prop · H1031d19 · 2013-09-18 00:00:00 — finansierar också ett antal pågående forskarskolor, bl.a. 16 skolor med inriktning mot lärare och förskollärare, fem skolor inom klinisk medicinsk forskning och en skola inom vart och ett av områdena praktikbaserad konstnärlig forskning, utbildningsvetenskap, design, global hälsa och registerbaserad forskning inom samhällsvetenskap och medicin. beslutade om en jämställdhetsstrategi i vilken det anges tre operativa mål för arbetet, vilka sedan har följts upp i årliga rapporter. Myndigheten ska ha en jämn könsfördelning i sina beredningsgrupper, verka för att andelen kvinnor och män bland dem som söker bidrag motsvarar andelen kvinnor och män bland de potentiellt sökande forskarna samt ha samma beviljandegrad för kvinnor och män. Män och kvinnor ska också ha samma genomsnittliga storlek på bidragsbeloppen med hänsyn till forskningens karaktär och till stödformen. Andelen kvinnor i beredningsgrupperna har ökat men är fortfarande relativt låg inom naturvetenskap och teknikvetenskap. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Andelen sökande kvinnor motsvarar i stort sett antalet potentiellt sökande kvinnor. När det gäller projektbidrag, som är dominerande stödform, har skillnaden i beviljandegrad mellan män och kvinnor successivt minskat och är tillfredställande inom alla ämnesområden utom medicin och hälsa, där en skillnad kvarstår. Medelbidragens storlek var något lägre för kvinnor än för män inom alla områden utom naturvetenskap och teknikvetenskap. vidtar en rad åtgärder för att motverka bristerna i jämställdhet. I ett nytt uppdrag som gemensamt går till flertalet myndigheter ska ta fram en plan för hur myndigheten ska bedriva ett utvecklingsprogram om sin jämställdhetsintegrering. Uppföljning, strategi och analys Bibliometri används för att mäta vetenskaplig produktivitet, baserat på antal publikationer och för att uppskatta vilket genomslag publikationerna får. baserar sina bibliometriska analyser på sin egen publikationsdatabas med internationella data som produceras av . lämnade 2012 bl.a. ett bibliometriskt underlag för regeringens fördelning av universitetens och högskolornas anslag för forskning. arbetar för att förbättra möjligheterna att göra bibliometriska analyser för humaniora och samhällsvetenskap med hjälp av t.ex. databasen . På regeringens uppdrag kartlade forskning kring uppkomst och behandling av narkolepsi. I uppdraget ingick att identifiera kunskapsluckorna inom detta forskningsfält. Uppdraget redovisas i rapporten mapping of research relevant to the etiology and treatment of the disease narcolepsy (lilla rapportserie 11:2012). slutfördes åtta utvärderingar, bl.a. kartläggning, utvärdering och rekommendationer angående svensk vårdforskning (2:2012), som gjordes på uppdrag av regeringen. Av kartläggningen och utvärderingen framgår att det finns behov av att stärka såväl vårdforskningens vetenskapliga bas som dess koppling till hälso- och sjukvårdens behov. rekommenderar i rapporten ett antal åtgärder som innebär såväl strukturella förändringar som en ny finansieringsstruktur samt åtgärder för karriärutveckling. Den internationella panelen, som genomförde halvtidsutvärderingen av de tjugo Linnémiljöerna och åtta forskarskolorna som beviljades tioåriga stöd 2006, konstaterade att forskningens kvalitet var hög och internationellt konkurrenskraftig (lilla rapportserie 4:2012). Bidragsformen som sådan bedömdes som mycket värdefull då den möjliggör långsiktig strategisk forskning, som ibland innebär ett högt risktagande, men också möjlighet till hög avkastning. Enligt utvärderingen har Linné- stödet inneburit en hävstångseffekt för många miljöer genom att det genererat ytterligare externa anslag och har bidragit till att höja såväl miljöernas som värduniversitetens anseende, vilket gjort dem attraktiva för internationella toppforskare. Panelen fann också att forskarskolorna som är knutna till åtta av Linné- miljöerna på ett effektivt sätt har underlättat processen att rekrytera, stödja och