fisket ingår som en av flera delar. Ett annat exempel är miljöfrågor där det finns behov av gemensamma åtgärder av staterna, bland annat för skydd av känsliga havsmiljöer. 5.1.2Sverige leder prioritetsområdet mot utsläpp av farliga ämnen till havet Regeringens avsikt med ledningen av prioritetsområdet mot utsläpp av farliga ämnen till havet är att bidra till en ökad kunskap i ämnet och stödja erfarenhetsutbyte för att kontrollera och förhindra att nya, potentiellt farliga ämnen sprids i havsmiljön. för bör vara en samlande kraft för att minska utsläpp av farliga ämnen till havet. Strategin ska bidra till kapacitetsutbyggnaden i genom samverkan och kunskapsutbyte mellan alla de myndigheter i regionen som i någon form arbetar med farliga ämnen. ansvarar genom för att samordna arbete med att minska utsläpp av farliga ämnen i . stor del i samråd med Kemikalieinspektionen och Havs- och Syftet med prioritetsområdet mot utsläpp av farliga ämnen till havsmiljön är att minska belastningen av farliga ämnen i och motverka deras negativa effekter på djur- och växtliv. också till en bättre hälsa hos befolkning. För att nå syftet krävs ökad kunskap om källor, effekter och möjliga åtgärder hos alla relevanta aktörer i , från företag till myndigheter och regionala respektive lokala aktörer. mot farliga ämnen bidrar till kapacitetsuppbyggnad i och kunskapsutbyte mellan nationella myndigheter som i någon form arbetar med farliga ämnen – exempelvis kemikalier, avfall eller Dessutom initieras policynätverk för dialog och samarbete mellan länderna. Prioritetsområdet bidrar med innovativa lösningar och resultat från tillämpad forskning som sedan förmedlas till rätt mottagare i . Ambitionen är att prioritetsområdet ska spegla alla länders prioriteringar och vara ytterligare en samlande kraft i för arbetet med att förbättra miljö. Arbetet inom prioritetsområdet bidrar till att uppfylla de svenska Skr. 2013/14:29 miljökvalitetsmålen Giftfri miljö och Hav i balans samt Levande kust Problematiken med farliga ämnen är gränsöverskridande. I utvärderingen av hur de nationella miljömålen ska nås betonas vikten av internationellt samarbete, särskilt inom EU där regelverken till stor del är harmoniserade. Prioritetsområdets aktiviteter är därför viktiga komponenter i miljömålsarbete. Spridningen av farliga ämnen som ackumuleras i näringsväven är ett stort miljöhot och potentiell hälsofara. Utsläppen av miljöfarliga ämnen till havs är ofta diffusa och kan inte motverkas med enskilda insatser eller av enskilda länder. En förutsättning för att komma till rätta med problemen och kunna vidta harmoniserade åtgärder är en ökad kunskapsnivå bland samtliga , men även inom kommissionen. 5.1.3Sverige leder prioritetsområdet för innovation och forskning Regeringens avsikt med ledningen för prioritetsområdet innovation och forskning är att verka för att utveckla till en ledande kunskaps- och kompetensregion, med global konkurrenskraft på sådana styrkeområden som endast eller effektivast kan nås genom gränsöverskridande samverkan. På kort sikt är avsikten att stimulera fler gränsöverskridande forsknings- och innovationsaktiviteter genom småföretagsnätverk, klusterutveckling och forskningssamarbeten i . leder prioritetsområdet tillsammans med . representeras av och av myndigheten . Prioritetsområdet innovation och forskning syftar till att utveckla potential inom innovationsområdet och forskning. Genom att enas om en gemensam programstruktur grundad på så kallad smart specialisering kan alla , oavsett skillnader i nationella prioriteringar, lättare delta i transnationellt gemensamma forsknings- och innovationsprojekt. För små och medelstora företag kan därmed nya internationella samarbetsmöjligheter öppnas och ökad tillgång till den mångfalt större marknad som erbjuder uppnås. Inledningsvis sker satsningar på områden där har potential att bli globalt konkurrenskraftigt. De områden som identifierats är rent vatten, aktivt åldrande, äldres boende, telekom och Inom socialpolitiken (hälsa och social välfärd) har också enats om att som innovationssatsning anta ett gemensamt mål att utveckla till en globalt framstående hälsoregion (socialt, psykiskt, vård, kost och motion genom hela livet). Regionens innovations- och forskningspotential ska också tas bättre tillvara genom att man vidareutvecklar den gemensamma plattformen ingår företrädare för innovationsministerier 2013/14:29 centrala myndigheter från samtliga (inklusive och ). Företrädarna möts och fattar gemensamma beslut . Genom plattformens sammansättning erbjuder BSR Stars expertstöd och kunnande för hela som kan nyttjas inom flera politikområden, exempelvis genom att underlätta samverkansprojekt mellan innovations- och miljörespektive utbildningspolitiken. Prioritetsområdet har även ett projekt inom området forskningens infrastruktur. Projektet är inriktat på grundforskning och effektivare utnyttjande av de riktigt stora forskningsanläggningarna som finns och byggs bland annat i och i norra . har projektet omfattat även mindre forskningsanläggningar, till exempel så kallade renrum, och annan forskningsutrustning i syfte att göra dessa mer tillgängliga för små och medelstora företag. Med för har en samsyn blivit möjlig för såväl principer som praktisk tillämpning av forsknings- och innovationssamarbetet i . 