prop · H10342d2 · 2013-11-19 00:00:00 — Miljökvalitetsmålets (Begränsad klimatpåverkan) delmål för perioden –2012 gäller för både den handlande och icke handlande sektorn. Etappmålet till 2020 gäller bara den icke handlande sektorn. För visionen finns ingen sådan avgränsning. Nuvarande utsläppstak för handelssystemet gäller . Se bilaga 4 där EU:s system för handel med utsläppsrätter beskrivs. Svenska styrmedel för energieffektivisering inom industrin riktar sig främst till företag inom den handlande sektorn. Företagen i den handlande sektorn får släppa ut växthusgaser, förutsatt att de lämnar in utsläppsrätter som motsvarar de faktiska utsläppen. Om ett företag har underskott på utsläppsrätter i förhållande till dess utsläpp kan företaget köpa fler på marknaden. företaget har överskott på utsläppsrätter kan företaget sälja dem. När tillgången på utsläppsrätter är större än de faktiska utsläppen, till exempel på grund av att utsläppen minskar genom energieffektivisering till följd av särskilda styrmedel, 137Energimyndigheten, Långsiktsprognos 2010, ER 2011:03, samt prop. 2012/13:1 UO 21 s. 31 f. 138De största överföringsförlusterna utgörs av värmeförluster från kärnkraft. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT sjunker priset på utsläppsrätter. Tillsammans med andra medlemsstaters styrmedel kan påverkan på priset vara betydande. I tabell 4.3 och den följande förklaringsrutan beskriver hur uppfyllelsen av klimatmål med olika tidshorisont påverkas av styrmedel för energieffektivisering inom och utanför den handlande sektorn. Tabell 4.3 Inverkan på olika klimatmål av särskilda styrmedel för energieffektivisering inom respektive utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter inom EU (utsläppstak). att överskottet av nationella Utsläppen kan minska, åtminstone så länge målet inte har uppnåtts. a. Utsläppsbanan styrs av Utsläppen kan minska. krav på linjär minskning av om EU-taket sänks ytterligare utsläppen –2020. eller om antalet utsläppsrätter minskas på annat sätt. Utsläppen kan minska. Utsläppen kan minska. Källa: sammanställning och analys, se fotnoter 140–152. Analys av inverkan på olika klimatmål – förklaringar till tabell 4.3 1.Svenskt delmål 2008–2012: Styrmedel för energieffektivisering underlättar måluppfyllelsen såväl inom som utanför handelssystemet. a.Utsläppsminskningar i möjliggör att utsläppen ökar någon annanstans inom EU. Inom handelssystemet bestäms de totala utsläppen av ett utsläppstak som motsvarar summan av utsläppsrätterna i medlemsstaternas nationella fördelningsplaner. Utsläppstaket kan höjas till en viss gräns genom att anläggningarna även får tillgodoräkna sig utsläppskrediter genom klimatinsatser utomlands (så kallade CDM- och JI-projekt139). Faktarutan fortsätter på nästa sida 139Mekanismen för ren utveckling, Clean Development Mechanism (CDM) och gemensamt utförande, Joint Implementation (JI). ENERGIEFFEKTIVISERING INOM INDUSTRIN – EFFEKTER AV STATENS INSATSER Analys av inverkan på olika klimatmål – förklaringar till tabell 4.3 b.Utanför handelssystemet minskar extra styrmedel för energieffektivisering de globala utsläppen förutsatt att motsvarande del av nationella utsläppsrätter (AAU:er) annulleras. Det finns också en möjlighet att spara de nationella utsläppsrätterna. De globala utsläppen minskar dock bara om dessa sparade utsläppsrätter annulleras i framtiden.140 Ett antal möjliga köparländer har gjort politiska ställningstaganden i samband med Doha- mötet om att de inte ska köpa AAU:er från Kyotos första period.141 I praktiken finns det därför inte några länder som vill köpa AAU:er.142 2.Svenskt etappmål 2020: Extra styrmedel för energieffektivisering bidrar till måluppfyllelsen utanför handelssystemet. a.Verksamheter och därmed utsläpp inom handelssystemet omfattas inte av det svenska etappmålet. b.Utsläppen kan minska till den måluppfyllelse som krävs för att nå det svenska etappmålet om , som i praktiken är styrande eftersom det är mer ambitiöst än EU:s mål.143 Regeringen har inte tagit ställning till vad ska göra med ett överskott som eventuellt uppstår om det svenska etappmålet överträffas.144 Etappmålet är inte kopplat till EU:s bördefördelning (se vidare punkt 3 b). Om etappmålet överträffas, exempelvis om utsläppen uppgår till lägre utsläpp istället för , skulle kunna överföra utsläppsminskningar (i exemplet ) till andra länder inom EU, som det svenska målet nås. Sådana överförda svenska utsläppsminskningar (i exemplet ) skulle leda till att mottagarländerna slipper göra motsvarande inhemska utsläppsminskningar. 