utveckla unga forskare. Baserat på panelens rapport beslutade och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande att öka stödet med 10–för fyra av miljöerna, medan tre miljöer fick minskat finansiellt stöd . En miljö kommer att avvecklas och resten av miljöerna och forskarskolorna fick behålla Linnéstödet på samma nivå som . En andra utvärdering av de fyra Berzeliicentren som beviljades tioåriga stöd 2006 slutfördes . Utvärderingen skedde i samarbete med Verket för innovationssystem. Fokus i utvärderingen låg på de vetenskapliga resultaten, de potentiella industriella tillämpningarna och hur väl centren fungerar organisatoriskt. Den internationella panelens bedömning var att ett centrum är mycket framstående i alla avseenden, ett har lyckats tillräckligt bra, två centra har haft betydande svårigheter, men att alla fyra centra nu är på rätt väg enligt intentionerna med programmet. har gjort en uppföljning av effekterna av olika former av strategiska satsningar, såsom , och strategiska forskningsområden (SFO). Fokus låg på jämställdhetsaspekter och den vetenskapliga kvaliteten. En av miljöerna har avvecklats efter ett svagt resultat i utvärderingen. inom Linnémiljöerna avspeglar i stort sett fördelningen inom respektive forskningsfält, medan samtliga fyra Berzeliicentra visar en dominans av män bland forskarna. För SFO- miljöerna är det för tidigt att dra slutsatser beträffande jämställdhet och kvalitet. En utvärdering av elva nationella infrastrukturer gjordes (lilla rapportserie 10:2012). Syftet med utvärderingen var att granska om infrastrukturerna utvecklades enligt intentionerna. Fokus låg på den nationella tillgängligheten, samarbetet med noderna och med andra nationella och internationella infrastrukturer, nyttjandegraden samt värduniversitetets roll. Utvärderingen utgör underlag för beslut om fortsatt finansiering för infrastrukturerna. Svensk Nationell Datatjänst (SND) ska fungera som en serviceorganisation för svensk forskning inom humaniora, samhällsvetenskap och medicin. En internationell utvärdering visar att SND fyller behovet av service till forskare och rekommenderar att prioriterar att nå ut med sin service till forskarsamhället, inventera forskningsdata, utveckla expertkunskap i hur man skyddar den enskildes integritet och skapa möjligheter att handha konfidentiell forskningsdata. (lilla rapportserie 8:2012) I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) presenterade regeringen en rad satsningar, av vilka många enligt regeringens bedömning bör genomföras av . Med anledning av budgetpropositionen anvisades därför för nya satsningar inom forskningsområdet. har fått i uppdrag att bl.a. genomföra satsningar inom vårdforskning, åldrande och hälsa, infektion och antibiotika, klinisk behandlingsforskning, registerbaserad forskning, att utlysa medel för framstående forskare samt att utreda och lämna förslag till ett resursfördelningssystem för universitet och högskolor. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ansvarar för fördelning av medel för utvecklingsforskning som finansieras från utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Det gäller svensk forskning av relevans för låg- och medelinkomstländer samt stöd för samarbete mellan forskare i och forskare i dessa kategorier av länder. En kommitté för utvecklingsforskning med en bred representation när det gäller forskningsområden och relevansbedömning har inrättats för bedömning av vetenskaplig kvalitet och även relevans i enlighet med övergripande mål för utvecklingssamarbete. Inom ramen för denna verksamhet fördelar 2013 från utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, anslag 1:1 Biståndsverksamhet. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) beskrevs en satsning för att utveckla det vetenskapliga förhållningssättet i verksamheten i skolväsendet så att kunskap om effektiva metoder och arbetssätt för att förbättra kunskapsresultaten främjas. I den nämnda propositionen bedömdes att skulle tillföras totalt 2013–2016 för forskarskolor för lärare och förskollärare, varför anvisades till i samband med budgetpropositionen för detta ändamål. har utlyst medel att sökas i konkurrens av svenska universitet eller högskolor och utbildningsanordnare som har tillstånd att utfärda examen enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina för anordnande av forskarskolor för lärare och förskollärare. Studierna bör normalt bedrivas på halvtid som läraren eller förskolläraren fortsätter att arbeta i skolan eller förskolan på halvtid för att behålla kopplingen till den dagliga verksamheten. De forskarutbildade bör inom av högst uppnå licentiatexamen. I den nämnda propositionen bedömdes också att skulle satsas –2016 för insatser för att systematiskt väga samman och sprida forskningsresultat som bidrar till ökad kunskap om effektiva metoder och arbetssätt i skola och 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 förskola för ökad måluppfyllelse och förbättrade kunskapsresultat. Se vidare under avsnitt 4.6.1. Regeringen presenterade i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) en satsning på klinisk behandlingsforskning, se vidare i politikens inriktning, avsnitt 4.8.3. Med anledning av budgetpropositionen anvisades för klinisk behandlingsforskning till . En förutsättning för statens fortsatta satsning är att landstingen bidrar med motsvarande finansiering. En kommitté för klinisk behandlingsforskning bör inrättas på . Sjukvårdshuvudmännen bör föreslå ledamöter i kommittén för klinisk behandlingsforskning i proportion till deras finansiering. Genom en överenskommelse mellan staten och Kommuner och Landsting ska de övriga förutsättningarna för samarbetet förtydligas. konkurrens men med ett lägre antal beviljade ansökningar (29 beviljade av 70 inkomna) jämfört med tidigare, vilket motiveras av en ändring av ansökningsproceduren. Majoriteten av forskningsmedlen fördelas till , Kungl. Tekniska högskolan, och , men även andra lärosäten och forskningsinstitut finns bland mottagarna. Rymdstyrelsens idéutlysning för ballong- och raketexperiment utvärderades och ledde till beslut om att starta ett nationellt program för ballong- och raketprojekt med en första utlysning . togs ytterligare ett steg för att främja nytänkande på rymdområdet i och med den idéinventering i fråga om vetenskapliga satellitprojekt till låg kostnad som har avrapporterats till Rymdstyrelsen. Slutsatsen var att det finns vetenskapligt framstående projekt bland de föreslagna projekten, men att de kostnadsramar som Rymdstyrelsen angett för denna typ av projekt ännu inte kan mötas fullt ut. I det nationella fjärranalysprogrammet var antalet ansökningar något lägre än tidigare, vilket motiveras av att kvaliteten på ansökningarna har ökat och att deltagande användare står för en allt 9.2.5Rymdforskning och rymdverksamhet större del av finansieringen. präglades Rymdstyrelsens arbete i hög grad av förberedelserna inför den europeiska rymdorganisationen på ministernivå som ägde rum . Driften av den svenska satelliten gick in på sitt tolfte år och satelliten levererar fortfarande utmärkta data om den högre atmosfären. har alltså varit i bana över en hel solcykel, vilket ger goda möjligheter till långtidsstudier av klimatet. Huvuddelen av rymdforskningen är grundvetenskaplig till sin natur, men Rymdstyrelsen stödjer också forskning som riktas mot direkta tillämpningar. Rymdstyrelsens roll som forskningsfinansiär kännetecknas av internationell samverkan, internationella åtaganden, långsiktig finansiering och synergier med annan rymdverksamhet. Myndigheten sätter samman ett forskningsprogram baserat på inkomna ansökningar. visade söktrycket till det nationella forskningsprogrammet på fortsatt god Nationellt Rymdtekniskt Forskningsprogram, NRFP och Nationellt Rymdtekniskt Forskningsprogram för små och medelstora företag, NRFP–SMF, skedde också . I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) presenterades en ökning av Rymdstyrelsens forskningsanslag på totalt –2016, varav anvisades med anledning av