5.1.4Sverige leder prioritetsområdet för transport Regeringens avsikt med ledningen för prioritetsområdet transport och logistik är att verka för en samordning av och att påskynda ett sammanlänkat och hållbart transportsystem i . Samarbetet inom strategin bör tas till vara för territoriell samordning av regionens transeuropeiska transportkorridorer (TEN-T korridorer). Den samordnare som ska utses för transportkorridorer som utpekas i CEF-förordningen (Connecting Europe Facility), bör samverka i sin roll med ledningen för prioritetsområdet transport. leder prioritetsområdet tillsammans med . grannländer och EU i sin helhet har stor betydelse för svenska företag och ekonomiska utveckling. Prioritetsområdet för transport syftar till att skapa bättre förutsättningar för ekonomisk tillväxt genom att verka för ett väl fungerande logistiskt utbud av effektiva, konkurrenskraftiga och hållbara transporter i . för har medfört att mycket värdefull kunskap om transporternas struktur och utvecklingsmöjligheter i har tagits fram. Av särskild betydelse har varit att även näringslivets perspektiv och beredskap att bidra har tagits tillvara. Denna kunskap behöver omsättas för att man ska hitta de mest effektiva åtgärderna och för att ta till vara befintlig infrastruktur för en bättre kapacitet och kvalitet. Regeringen eftersträvar ett mervärde genom samordning med andra berörda processer, till exempel Nordliga dimensionens partnerskap för transport och logistik, och de transeuropeiska transportnätverken (TEN- T). Den kommande förordningen och riktlinjerna för TEN-T ska förverkligas tillsammans med bland annat fondmedlen i Connecting Europe Facility (CEF). En särskild samordnare utses för varje transportkorridor. för bör tas till vara för genomförandet av de transeuropeiska transportkorridorer som berör Skr. 2013/14:29 regionen. Ett av huvudelementen i för är dess potential att skapa mervärde för regionen genom samordning av de olika enskilda ländernas åtgärder som syftar till att sammanbinda regionens olika delar. Till detta hör också att förenkla gränsövergångar med grannländer utanför EU. En vidareutveckling av ett hållbart gemensamt transportsystem inom makroregionen är ett av huvudmålen för för . 5.1.5Sverige leder prioritetsområdet för civil säkerhet på land Regeringens avsikt är att för ska vara ett naturligt led i arbetet för att gemensamt kunna hantera större olyckor i . Ökade hot mot stärker kraven på en förstärkt krisberedskap i området. Att skapa ett mindre sårbart samhälle och tryggare människor bidrar till ökad stabilitet och en bra grund för demokratisk och fredlig utveckling. leder genom myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) prioritetsområdet civil säkerhet på land tillsammans med Östersjöstaternas råd (). Syftet med prioritetsområdet är att stärka förmågan att tillsammans hantera större gränsöverskridande olyckor eller naturkatastrofer som skulle kunna leda till kriser med svåra samhällskonsekvenser. erfarenhetsutbyte, utbildningar och övningar stärks regionens beredskap för att kunna hantera större olyckor och naturkatastrofer. också göras som inriktar sig på att förebygga vardagliga olyckor och på att stärka samarbetet på lokal nivå. Avsikten är att öka lärandet och att få till stånd ett utbyte av erfarenheter samt införa en arbetsprocess för att uppnå en gemensam förståelse av statistik, utvärdering av erfarenheter, spridning av kunskap och bästa praxis. Detta kommer att bidra till ett bättre förberett och motståndskraftigt samhälle på alla nivåer: lokalt, regionalt, nationellt och i ett EU-sammanhang. En mer effektiv hantering av olyckor och naturkatastrofer samt ett fortsatt aktivt Östersjösamarbete kring förebyggande, förberedande, hanterande, återställande och lärande inom civilskyddsområdet, kan bidra till att förbättra förmågan hos medlemsstaterna att hantera gränsöverskridande olyckor och kriser i regionen och därmed också öka säkerheten för medborgare i dessa samhällen. Detta bidrar till att göra till en trygg och säker plats att leva och verka i. Klimatförändringarnas effekter väntas öka, liksom sannolikheten för att extrema väderhändelser inträffar med kortare intervall . Gränsöverskridande olyckor, naturkatastrofer, terrordåd, tekniska, radiologiska eller miljöolyckor samt risker för spridning av olika typ av sjukdomar kan förväntas . Olyckor och allvarliga kriser, liksom vardagliga olyckor, orsakar lidande och materiella skador som innebär stora kostnader och 2013/14:29 samarbete i ökas möjligheterna att förebygga och hantera olyckor och kriser och minskar konsekvenserna av dessa. Aktivt regionalt samarbete bidrar i hög grad till att skapa en säkrare region och att ge människor ökad trygghet. för är en bra illustration av hur detta samhällsbehov kan mötas gemensamt. 