3.EU:s utsläppsmål : Extra styrmedel för energieffektivisering underlättar måluppfyllelsen inom handelssystemet och bidrar till måluppfyllelsen utanför handelssystemet. a.Utsläppen i handelssystemet påverkas inte av styrmedel för energieffektivisering , om inte EU:s utsläppstak förändras. De totala utsläppen i handelssystemet minskar i enlighet med utsläppstakets nivå. I handelsperioden –2020 får utsläppstaket inom handelssystemet höjas upp till en viss nivå, till den del en sådan höjning består av utsläppskrediter genom klimatinsatser som främst vidtas utanför EU.145 Ytterligare utsläppsminskningar inom handelssystemet kan endast ske om Faktarutan fortsätter på nästa sida 140Regeringen har inte underställt något beslut om att annullera överskott av utsläppsrätter. 141Australien, , , , , . Se United Nations, Framework Convention on Climate Change, Conference of the Parties serving as the meeting of the Parties to the Kyoto Protocol Eighth session , to Agenda item 4 Report of the on Further Commitments for under the Kyoto Protocol, , s. 12. 145Med utsläppskrediter genom klimatinsatser som främst vidtas utanför EU, avses här CDM- krediter. Dessutom kan klimatinsatser inom EU vidtas genom JI-krediter. Se vidare bilaga 4. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT Analys av inverkan på olika klimatmål – förklaringar till tabell 4.3 utsläppstaket sänks eller om antalet utsläppsrätter minskas på annat sätt.146 Utsläppsminskningar i möjliggör att utsläppen kan öka någon annanstans inom EU till följd av att företagen kan sälja ett eventuellt överskott av utsläppsrätter. Företagen har också möjlighet att spara sitt överskott för framtida behov. Vid sparande periodiseras utsläppen till senare perioder, varför det på inte är fråga om någon reell minskning. Ett stort sparat överskott av utsläppsrätter innebär enligt mindre incitament för företagen att investera i utsläppsminskande teknik. b.Utanför handelssystemet gäller kvantifierade krav på utsläppsminskningar för respektive EU-medlemsstat. Varje medlemsstat ska enligt EU:s bördefördelning begränsa sina utsläpp varje enskilt år genom att underskrida en linjärt minskande utsläppsbana.147 En medlemsstat vars utsläpp understiger dess årliga linjära minskningar, kan få föra över minskningar till en eller flera andra medlemsstater (= i praktiken handel) i två olika situationer.148 Detta skulle kunna innebära att utsläppen kan minska så länge inte för över utsläppsminskningar till andra medlemsstater. Lagstiftningen kring EU:s klimat- och energipaket tillåter inte att överskott av nationella utsläppsrätter (AAU) från Kyotoperioden –2012 används för måluppfyllelsen –2020 inom EU:s system för handel med utsläppsrätter.149 Sparade nationella utsläppsrätter från Kyotoperioden –2012 kan därför säljas, men inte utnyttjas för att nå EU:s utsläppsmål till 2020. Det går också att använda sparade AAU:er i det egna landet eller sälja till andra länder. Det finns dock en gräns för hur många AAU:er en part till Kyotoprotokollet får köpa. Gränsen är satt till max av det köpande landets tilldelade mängd AAU:er. 4.Svensk vision 2050: a.– Om handelssystemet finns kvar underlättas måluppfyllelsen inom handelssystemet av styrmedel för energieffektivisering. – Om handelssystemet inte finns kvar, bidrar styrmedel för energieffektivisering till att minska utsläppen. b.Utanför handelssystemet kan styrmedel för energieffektivisering, beroende på hur politiken är utformad, bidra till att minska de globala utsläppen. 