budgetpropositionen . Det helägda statliga bolaget fortsätter utvecklingen av sin verksamhet med fokus på avancerade rymdtjänster till den globala rymdindustrin och förnyelse av verksamheten vid rymdbasen . Svenska rymdföretag är fortsatt attraktiva på den internationella rymdmarknaden och har flera köpts upp av aktörer från , , och . AB då Aero uppgick i den brittiska företagskoncernen . Uppköpen har stärkt företagens positioner på marknaden och gett tillgång till nya kunder. Stödet för svensk rymdindustri utgörs dels av stöd för medverkan i internationella projekt inom eller bilateralt, t.ex. med och , dels av stöd genom nationellt finansierade projekt med inriktning på att förbereda företagen för eget agerande inom främst . Rymdstyrelsens finansiering i samarbete med Verket för innovationssystem av grund- och industrinära forskning på vid slutfördes och har lett till flera företagsavknoppningar och nya internationella samarbetsprojekt. EU:s intresse och ambitioner för rymdverksamhet har ökat sedan Lissabonfördraget 2009 även om unionen har varit engagerad i det europeiska rymdsamarbetet . EU:s huvudsakliga intresse finns inom navigering, miljö och klimat, och satsningar prioriteras för projekten (satellitnavigering) och (miljöövervakning) men i ökande grad även för rymdlägesbild (Space Situational Awareness, SSA). Satsningarna sker dels inom ovanstående projekt, dels inom tema rymd i sjunde ramprogrammet för forskning i vilket den större delen utgörs av EU:s bidrag till . En stor del av dessa medel bekostar utveccklingen av inom (). Rymdstyrelsen har utrett och publicerat en kartläggning av svenskt deltagande inom tema rymd i EU:s sjätte och sjunde ramprogram. Genomlysningen ger underlag för att förbättra svenska möjligheter i EU:s kommande forsknings- och innovationsprogram Horisont 2020 som ersätter det sjunde ramprogrammet (FP7). skickades det andra paret satelliter i Galileokonstellationen upp från den europeiska raketbasen i . Därmed fullbordades det s.k. IOV-segmentet (In-Orbit Validation, IOV), vilket gör att den första 3D- positioneringen enbart baserad på Galileosystemet kan genomföras. kommer uppsändningsfrekvensen att öka i 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 omfattning och är avsikten att totalt 18 Galileosatelliter ska finnas i omloppsbana. EU:s sjunde ramprogram är en viktig källa för finansiering till svenska aktörer. Av 42 deltagande i ordinarie utlysningar samordnar svenska aktörer tre projekt. Återflödet till uppgår till av beviljade medel. Tillsammans med kontrakteringen för jordobservationsprogrammet Global Monitoring for Environment and Security (GMES/) rymdinfrastruktur, som upphandlas av genom delegation, har sammantaget en andel av återflödet på , vilket ungefär motsvarar bidrag till programmet genom EU:s budget. Svenska användare och utvecklare deltar inom alla prioriterade tillämpningsområden. Kommissionen publicerade ett meddelande om sin syn på processen för hur lämpliga relationer mellan EU och bör utvecklas, vilket utgör grunden för en fortsatt och bredare diskussion med rådet och parlamentet. genomför en stor del av sina rymdsatsningar i samverkan med den europeiska rymdorganisationen (). En stor del av satsningarna återgår till medlemsländerna i form av utvecklingsuppdrag till industrin. Det innebär att svenska forskare och företag får möjlighet att delta i tekniskt avancerade projekt som de annars inte skulle ha möjlighet att medverka i. Deltagandet i leder därmed till en kompetensutveckling som inte skulle kunna uppnå på egen hand. har genom Rymdstyrelsen fortsatt arbetet tillsammans med övriga medlemsländer att inom anpassa regler och procedurer till att organisationen får allt fler medlemsländer. anslutning innebär att nu har 20 medlemsländer. Medlemsländernas bidrag till ESA:s obligatoriska program av gemensamt intresse beräknas enligt en skala för bruttonationalinkomsten (BNI-skala). I frivilliga program utgår deltagandet från varje lands intressen. Rymdstyrelsen bedömer vilka program det är lämpligt att delta i utifrån vilken kunskap inom forskning och teknologi projekten kan leda till samt vilka tillämpningar som utvecklas. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Storleken på det svenska deltagandet beror på vilka uppdrag som kan vara intressanta för svensk industri. Den utsträckning i vilken ländernas industri vunnit utvecklingsuppdrag inom anges som landets returkoefficient, dvs. volymen industriuppdrag i relation till bidraget. Vid den senaste avstämningen hade returkoefficienten 0,97, en förbättring med 0,02 jämfört med . Rymdstyrelsen fortsätter arbetet med att försöka öka returkoefficienten till målet 1,0, vilket innebär att 80–av satsade medel i kommer tillbaka till i form av industriuppdrag. Resterande del används för ESA:s omkostnader. Rymdstyrelsens förberedelsearbete inför på ministernivå pågick under nästan hela 2012. På ministermötet fattades beslut om europeiska rymdsatsningar på totalt för den kommande treårsperioden. Nivån för de obligatoriska grund- och vetenskapsprogrammen för perioden –2017 fastlades och programmen fick en något högre budget än , men budgeten kommer att vara och inte räknas upp . Under ministermötet anmälde deltagande i programmen för jordobservation, teknologi, telekommunikation, bemannad rymdfart, tyngdlöshet, bärraketer, utforskning samt rymdlägesbild. Det sistnämnda deltagandet finansieras av Försvarsmakten och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Förutom de ovan nämnda besluten antog ministermötet även en deklaration om relationerna mellan och EU, i vilken det föreslogs en process, utan att föregripa lösningen, för att undersöka och diskutera den bästa formen för samarbete mellan de två organisationerna. ESA:s nya bärraket för att sända upp mindre satelliter, , gjorde sin premiäruppsändning med nio satelliter från den europeiska raketbasen i . Styrdatorn på tillverkas av ett svenskt företag. Jupitersonden (JUpiter ICy moons Explorer) valdes av till nästa stora forskningssatsning. JUICE beräknas lyfta från jorden och nå 2030. beslutade att godkänna två svenska projektförslag för instrument till farkosten. skickades en ny europeisk vädersatellit, Metop-B, upp i polär bana och togs i bruk. Den polära banan ger bättre förutsättningar för prognoser i och andra geografiska områden nära polerna. Rymdverksamhet utförs till mycket stor del i internationellt samarbete. Rymdstyrelsen lade av sina medel från verksamhetsanslagen på projekt som genomförs i internationella samarbeten, inklusive inom ESA-samarbetet. Parallellt med de svenska satsningar som görs inom görs internationella satsningar som ytterligare stärker svensk kompetens och kompletterar ESA:s program utifrån nationella behov. Rymdstyrelsen har tecknat två nya samarbetsavtal med det franska rymdorganet CNES. Avtalen gäller dels samarbete kring små satelliter som öppnar nya affärsmöjligheter för svenska rymdföretag, dels samarbete inom flygelektronik och datorer för bärraketer. publicerades de första bilderna från , ett franskt satellitsystem med två satelliter som medverkar i. Satelliterna har förmåga att urskilja mycket små detaljer på jordytan. Vidare slöt Rymdstyrelsen i samarbete med ett avtal med NAROM/Norsk Romcenter och ESERO ()/om fortbildning i naturvetenskap för nordiska lärare i och gymnasieskolan. Rymdstyrelsen tecknade också ett nytt avtal med om en demonstratorflygning. Forskningen vid () syftar till att öka förståelsen av fundamentala fysikaliska processer i rymden och atmosfären. IRF:s forskning ger vetenskapliga resultat för en mängd tillämpningar inom en rad olika typer av rymdteknik. Innovativa mätinstrument som IRF utvecklar och ansvarar för ger möjligheter för forskare inom och utom institutet att göra nya upptäckter till gagn för naturvetenskap och teknik i hela samhället. IRF leder två konsortier som lämnade instrumentförslag i fråga om ESA:s projekt , en rymdsond som ska studera Jupitersystemet (se text ovan). Samarbetet med universitet och högskolor är fortsatt gott vilket är betydelsefullt för IRF:s