5.1.6Sverige leder det horisontella åtgärdsområdet för flernivåstyre Regeringens avsikt är att fortsätta att främja flernivåstyre och sektorsövergripande samverkan inom ramen för Östersjösamarbetet. Uppdraget till att medverka i genomförandet av för är ett led i att stärka det långsiktiga internationella och tvärsektoriella samarbetet mellan relevanta myndigheter, regionala och lokala aktörer, organisationer och näringslivet. De kommunala samverkansorganen i Västerbottens- och län ansvarar tillsammans med , som företräds av i , för det horisontella åtgärdsområde som handlar om att stärka flernivåstyret i strategins genomförande. Med flernivåstyre avses en sektorsövergripande samverkan mellan aktörer på olika nivåer inom exempelvis civilsamhället, näringslivet och den akademiska världen. Det nordiska samarbetet fungerar som modell med sitt nät av samarbeten som involverar stora delar av samhället. Arbetet syftar till att stärka inslaget av flernivåstyre i genomförandet av för . Åtgärderna i strategins handlingsplan genomförs till stor del av, och är beroende av, insatser från lokal och regional nivå. Involveringen av relevanta aktörer och samordning mellan olika nivåer i samhället är en viktig förutsättning för ett framgångsrikt genomförande. Samordning behöver ske både inom respektive land, och mellan länderna, och här har det visat sig att för spelar en viktig roll. Den långsiktiga inriktningen för arbetet är att samla kunskap och kompetens i ambitionen att upprätta ett center för excellens inom strategins genomförande. Syftet med denna centerbildning är huvudsakligen tvåfaldig – dels att skapa mer av gemensamma plattformar för strategins olika intressenter, dels att särskilt stödja integrering av horisontella aktörer (partnerskap på olika nivåer) i styrning och ledning av strategins olika prioritetsområden. Regeringen har som utgångspunkt att generellt stärka och eftersträva en nära samverkan och sektorssamordning mellan olika aktörer i tillväxtarbetet på lokal, regional och nationell nivå och EU-nivå. för fungerar som ett redskap som bidrar i denna riktning. 6.1EU:s utvecklar gemensamt sitt EU-medlemskap för erbjuder EU:s medlemsländer runt en ökad möjlighet att använda sitt medlemskap i för att möta och ta tillvara gemensamma utmaningar respektive möjligheter. presenterade Europeiska kommissionen sin rapport om de makroregionala strategiernas mervärde KOM (2013) 468 (faktapromemoria 2012/13:FPM139, Rapport om mervärdet av makroregionala strategier). I den slås det fast att makroregionala strategier som för uppvisar ett tydligt mervärde genom att de bidrar till utvecklingen av nya gränsöverskridande projekt, nätverk och initiativ samt ger ny energi till befintliga sådana. Makroregionala strategier bidrar också till en bättre policyutveckling inom EU. Detta genom att strategierna kan utgöra regionala byggstenar för den övergripande EU-politiken, vilket resulterar i ett mer enhetligt genomförande av EU:s politik. De makroregionala strategiernas flaggskeppsprojekt syftar bland annat till att underlätta och påskynda genomförandet av EU:s politik och direktiv. Kommissionens rapport visar att makroregionala strategier medför bättre resursutnyttjande av EU:s medel och resurser. De bidrar också till en förbättrad integration och samordning mellan länderna, bland annat genom att stärka samarbetet mellan myndigheter i de enskilda länderna och genom att främja en mer sektorsövergripande arbetsmetod. Makroregionala strategier stärker likaså den sociala, ekonomiska och territoriella sammanhållningen, bidrar till att förbättra samarbetet med grannländerna och främjar styrning och samverkan på flera beslutsfattande nivåer genom flernivåstyre. för går i linje med och stärker EU:s politik inom flera områden – som EU:s maritima politik, 2020- strategin för smart och hållbar tillväxt och Horisont-2020 när det gäller forskning och innovation. Sedan strategin antogs under det svenska EU- ordförandeskapet har den blivit en naturlig referenspunkt för de flesta Östersjöaktörer, och allt fler aktörer och strukturer baserar sitt arbete på målen i strategins handlingsplan. 