146Energieffektivisering skulle kunna medföra att det blir politiskt möjligt att sänka utsläppstaket om EU:s handelssystem kvarstår efter 2020. Även om energieffektivisering gör det enklare att skärpa utsläppstaket inom EU:s handelssystem , medför energieffektivise ring en högre kostnad på kort sikt samt ger sämre incitament till exempelvis teknisk utveckling, på grund av att energieffektivisering försvagar prissignalen för utsläppsrätter. Skulle handelssystemet utvidgas till ytterligare sektorer eller ämnen utan att taket höjs till följd av en sådan utvidgning, sker i praktiken en skärpning av målet. 147Europaparlamentets och Rådets beslut nr 406/2009/EG av om medlemsstaternas insatser för att minska sina växthusgasutsläpp i enlighet med gemenskapens åtaganden om minskning av växthusgasutsläppen till 2020, EUT L 140/136, . Det svenska etappmålet till 2020 innebär dock högre krav på utsläppsminskningar till 2020 än EU:s krav. 148Bestämmelserna kan för del komma ifråga dels av den årliga utsläppstilldelningen, dels den del som CDM/JI står för av utsläppsminskningarna, det vill säga av CDM:s/JI:s del av utsläppsminskningarna. Men det förutsätter att utsläpp för det aktuella året understiger den årliga tilldelningen av tillåtna utsläpp. 149EU och dess 27 medlemsstater förklarade detta i samband med Doha-mötet. Se United Nations, Framework Convention on Climate Change, Conference of the Parties serving as the meeting of the Parties to the Kyoto Protocol Eighth session , to Agenda item 4 Report of the on Further Commitments for under the Kyoto Protocol, , s. 12. ENERGIEFFEKTIVISERING INOM INDUSTRIN – EFFEKTER AV STATENS INSATSER Enligt innebär handelssystemets utformning i praktiken att särskilda styrmedel för energieffektivisering inom industrin inte ger några utsläppsminskningar på kort sikt, till 2020. Styrmedel för energieffektivisering kan dock sänka kostnaden för att nå utsläppsmålet för EU:s system för handel med utsläppsrätter.150 Energieffektivisering kan också ge utrymme för utsläppsminskningar på , eftersom lägre pris på utsläppsrätter skulle kunna medföra att det blir politiskt möjligt att sänka utsläppstaket om handelssystemet kvarstår efter 2020. EU har ställt sig bakom bedömningen från FN:s klimatpanel om att de industrialiserade länderna bör ställa om sina ekonomier för att kunna åstadkomma utsläppsminskningar på 80–till 2050 jämfört med och framhållit att detta är det långsiktiga målet för EU till 2050.151 När andra styrmedel, exempelvis klimatrelaterade skatter och elcertifikat, riktas mot industrin har de liknande effekt på uppfyllelsen av klimatmål med olika tidshorisont som beskrivs ovan. 150Förutsatt att dessa styrmedel korrigerar för andra typer av marknadsmisslyckanden än klimatexternaliteten, exempelvis brist på information. Se till exempel , rapport 6491, Ett mål flera medel – Styrmedelskombinationer i klimatpolitiken, s. 49 f. 2008/09:162, s. 21 samt , 29/30 October 2009 Presidency Conclusions, , 15265/1/09, REV 1, punkt II 7. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT Priset på utsläppsrätter påverkas av styrmedel som riktas mot företag inom handelssystemet Extra styrmedel för energieffektivisering inom den handlande sektorn i och andra medlemsstater bidrar till ett lägre pris på utsläppsrätter. Enligt är energieffektivisering en av tre orsaker till att den prissignal som krävs för att handelssystemet ska få genomslag i åtgärder har försvagats betydligt inför den tredje handelsperioden (2013–2020): Lägre ekonomisk tillväxt effektivt har reducerat kraften i målet om minskade utsläpp. Ökade energipriser har generellt sett ökat energieffektiviseringen och reducerat efterfrågan på energi mer än vad som förutsetts. Outnyttjade utsläppsrätter har under den ekonomiska krisen förts vidare för utnyttjande i framtiden.152 Om utsläppstaket i realiteten inte innebär press på företagen att vidta åtgärder är det stor risk att även incitamenten till energihushållningen blir svaga.153 4.4Effekter av förnybarhetsmål och styrmedel Detta avsnitt handlar om förnybarhetsmålen och elcertifikatsystemet samt kopplingen till klimatmålen och energieffektivisering inom industrin. Avsnittet avslutas med en sammanställning av hur företagen som valt att delta i PFE även gynnas av andra styrmedel och undantag, exempelvis befrielse från kvotplikt för elcertifikat. 