prop · H1031d26 · 2013-09-18 00:00:00 — genomför regeringen kommunikationsplattformen Attraktionskraft . Tillsammans med aktörer på lokal, regional och nationell nivå ska frågor som är centrala för lokal och regional attraktivitet utvecklas och tydliggöras. Attraktionskraft tar avstamp i regeringens befintliga politik och ska bl.a. genom dialog ge möjligheter till erfarenhetsutbyte, möjliggöra innovativa lösningar, goda exempel, tydliggörande av ansvar och roller. Regeringen avser att verka för att människor, företag, kommuner och regioner ska ha möjlighet att skapa attraktiva livs- och boendemiljöer och forma sin framtid utifrån sina unika förutsättningar. Jordbruks- och landsbygdspolitiken medverkar till att främja attraktiva miljöer både för människor och företag bl.a. genom satsningen på – det nya matlandet, Skogsriket och genom insatserna inom det svenska landsbygdsprogrammet. Regeringens långsiktiga målsättning för den gemensamma jordbrukspolitiken är en avreglerad, marknadsorienterad och konkurrenskraftig jordbrukssektor styrd av konsumenters efterfrågan och med hänsyn tagen till klimat, miljö, djurskydd och utvecklingsaspekter. Inom ramen för väsentligt lägre utgifter för jordbrukspolitiken i EU vill regeringen lägga ökat relativt fokus mot åtgärder för landsbygdspolitiken. Det är angeläget att EU:s gemensamma jordbrukspolitik fortsätter att förändras i linje med tidigare genomförda reformer. För att möjliggöra detta krävs ett proaktivt arbetssätt. Det är därför angeläget att i ett tidigt skede påbörja analyser med utgångspunkter för en modernisering av EU:s gemensamma jordbrukspolitik inför nästa budgetperiod efter 2020, samt inför halvtidsöversynen –2020. Gårdsstödet ingår i EU:s gemensamma jordbrukspolitik och kommer nationella beslut om gårdsstödet för perioden –2020 att fattas. Gårdsstödet ska alltjämt användas för att bidra till att relevanta miljökvalitetsmål uppnås. Gårdsstödet har också stor betydelse för att upprätthålla inkomsterna inom det svenska jordbruket och ska även fortsättningsvis användas för att stärka jordbrukarnas ekonomi. Därmed stimuleras olika aktiviteter på landsbygden. Regeringens ambition om lika konkurrensvillkor för de gröna näringarna inom EU gör att hänsyn till andra länders nationella vägval måste tas vid de svenska valen. Enkla regler är en utgångspunkt för arbetet och blir till nytta för både lantbrukare och myndigheter. Landsbygdsprogrammet är ett av regeringens flera viktiga verktyg för att bidra till att hela ska kunna leva och för att säkerställa utveckling i hela landet. Ett starkt och effektivt landsbygdsprogram ger förutsättningar för ett fortsatt arbete för att uppnå de nationella miljökvalitetsmålen. Landsbygdens utvecklingskraft kan tas till vara och förutsättningarna för tillväxt och jobb i landsbygdsföretagen stärks. Även tillgången till bredband är viktig för att kunna utveckla företag i hela landet samt för att kunna arbeta och skapa attraktivt boende i glesare bebyggda områden. Landsbygdsprogrammet kan också stimulera en ökad livsmedelsproduktion som möter konsumenternas efterfrågan på bra mat och en attraktiv landsbygd. inleds en ny budgetperiod inom EU vilket även innebär att ett nytt landsbygdsprogram kommer att träda i kraft. Programmet ska fortsatt stärka jordbrukets konkurrenskraft och förutsättningarna för jobb på landsbygden, understödja miljö- och klimatarbetet och bidra till en hållbar förvaltning av naturresurser. För att detta ska vara möjligt behöver vi ha ett program som möter de utmaningar som finns på landsbygden och som bidrar till en utveckling av hela landet utifrån de skilda förutsättningar som råder i olika delar av . Landsbygdsprogrammets miljöersättningar är viktiga för att miljökvalitetsmålen ska kunna nås. Att det finns företag som har betande djur är t.ex. helt avgörande för att miljökvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap ska kunna uppnås. Ett tydligt lokalt engagemang i form av ett starkt civilsamhälle med möjlighet