arbete. IRF har även utvecklat samarbete med för jämförande mätningar mellan och som ger unika data om de olika skikten i atmosfären – troposfären, stratosfär och mesosfär. IRF:s utrustning finns för detta ändamål nu permanent på i ett samarbete med den norska forskningsstationen . IRF tillgängliggör även registreringar från samtliga observatorieinstrument i realtid via sina webbsidor. Instrumenten är placerade i , och . I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) presenterades fortsatta satsningar på infrastruktur – 2016, för den europeiska spallationskällan ESS, för synkrotronen och för register för forskning. Med anledning av budgetpropositionen anvisades till för ESS och för register för forskning. Utöver dessa satsningar har inom ramen för de strategiska satsningarna fördelat ytterligare 2012 för infrastruktur. Utöver dessa riktade satsningar fördelade medel för svenska infrastruktursatsningar om ca 2012 och har dessutom uttryckt stöd för svenskt deltagande i flera projekt föreslagna av for Research Infrastructure (ESFRI). Europeiska spallationskällan (ESS) Europeiska spallationskällan (ESS) är en av de största satsningarna på forskningsinfrastruktur som har skett i och är en s.k. spallationskälla för neutronstrålning. Med hjälp av neutronstrålning kan ett föremåls struktur i tre dimensioner bestämmas och anläggningen kan jämföras med ett gigantiskt mikroskop. Anläggningen kommer därmed att vara viktig för forskare 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 inom exempelvis materialvetenskap och medicin. arbetar europeiska neutronforskare med planering av den europeiska spallationskällan ESS i med ett centrum för databearbetning i . Totalt deltar 17 länder i planeringen med avsikt att delta i konstruktionen och driften av ESS. Regeringen bedriver nu förhandlingar med de deltagande länderna om hur mycket varje land ska bidra med till konstruktionskostnaderna för ESS. När tillräckligt många länder beslutat att delta i finansieringen av konstruktionen startar uppbyggnaden som beräknas pågå till 2025. I den första delen planeras sju instrument. Därefter planeras för ytterligare 15 instrument. är en blivande synkrotronljusanläggning för studier av materials struktur genom att röntgenljus i ett mycket smalt våglängdsintervall belyser materialen. Den officiella byggstarten av i skedde . Den första fasen finansieras till största delen av , Verket för innovationssystem, och . Konstruktionen är i full gång och planeras vara klar för användning . Den första stora internationella satsningen på inleddes genom att och finansierar ett s.k. strålrör, ett av upp till 30 som kan anslutas till den centrala anläggningen. är sju strålrör finansierade av och svenska universitet. I den nuvarande synkrotronljusanläggningen slogs 2012 ett nytt rekord i antal användare med över 900 besökande forskare. Dessa utförde experiment inom flera vetenskaper. Vissa register för forskning lämnade regeringen propositionen Vissa register för forskning om vad arv och miljö betyder för människors hälsa (prop. 2012/13:163) till . I propositionen föreslås en ny lag om vissa register för forskning inom detta område. Förslaget innebär att det införs ett tydligt rättsligt stöd för statliga universitet och högskolor att med den enskildes 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 uttryckliga samtycke behandla personuppgifter i syfte att skapa underlag för olika forskningsprojekt om vad arv och miljö betyder för uppkomsten och utvecklingen av olika typer av sjukdomar och för människors hälsa i övrigt. Bestämmelserna i den föreslagna lagen innebär ett skydd för enskildas personliga integritet i den verksamheten. I avvaktan på förslag (dir. 2013:8) föreslår regeringen i propositionen att lagen ska vara tidsbegränsad, och den föreslås gälla från till och med . Science for Life Laboratory Science for Life Laboratory (SciLifeLab) är ett forskningscentrum för storskalig molekylär biovetenskaplig forskning med fokus på genomik, avbildning, proteomik och bioinformatik.