152Europeiska kommissionen, Commission Staff Working Document SWD(2012) 234 final, Information provided on the functioning of the , the volumes of greenhouse gas emission allowances auctioned and freely allocated and the impact on the surplus of allowances in the period up to 2020, , s. 16, med hänvisning till Europeiska kommissionen SEC(2010) 650. 153Naturvårdsverket, Industrins energieffektivisering – styrmedlens effekter och interaktion, rapport 6460, , s. 108–109. Det bör dock observeras att EU:s direktiv om energieffektivitet ställer direkta krav på bland annat ny och verifierbar årlig energibesparing i förhållande till genomsnittlig försäljning av energi till slutkunder. Se artikel 7 i och Rådets direktiv /27/EU av om energieffektivitet, om ändring av direktiven /125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven /8/EG och 2006/32/EG. ENERGIEFFEKTIVISERING INOM INDUSTRIN – EFFEKTER AV STATENS INSATSER Tabell 4.4 Förnybarhetsmål i och i EU ska vara minst 50 2020 för hela EU. en andel om 49 *Fastställt genom bet. 2008/09:NU25, rskr. 2008/09:301. **Målet följer av förnybarhetsdirektivet.154 ***Fastställt genom bet. 2009/10:NU16, rskr 2009/10:279. Källa: sammanställning, se fotnoter 155–159. 4.4.1Det svenska förnybarhetsmålet skiljer sig från EU:s mål Enligt EU:s förnybarhetsdirektiv ska andelen förnybar energi i uppgå till av den slutliga energianvändningen till 2020. Enligt det svenska målet som fastställts av ska andelen förnybar energi 2020 vara av den totala energianvändningen.155 Regeringen föreslog att godkänna målet genom energipropositionen 2009. Regeringen definierade i samma proposition begreppet total energianvändning som att bland annat slutlig energianvändning ingår i total 154Europaparlamentets och rådets direktiv /28/EG av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven /77/EG och 2003/30/EG, EUT L 140, , s. 16–62. 2008/09:NU25 s. 16, rskr. 2008/09:301. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT energianvändning.156 Regeringen har dock inte återrapporterat måluppfyllelsen enligt det svenska förnybarhetsmålets exakta formulering till , det vill säga andelen förnybar energi i förhållande till total energianvändning. Istället har regeringen återrapporterat andelen förnybar energi i förhållande till EU:s mål.157 Inom ramen för elcertifikatsystemet fastställde 2010 ett nytt mål för förnybar elproduktion, motsvarande en ökning med till 2020 jämfört med 2002.158 trädde ett avtal mellan och om en gemensam marknad för elcertifikat i kraft. mellan att avtalet var färdigförhandlat och att det trädde i kraft, blev den svenska utbyggnaden av förnybar elproduktion något större än vad som prognostiserats. Denna ytterligare utbyggnad kan inte tillgodoräknas i åtagande i avtalet med . I praktiken innebär detta att har ett något mer ambitiöst åtagande för förnybar elproduktion än vad det av fastställda målet anger.159 4.4.2 Avsaknad av samhällsekonomiska analyser Samhällsekonomiska kostnader för olika styrmedel och koppling till målen har inte kartlagts. Enligt vetenskapliga råd har inte de samhällsekonomiska kostnaderna analyserats tillräckligt, varken . Rådet framhåller 2012 bland annat följande beträffande styrmedel för att uppnå mål för förnybar energi:160 156Regeringen definierar total energianvändning på följande sätt i prop. 2008/09:163 s. 17: I den totala energianvändningen ingår förutom den slutliga användningen, det vill säga användningen i industrin, bostäder och service samt transportsektorn, även omvandlings- och distributionsförluster, bunkring för utrikes sjöfart samt sådan energi som används för ickeenergiändamål. 