att bygga en attraktiv boendemiljö på landsbygden där fritid och rekreation får utrymme är också betydelsefullt för landsbygdens utveckling. Genomförandet av landsbygdsprogrammet bygger på grundläggande hänsyn till regionala och lokala förutsättningar. Möjligheterna att kunna bo och verka i hela landet påverkas även av tillgången till offentlig och kommersiell service. Regeringen avser att se över möjligheterna att utveckla tillgången till grundläggande kommersiell service i hela landet inom ramen för den utredning som aviseras under utgiftsområde 19 Regional tillväxt. kommer att träffa en partnerskapsöverenskommelse med Europeiska kommissionen för programperioden –2020. Partnerskapsöverenskommelsen ska fungera som den övergripande strategin för de fyra fonderna, P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, för landsbygdsutveckling och Europeiska Havs- och fiskerifonden. Kopplingen mellan fondernas uppgifter och målen för 2020- strategin ska utgöra en grund för partnerskapsöverenskommelsen. Överenskommelsen syftar även till att främja synergier och undvika överlappning mellan fonderna samt öka förutsättningarna för samordning med instrument på EU- och nationell nivå. Detta välkomnas av regeringen. Ett havs- och fiskeriprogram ska tas fram för kommande budgetperiod 2014–2020. I likhet med det nuvarande fiskeriprogrammet kommer programmet att finansiera åtgärder som kan främja såväl långsiktigt hållbara fiskbestånd som ökad konkurrenskraft för företag med koppling till fiskesektorn. Det nya programmet kommer dock att ha ett bredare tillämpningsområde än det nuvarande programmet. En viktig nyhet är att programmet även kommer att inkludera finansiering av åtgärder som ska underlätta genomförandet av EU:s nya fiskeripolitik, bl.a. det successiva införandet av ett utkastförbud och även möjliggöra åtgärder som syftar till att nå målen i havsmiljödirektivet. Nytt är också att programmet kommer att finansiera vissa åtgärder som bidrar till målen för den maritima politiken samt till genomförandet av vetenskaplig datainsamling och fiskerikontroll. Detta kommer att bidra till ett bredare och mer strategiskt angreppssätt vad avser vår havsmiljö och dess resurser. Regeringen kommer i utformningen och genomförandet av programmet fortsatt särskilt beakta behoven hos det kustnära och småskaliga fisket. Då det som reglerar den europeiska havs- och fiskerifondens medel liksom fördelningen till medlemsstaterna ännu inte har beslutats kan anslagsnivåer för programperioden –2020 inte fastställas i denna proposition. Regeringen avser därför att återkomma till avseende omfattning och årlig fördelning för de berörda anslagen. P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Vattenbruk, fritidsfiske och fisketurism har mer än tvåhundra mil kust, tusentals mil av vattendrag och drygt hundratusen sjöar. Detta skapar stora möjligheter för ökat företagande inom såväl vattenbruk som fritidsfiske och fisketurism. Vattenbruket har stora möjligheter att utvecklas till en grön näring på många håll i landet. Särskilt om näringen diversifieras och anpassas till lokala förutsättningar kan den producera miljö- och klimatsmarta livsmedel från sjöar och hav och bidra till regional utveckling. Den kommande handlingsplanen för svenskt vattenbruk och havs- och fiskeriprogrammet kommer att vara bidragande instrument för detta. Fritidsfisket är en utbredd och uppskattad friluftsaktivitet i . En fortsatt god och ändamålsenlig fiskeriförvaltning och fiskevård både i kustnära områden och i inlandet stärker arbetet med att utveckla landsbygdsnäringar och skapar förutsättningarna för ökade rekreationsmöjligheter för allmänheten. En god jakt- och viltförvaltning Jakt är en av människans äldsta kulturyttringar. Antalet jägare uppgår i till ca 260 000 personer som har jakt som fritidsintresse eller som en del i sin försörjning. ska fungera i samklang med de övriga areella näringarna och naturresurserna i stort. Regeringen anser att företagare och entreprenörer