6.2Östersjöregionen blir pilotområde för EU:s övriga makroregionala strategier Sedan för antogs under ordförandeskap 2009, har EU antagit en strategi för Donauregionen, genom rådets beslut , KOM (2010) 715. har också uppmanat kommissionen att ta fram ytterligare ett förslag till makroregional strategi för området kring och Joniska havet genom sitt beslut . 2013/14:29 förutsättningarna för dessa olika regioner i skiljer sig mycket åt utgår alla från de principer som etablerats genom för . De baserar sig på en budgetneutral grund, tar vara på EU:s stödprogram för att lösa gemensamma utmaningar och utnyttjar på olika sätt EU-medlemskapet för att fördjupa samarbetet i sitt närområde. Andra medlemsstater och regioner i EU följer med intresse arbetet med för . diskuteras på olika nivåer flera nya förslag till makroregionala strategier. Närmare granskning av ytterligare förslag förväntas dröja tills efter det att rådet värderat den rapport som kommissionen överlämnade om de makroregionala strategiernas mervärde. Länder som omfattas av för Donauregionen: , , , , , , , , , , , , och . för Adriatiska och Joniska havsregionen Länder som omfattas av för Adriatiska och Joniska havsregionen: , , , , , , och . 6.3Mervärde för svenskt samarbete Regeringen bedömer det svenska deltagandet i genomförandet av EU:s strategi för som framgångsrikt. är brett och omfattar i princip samtliga insatsområden. Bland EU:s är det land som har kommit längst med att skapa något som kan liknas vid ett nationellt Detta sker genom nätverks- Myndigheten sammanställer en rapport om det svenska genomförandet av för ( delrapport 4, ). Rapporten bygger på inrapportering från rapport framgår att utöver de nya kontaktytor som skapats med andra , har för också gett upphov till ett flertal nya samarbeten inom – främst i form av tvärsektoriella samarbeten mellan svenska myndigheter men också mellan regioner och organisationer. även gett upphov till nya flernivåsamarbeten mellan nationell, regional och lokal nivå. av de projekt som studerats involverar minst två beslutsnivåer och har tre eller fler nivåer företrädda i projektpartnerskapet. på en bred Östersjönärvaro i projektens partnerskap. samarbete med andra är projektpartners från vanligast förekommande, därefter i fallande skala , , , , , , , och . 2013/14:29 Det svenska arbetet med strategin bidrar inte endast till att nå dess mål, utan fungerar också som ett verktyg för ökat sektorsövergripande och flernivåsamarbete mellan nationella myndigheter samt mellan myndigheter och regionala respektive lokala aktörer. Genomförandet av för har integrerats alltmer i ordinarie verksamhet hos myndigheterna och bidragit till att internationaliseringen av myndigheternas arbete stärkts ytterligare. Ett sådant exempel är de svenska vattenmyndigheterna som har identifierat områden där det finns potential för ett samarbete med grannländerna i regionen. Exempelvis när det gäller övervakning och gemensamma åtgärder avseende dioxin, PCB och kvicksilver. Flera svenska statliga myndigheter använder sig av Östersjösamarbetet för att nå nationella mål eller den egna verksamhetens mål eller båda. Ett exempel är de ökade kontakter och initiativ mellan gränsorganisationer där Östersjösamarbetet utgör en allt större del av det dagliga arbetet. Ett annat exempel är Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac) som har identifierat områden inom marknadskontroll och ackreditering där ett etablerat samarbete med liknande organ i regionen byggts upp. , myndighet för utrikeshandel, EU:s inre marknad och handelspolitik, har byggt upp ett samarbete inom kontaktpunkterna för varor och tjänster som skapats enligt tjänstedirektivet och varupaketet. Ett utbyte av bästa praxis har konstaterats ge ett mervärde för deltagarna i regionen. som för uppvisar ett tydligt mervärde, är det svårt att visa på snabba effektorienterade resultat. En orsak till detta är långsiktigheten i mycket av det genomförande arbetet. Det gäller exempelvis åtgärder och projekt som syftar till att förbättra miljöstatus. Med långsamma vattenutbyte blir föroreningar som släppts ut kvar . En annan bidragande faktor är svårigheten att hitta långsiktig finansiering av projekt, vilket i sin tur riskerar att hämma långsiktigheten i genomförandet. är andelen mer avancerade projekt som skapar kritisk massa inom tämligen begränsad, vilket delvis kan förklaras genom bristen på långsiktig finansiering. Andra utmaningar är den transnationella miljöns komplexitet, och i vissa fall bristande förståelse och förankring för arbetet med strategin. 7 Resultat uppdelat per målområde Någon särskild redovisning från Europeiska kommissionen över