157Regeringen hänvisar i budgetpropositionen 2013 till första rapportering enligt förnybarhetsdirektivet som enligt regeringen visar att den totala andelen energi från förnybara energikällor i uppgick till 2010. Regeringen anger att de svenska förnybarhetsmålen utgår från de krav som ställs på i och rådets direktiv /28/EG av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven /77/EG och 2003/30/EG (förnybarhetsdirektivet). 2012/13:1 UO21 s. 38. Se även länk . It- och energiminister har i svar på riksdagsfråga återkommit till att det är EU:s definition som de svenska målen grundar sig på och att det är beklagligt att det förekommit olika varianter för att beskriva begreppet. Se svar på skriftlig fråga 2012/13:311 Utvecklingen av förnybar energi, . 2009/10:133, bet. 2009/10:NU16, rskr. 2009/10:279, jfr prop. 2012/13:1 UO 21 s. 38. 159Intervju och e-post från . Avtalet mellan och om en gemensam elcertifikatsmarknad trädde i kraft , se prop. 2012/13:1 UO 21 s. 39. 160Konjunkturinstitutet, Miljö, ekonomi och politik 2012, s.194. ENERGIEFFEKTIVISERING INOM INDUSTRIN – EFFEKTER AV STATENS INSATSER Det behöver utredas och analyseras vilka kostnaderna för förnybar energi är . Dessutom behöver det utredas och analyseras hur kostnaderna är kopplade till olika typer av styrmedel. Det behövs en fördjupad analys och utvärdering av det svenska elcertifikatsystemet och jämförelser med andra stödsystem som syftar till att öka andelen förnybar energi. 4.4.3Interaktion mellan förnybarhetsmål och klimatmål I likhet med energieffektiviseringsmål och klimatmål, finns det en betydande interaktion mellan förnybarhetsmål och klimatmål. För att uppnå klimatmål måste bland annat den fossila bränsleanvändningen minska. En sådan minskning kan uppstå genom att byta från kolintensiva fossila bränslen till mindre kolintensiva fossila bränslen. En minskning kan också uppstå genom att byta från fossil till förnybar energi och/eller genom att energianvändningen minskar. framhåller att om ett utsläppsmål nås genom en hög grad av användning av förnybar energi blir graden av energieffektivisering lägre.161 Effekterna av att byta från fossil energi till förnybar energi skiljer sig åt beroende på om bytet sker inom eller utanför EU:s system för handel med utsläppsrätter. I förhållande till det svenska etappmålet till 2020 bidrar byte från fossil till förnybar energi till måluppfyllelsen om bytet sker utanför handelssystemet. Inom handelssystemet minskar de totala utsläppen i enlighet med utsläppstaket. Byte till förnybar energi inom handelssystemet möjliggör därför på samma sätt som energieffektivisering (se avsnitt 4.3. ovan) att utsläppen ökar någon annanstans inom EU till följd av att företagen kan sälja ett eventuellt överskott av utsläppsrätter. Ett exempel är att en ökad andel förnybar el inte påverkar det svenska etappmålet till 2020, eftersom elproduktionen omfattas av EU:s system för handel med utsläppsrätter.162 161Jämför , specialstudie nr 33 (), Interaktion mellan de klimat- och energipolitiska målen, s. 9. 162Finansdepartementet, intern bakgrundspromemoria Klimat – och energipolitiska målen, . GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT 4.4.4 Andelen kärnkraft påverkar uppfyllelsen av energieffektiviseringsmålet Kärnkraften ger i princip inga utsläpp av växthusgaser, men är inte en förnybar energikälla. Kärnkraften medför särskilda svårigheter att uppnå energieffektiviseringsmål till 2020 eftersom kärnkraften har stora omvandlingsförluster (det vill säga värmeförluster i produktionen). En ökad andel kärnkraft inverkar därmed negativt på uppfyllelsen av Däremot inverkar en ökad andel kärnkraft positivt på uppfyllelsen av klimatmålet.163 Det svenska energieffektiviseringsmålet till 2020 är uttryckt som ett energiintensitetsmål, se figur 4.2 nedan. Figur 4.2 Komponenterna i hur energieffektiviseringsmål till 2020 mäts I den tillförda energin ingår omvandlingsförluster. De