som är bosatta på landsbygden och som bedriver näringsverksamhet där ska kunna göra det under goda förutsättningar även när rovdjursstammarna ökar. En god förvaltning av jaktbara vilda arter kännetecknas av en acceptabel balans mellan skador och nytta av vilt inom ramen för ett hållbart nyttjande. i regeringens fortsatta arbete mot en hållbar tillväxt och en grön ekonomi. Klimat-, miljö- och energiutmaningarna hanteras av regeringen med hjälp av flera instrument och inom olika politikområden. Den nationella och regionala tillväxt-, närings-, miljö-, it-, innovations- och energipolitiken samt politiken för de areella näringarna, landsbygd och livsmedel ska bidra till att skapa en långsiktigt hållbar tillväxt och välfärd, förbättrat miljötillstånd samt stimulera innovationer och export. Utvecklingen mot en grön ekonomi innebär möjligheter för utveckling av svensk miljöteknik, inklusive hållbara varor, tjänster och produktionssystem, och kan därigenom minska miljöpåverkan nationellt och globalt samt skapa nya jobb i både stads- och landsbygdsregioner. ska utvecklas mot en grönare ekonomi i samklang med jordens klimat- och miljövillkor som brukar naturen utan att den förbrukas. Såväl befintliga produkter från biomassa som nya innovationer har potential att utvecklas. Utvecklingen av en grön ekonomi ger landsbygden och de gröna näringarna stora möjligheter att utvecklas genom ökad förädling till nya biobaserade produkter och innovationer. Regeringens målsättning är att ska vara en aktiv och ledande förebild med ett konkurrenskraftigt och hållbart jord- och skogsbruk som är miljöanpassat och tar till vara de förnybara resurser som finns. För att förverkliga målsättningen kommer myndighetssamverkan att fortsätta för att ta till vara den potential som finns inom de gröna näringarna för att producera förnybar energi. I detta syfte är det viktigt att främja olika miljö- och klimatfrämjande insatser för att t.ex. underlätta för biogasproduktion ur jordbruksråvara. Genom ett pilotprojekt gällande stöd för dubbel miljönytta kan produktionen av biogas öka. Om det öppna landskapet minskar i omfattning hotas flera biotoper som är viktiga för många växt- och djurarters överlevnad som lands- 2.6.2De gröna näringarna är miljö- och bygdens attraktionskraft som boendemiljö och resurseffektiva och har en nyckelroll för turism minskar. De gröna näringarna ska ges Regeringens framtidskommission har identifierat en rad samhällsutmaningar som står inför och har särskilt utrett frågan om hur vi kan kombinera tillväxt med hållbarhet. rapporter (Ds 2013:1 och Ds 2013:19) kommer att vara ett viktigt underlag förutsättningar att vara fortsatt konkurrenskraftiga som naturresurserna brukas utan att förbrukas. Arbetet med en omställning till förnybar energi inom de gröna näringarna måste fortsätta. I syfte att minska oljeberoendet och negativ miljöpåverkan har en rad åtgärder inom de gröna näringarna påbörjats. Två viktiga exempel är initiativ till energieffektivisering och omställning av arbetsmaskiner från fossila bränslen till biodrivmedel. Inom energiområdet pågår arbete av betydelse för de gröna näringarna, bl.a. EU- direktiv om ändringar i förnybarhetsdirektivet (ILUC) samt utredningen om fossiloberoende fordonsflotta (dir 2012:78). Modernt och hållbart jord-, skogsbruk och fiske värnar den biologiska mångfalden och minimerar negativ miljöpåverkan. Härmed bidrar de till att miljökvalitetsmålen nås och att ekosystemens förmåga att leverera olika ekosystemtjänster vidmakthålls och stärks. Utvecklingen av en biobaserad samhällsekonomi, som förs fram i bl.a. Horisiont 2020- strategin, liksom i visionen om ett utan klimatpåverkande utsläpp , kräver ökat fokus på ett hållbart nyttjande av naturresurserna. Utbildning och forskning har stor betydelse för de gröna näringarnas fortsatta utveckling och bidrar till att öka kunskapen om de globala utmaningarna på klimat- och miljöområdet. Här kommer EU:s ramprogram för forskning och innovation, Horisont 2020, att spela en viktig roll och bidra till utvecklingsmöjligheter inom de gröna näringarna. De samlade offentliga och privata forskningssatsningarna i och inom EU på att utveckla användningen av skogsråvara och biomassa till nya material och biobaserade produkter för en biobaserad samhällsekonomi är betydelsefulla för att klara uppsatta klimat- och energimål. Syftet med det nybildade Europeiska partnerskapet för innovation (EIP) för jordbruk är att öka effektiviteten i resursanvändandet och att för bättra jordbrukets konkurrenskraft. Det kommer att erbjuda goda möjligheter för spridningen av befintliga forskningsresultat och att uppmärksamma forskningen på de behov som finns i praktikerledet. För att nå en hållbar utveckling är det viktigt att livsmedelsresurserna utnyttjas mer effektivt. Arbetet med att förebygga att matsvinn uppstår har därför alltmer kommit att få stor betydelse och är en prioriterad fråga inom EU, FAO och . Regeringen har avsatt medel för ett treårigt projekt under ledning av , där även och deltar. P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Mer skog för ett bättre klimat Skogen är en nationell tillgång och en förnybar resurs som ska skötas så att den uthålligt ger en god avkastning som den biologiska mångfalden behålls. Vid skötseln ska hänsyn tas även till andra allmänna intressen. Regeringens vision Skogsriket – med värden för världen har som mål att ta tillvara skogens alla värden och därigenom skapa förutsättningar för fler jobb på den svenska landsbygden. Skogsriket bygger på det hållbara brukandet och de två jämställda skogspolitiska målen om miljö och produktion. Visionen Skogsriket utvecklas i dialog med skogssektorn och kommer att behandla bl.a. frågor om lönsamhet, klimat och skogens roll i utvecklingen mot en biobaserad samhällsekonomi samt kompetensförsörjning. Trähusbyggande och naturbaserad turism är näringsgrenar vars stora potential fortsatt kommer att främjas inom Skogsriket. Skogen ger råvara till en viktig basnäring i . Skogsnäringen möter flera utmaningar i form av sviktande konjunktur, strukturomvandling och svårigheter med kompetensförsörjning. finns många möjligheter till utveckling. Det rör exempelvis skogens bidrag till att nå klimatmålen genom upptag och inlagring av koldioxid samt skogen som källa till förnybar råvara för energi och andra produkter. Andra viktiga utvecklingsområden är de rika möjligheterna för friluftsliv, turism och andra sociala värden samt skogen som livsmiljö för biologisk mångfald. För att behålla och utveckla skogsnäringens viktiga bidrag till svensk ekonomi är beroende av att kunna rekrytera kompetent personal från hela befolkning, kvinnor och män, en fråga som är i fokus i skogsbrukssektorns jämställdhetsstrategi. Skogsbrukssektorn har ansvar för genomförande av jämställdhetsstrategin och regeringen följer uppmärksamt att den får fullt genomslag. Mot bakgrund av de utmaningar och stora möjligheter som skogen och skogsbruket står inför har fått i uppdrag att göra en förstudie gällande utveckling av ett nationellt skogsprogram. Förstudien väntas ge ett kunskapsunderlag för utveckling av verktyg att ta till vara framtidens möjligheter och identifiera hinder för det hållbara skogsbruket med dess jämställda produktions- och miljömål. Förstudien ska också ge underlag för en bedömning P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 om ett sådant nationellt skogsprogram är kostnadseffektivt. Förstudien kommer att utgöra det huvudsakliga underlaget för regeringens överväganden om huruvida ett nationellt skogsprogram bör skapas. Det finns potential att avsevärt öka skogens årliga tillväxt. En hög och stabil tillväxt är grundläggande för att långsiktigt tillvarata skogens roll i klimatarbetet samt för att möta ökad efterfrågan på biomassa. För att utveckla möjligheterna fortsätter därför satsningen på utveckling av hållbara skötselmetoder genom en systematisk och upprepad ansats av aktivt lärande. Metoderna ska utvecklas tillsammans