bokförs i oavsett om energin exporteras. Det innebär att måluppfyllelsen även i sin tur motverkas av elexport eftersom även export leder till ökad tillförd energi vid ett visst inhemskt energibehov. På motsvarande sätt leder ökad import till ökad måluppfyllelse. När kärnkraft används vid elproduktion krävs i jämförelse med andra energislag mer tillförd energi för att kunna använda en viss mängd el. Det beror på att kärnkraftens stora omvandlingsförluster ingår i det som bokförs som tillförd energi. Vid ett visst energibehov blir alltså energiintensiteten högre (allt annat lika), det vill säga måluppfyllelsen blir lägre med mer kärnkraft.164 Se exemplet i figuren nedan. 163Detta gäller under förutsättning att en ökad andel kärnkraft innebär en minskad användning av fossila bränslen. 164År 2010 stod kärnkraften för av den totala tillförda energin, vilket gav el. Mellanskillnaden utgörs av omvandlingsförluster, vilket innebar att cirka två tredjedelar av den tillförda energin från kärnkraften försvinner genom omvandlingsförluster. Se Energimyndigheten 2012:20, Energiindikatorer 2012, s. 27. ENERGIEFFEKTIVISERING INOM INDUSTRIN – EFFEKTER AV STATENS INSATSER Figur 4.3 Illustration av effekter av hög och låg andel kärnkraft för det svenska energieffektiviseringsmålet Högre andel kärnkraft = Större omvandlingsförluster Lägre andel kärnkraft = Mindre omvandlingsförluster Om vi i exemplet sätter BNP till 1 000 blir energiintensiteten: Motsatt innebär minskad andel kärnkraft i energimixen högre måluppfyllelse, eftersom andelen förluster blir mindre vid samma användning av energi. Om ökar andelen kärnkraft måste energianvändningen minska i ännu större utsträckning på andra områden för att nå det svenska energieffektiviseringsmålet till 2020.165 Enligt denna tolkning påverkas möjligheten att nå energieffektiviseringsmålet negativt vid en höjning av andelen kärnkraft och positivt av en sänkning. 4.4.5Styrmedel för förnybar energi påverkar energieffektivisering inom industrin Detta avsnitt handlar om elcertifikatsystemet och hur detta styrmedel påverkar energieffektivisering inom industrin. Elcertifikatsystemet ska öka andelen förnybar energi Elcertifikatsystemet är ett marknadsbaserat styrmedel som syftar till att öka andelen förnybar elproduktion. Som ett resultat kan också utsläppen av växthusgaser minska genom att fossila bränslen används i mindre , Miljö, ekonomi och politik 2012, s.120. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT utsträckning.166 Elcertifikatet är ett finansiellt instrument som kan säljas på en öppen marknad.167 Systemet innebär att elproducenter får ett elcertifikat för varje MWh el som produceras med förnybara energikällor.168 Elcertifikaten ger på så sätt en extra intäkt till den förnybara elproduktionen, utöver vanliga intäkter från försäljning av el. Elleverantörer som levererar el till slutanvändare och vissa elanvändare omfattas av så kallad kvotplikt.169 Förutom elintensiv industri170 omfattas alla elanvändare som själva har producerat, importerat eller köpt el på den nordiska elbörsen. Det innebär att de som konsumenter måste köpa en viss mängd elcertifikat i förhållande till sin elleverans eller elanvändning. är till för att skapa efterfrågan på elcertifikat, det vill säga på produktion av förnybar el. var elanvändarna ålagda att köpa elcertifikat motsvarande av sin elanvändning. Viss elintensiv industri är undantagen från kvotplikt för den el som används i tillverkningsprocesser.171 Undantaget från kvotplikt för elcertifikat minskar incitament för energieffektivisering Elcertifikatsystemet syftar till att öka andelen förnybar elproduktion, men kan undantaget från kvotplikt för elcertifikat motverka uppfyllelsen av andra energipolitiska mål172 och klimatmål. av företagen som ingår i PFE är även befriade från kvotplikt för elcertifikat. Enligt beräkningar har den elintensiva industrins undantag från kvotplikt motsvarat 2004, medan den kvotpliktiga 2005/06:172, s. 113. 2002/03:40 s. 52.