med en effektiv och funktionell miljöhänsyn. Goda kunskaper hos skogsägarna om åtgärder och metoder är en avgörande faktor för skogspolitikens inriktning på frihet under ansvar och för att nå målsättningen om ökad tillväxt inom ramen för ett hållbart skogsbruk. Regeringens budgetförstärkning med 2012–2015 till rådgivning om skogsskötsel inklusive röjning och miljöhänsyn stödjer detta. Skogens sociala värden är viktiga och ska uppmärksammas i rådgivnings- och informationsinsatser. Vid sidan av miljöhänsynen i det hållbara skogsbruket behövs ett fortsatt arbete med att skydda värdefulla skogsmiljöer för att nå skogspolitikens mål och miljökvalitetsmålen, samt uppfylla internationella åtaganden. 2013 förstärkte regeringen därför anslaget för skydd av skog, en satsning som pågår fram och totalt omfattar . Genom insatserna ges möjlighet att utveckla sitt arbete med att teckna naturvårdsavtal och bilda biotopskyddsområden. Skogsriketsatsningen Väx med skogen pågår 2012–2015. Innovation och entreprenörskap med skogen som bas stimuleras genom en stödordning inriktad mot mikroföretag, små samt medelstora företag. Genom satsningen på totalt bereds företagen möjlighet att utveckla sin verksamhet och därmed bidra till jobb och tillväxt på landsbygden. Skogens möjlighet att erbjuda arbetstillfällen tas också till vara i en särskild arbetsmarknadssatsning för långtidsarbetslösa 2013–2015. Satsningen innehar 1 500 platser där deltagarna erbjuds 6 månaders förberedelse och utbildning följt av 12 månaders anställning. Arbetsuppgifterna kan t.ex. handla om inventeringar och upprustning av leder och rastplatser, och är sådana som har ett stort allmänt intresse men som det annars saknas resurser till. Kommande arbetsmarknadsåtgärder för nyanlända invandrare med bas i landsbygdens näringar, inklusive skogsbruket, bidrar framöver också till sysselsättningen på landsbygden. Ett resurseffektivt och hållbart fiske Regeringens mål är att den svenska fiskerinäringen ska producera fisk och fiskprodukter som efterfrågas av konsumenterna och bidrar till att skapa arbete, välfärd och levande kust- och insjösamhällen. För att uppnå detta krävs att allt fiske såväl i som i EU bedrivs resurseffektivt och långsiktigt hållbart. Den reformering av EU:s gemensamma fiskeripolitik som genomförs kommer att bidra till ett ökat fokus på långsiktigt hållbara bestånd genom uppfyllande av maximalt hållbart uttag (MSY), införande av utkastförbud och ökad regional anpassning. I vissa fall har regeringen önskat än striktare, långtgående regelverk men konstaterar att många viktiga element har förbättrats i och med reformen. Mycket av regelverket kommer framöver att behöva utvecklas och definieras för specifika regioner och havsområden och det är viktigt att det arbetet fortskrider. Regeringen kommer fortsatt att vara pådrivande i detta för att uppnå en långsiktigt hållbar fiskeripolitik i . För att underlätta genomförandet av utkastförbud satsar regeringen ytterligare medel på utveckling av selektiva fiskeredskap i syfte att minska mängden oönskad fångst. Ökad kunskap inom fiskeriförvaltningen är också en central förutsättning för att fortsatt utveckla ekosystemansatsen i förvaltningsbesluten. Den internationella vetenskapliga rådgivningen syftar till att nå ett hållbart uttag av de resurserna och rådgivningen utgör därför också grunden för de politiska besluten om exempelvis kvoter. Det är i sammanhanget av största vikt att säkerställa en väl underbyggd vetenskaplig rådgivning. arbetar därför kontinuerligt för en förstärkning och utveckling av (), vars vetenskapliga rådgivning utgör en grund för de politiska besluten. P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 2.6.3De gröna näringarna utmärks av humanhälsa är viktig. Om sjukdomar inte kan omtanke, ansvarstagande och hög etik Det är regeringens målsättning att de gröna näringarna utmärks av omtanke och ansvarstagande för miljö och djur samt av hög etik. Som en del av detta fortsätter regeringen att arbeta nationellt, inom EU och internationellt för en god djur- och folkhälsa samt för ett gott djurskydd och växtskydd. Inom ramen för EU-samarbetet pågår ett arbete med ett nytt för friskare djur, sundare växter och en säkrare jordbruksbaserad livsmedelskedja. Kommissionen har presenterat fem förslag till rättsakter – förslag om djurhälsa, om växtskadegörare, om växtförökningsmaterial, om offentlig kontroll samt om EU-utgifter inom områdena djurhälsa, växtskadegörare och offentlig kontroll. bidrar aktivt till den pågående översynen, med målsättningen att förenkla och effektivisera lagstiftningen, utveckla de förebyggande insatserna och riskstyrningen samt att se till att kostnaderna hålls på en hanterbar nivå och de ekonomiska resurserna används på ett kostnadseffektivt sätt. Spridning av djursjukdomar och växtskadegörare är gränsöverskridande och för att ska kunna upprätthålla goda förhållanden inom landet är vi beroende av att andra regioner i EU och i världen gör detsamma. Att skydda växter och växtprodukter mot skadegörare har stor betydelse för livsmedelsförsörjningen, för en uthållig och konkurrenskraftig jordbruks-, skogs- och trädgårdsproduktion samt för skyddet av skogar, landskap och offentliga och privata grönområden. Utbrott av allvarliga smittsamma djursjukdomar kan i vissa fall innebära risker för folkhälsan och även orsaka stora förluster för lantbrukare i drabbade områden. Regeringen arbetar för att avseende djurhälsa ska skapa tydligare incitament för enskilda djurägare och för medlemsstaterna att förebygga och vidta åtgärder så att spridning av djursjukdomar förhindras. har ett mycket gott smittskydd, bl.a. därför att vi aktivt och långsiktigt har arbetat med att förebygga och bekämpa smittsamma djursjukdomar. Även geografiska läge bidrar till möjligheten att förebygga och bekämpa djursjukdomar. Antibiotikaresistens är en stor utmaning där samarbete mellan djur- och behandlas blir situationen allvarlig för människor och djur och samhällets kostnader kan bli mycket höga. Därför arbetar regeringen både internationellt och nationellt för rationell antibiotikaanvändning och minskad antibiotikaresistens. Resistensläget i är bättre än i många andra länder. Omfattningen av antibiotikaresistens och antibiotikaanvändningen övervakas kontinuerligt både i och inom EU. Fortsatt forskning kring antibiotikaresistens och överföringen av resistenta bakterier mellan djur och människa är nödvändig. Regeringen anser att det är viktigt att även framöver bibehålla ett gott smittskyddsläge i . Alltsedan det svenska EU-inträdet har transporten av både lantbrukets djur och sällskapsdjur ökat till och från . För att detta inte ska leda till ökad spridning av smittsamma sjukdomar anser regeringen att det är viktigt att öka medvetenheten och arbetet med förebyggande smittskydd, liksom att arbeta för ett EU-regelverk som möjliggör för oss att stoppa, bekämpa och utrota smittor. Om en sjukdom brutit ut är det viktigt med ett effektivt bekämpande. över den senaste tioårsperioden har den genomsnittliga kostnaden för bekämpandet av smittsamma husdjurssjukdomar ökat i . Regeringen fortsätter att arbeta för att hålla tillbaka salmonella och bekämpa olika smittsamma djursjukdomar. En god djurhälsa liksom sunda och säkra livsmedel är av stor vikt för regeringen. Krisberedskap, redlig livsmedelshantering och säkra livsmedel Säkra livsmedel och dricksvatten är grundläggande förutsättningar för samhällets funktionalitet och för människors hälsa. De samhällsekonomiska kostnaderna förknippade med bristande krisberedskap där dricksvatten och livsmedel av undermålig kvalitet konsumeras riskerar att bli höga. Regeringen har tillsatt en utredning för att närmare granska förutsättningarna för en trygg dricksvattenförsörjning. Spridning av farliga kemikalier till miljön kan leda till att livsmedel och dricksvatten förorenas och därmed vara ett hot mot folkhälsan. För att förstärka arbetet med handlingsplanen för Giftfri vardag ökar regeringen anslag med