prop · H10330 · 2013-10-15 00:00:00 — Ett kreditderivat på n:te förfall ger upphov till en position mot svarande det teoretiska beloppet i en förpliktelse för varje refe rensenhet minus n-1 referensenheterna med det minsta kapital baskravet för specifik risk. Om det maximala belopp som kan utbetalas vid en kredithändelse understiger det kapitalbaskrav som framkommer enligt första meningen i denna punkt, får kapitalbaskravet för specifik risk sättas lika med detta belopp. Om ett kreditderivat på n:te förfall har ett externt kreditbetyg ska skyddssäljaren beräkna kapitalbaskravet för specifik risk ge nom att använda derivatets kreditvärdering och tillämpa respek tive riskvikter för en värdepapperisering i förekommande fall. För den part som överför kreditrisken (skyddsköparen) fastställs positionerna som de omvända mot vad som gäller för skyddssäljaren, med undantag för en kreditlänkad obligation (som inte medför någon kort position i utgivaren). Vid beräk ning av kapitalbaskraven för skyddssäljaren ska det teoretiska beloppet i kreditderivatkontraktet användas. Trots vad som anges i föregående mening får institutet välja att ersätta det teoretiska värdet med det teoretiska värdet plus nettoföränd ringen i kreditderivatets marknadsvärde sedan det upptogs till handel, varvid en negativ nettoförändring ur skyddssäljarens perspektiv anges med ett minustecken. Om det föreligger en köpoption tillsammans med en step-up, ska den tidpunkten betraktas som skyddets förfallodag. Kreditderivat i enlighet med artikel 338.1 eller 338.3 ska endast tas med i fastställandet av kapitalbaskravet för specifik risk i enlighet med artikel 338.4. Värdepapper som säljs eller lånas ut på grundval av en repa Den som överför värdepapper eller garanterade rättigheter av seende äganderätt till värdepapper i en repa och den som lånar ut värdepapper i ett värdepapperslån ska ta med dessa värdepap per vid beräkningen av sitt kapitalbaskrav enligt detta kapitel under förutsättning att sådana värdepapper är positioner i han delslagret. A v s n i t t 2 S k u l d i n s t r u m e n t Nettopositioner ska klassificeras efter vilken valuta de är teck nade i, och för varje valuta ska kapitalbaskravet beräknas separat mot generella och specifika risker. U n d e r a v s n i t t 1 S p e c i f i k r i s k Övre gräns för kapitalbaskravet för en nettoposition Ett institut får sätta en övre gräns för kapitalbaskravet för spe cifik risk för en nettoposition i ett skuldinstrument till den största möjliga förlusten vid fallissemang. För en kort position kan denna gräns beräknas som en värdeändring till följd av att instrumentet eller, om tillämpligt, fallissemangsrisken hos un derliggande namn plötsligt bortfaller. Kapitalbaskrav för skuldinstrument som inte är värdepapperiseringar Institutet ska föra sina nettopositioner i handelslagret i instrument som inte är värdepapperiseringspositioner, beräk nade i enlighet med artikel 327, till respektive kategori i tabell 1 på grundval av utgivaren eller gäldenären, extern eller intern kreditvärdering och återstående löptid och därefter multiplicera beloppen med de vikttal som anges i tabellen. Institutet ska addera de vägda positioner som uppstår med tillämpning av denna artikel, oavsett om de är långa eller korta, för att beräkna kapitalbaskravet för specifik risk. L 176/204 Europeiska unionens officiella tidning Kapitalbaskrav för specifik risk blonmetoden för kreditrisk. Skuldförbindelser som skulle få en (återstående löptid högst riskviktning på 20 eller en ligt schablonmetoden för kredit (återstående löptid mer än risk och andra kvalificerade vär och upp till och med (återstående löptid mer än blonmetoden för kreditrisk. blonmetoden för kreditrisk. 2.I fråga om institut som tillämpar internmetoden för risk klassificering på den exponeringsklass som utgivaren av skuld instrument tillhör, krävs för att en exponering ska vara kvalifi cerad för ett visst kreditkvalitetssteg enligt den schablonmetod för kreditrisk som avses i punkt 1 att utgivaren av exponeringen har åsatts en intern kreditvärdering med ett PD-värde som är lika med eller lägre än det som gäller för det tillämpliga kredit kvalitetssteget enligt schablonmetoden. 3.Ett institut får beräkna de specifika kraven för risker för alla obligationer som är kvalificerade för en riskviktning på enligt behandlingen i artikel 129.4, 129.5 och 129.6 som hälften av det tillämpliga specifika kapitalbaskravet för risken för den andra kategorin i tabell 1. 4.Andra kvalificerade värdepapper är följande: a)Långa och korta positioner i tillgångar för vilka det inte finns någon tillgänglig kreditvärdering av något utsett kreditvär deringsinstitut och som uppfyller samtliga följande krav: i)De betraktas som tillräckligt likvida av det berörda insti tutet. ii)Deras placeringskvalitet är enligt institutets egen bedöm ning minst likvärdig med placeringskvaliteten för de till gångar som anges i tabell 1 andra raden. iii)De är noterade på åtminstone en reglerad marknad i någon medlemsstat eller vid en börs i ett tredjeland som är erkänd av de behöriga myndigheterna i den be rörda medlemsstaten. b)Långa eller korta positioner i tillgångar som är utgivna av institut som omfattas av de kapitalbaskrav som anges i denna förordning och som av det berörda institutet anses tillräckligt likvida och vilkas investeringskvalitet enligt insti tutets egen bedömning åtminstone är likvärdig med de till gångar som anges i tabell 1 andra raden. c)Värdepapper som är utgivna av institut som bedöms ha samma eller högre kreditkvalitet än den som motsvarar kre ditkvalitetssteg 2 enligt schablonmetoden för kreditrisk för exponeringar mot institut och som omfattas av tillsyn och reglering som är jämförlig med vad som krävs enligt denna förordning och direktiv /36/EU. Institut som använder led a eller b ska ha en dokumenterad metod för att bedöma om tillgångarna uppfyller kraven i dessa led och ska anmäla denna metod till de behöriga myndigheter na. För instrument i handelslagret som är värdepapperiserings positioner ska institutet väga sina nettopositioner beräknade i enlighet med artikel 327.1 med följande: a)För värdepapperiseringspositioner som inom ramen för samma instituts övriga verksamhet skulle omfattas av scha blonmetoden: av riskvikten enligt schablonmetoden i enlighet med avdelning II, kapitel 5, avsnitt 3. b)För värdepapperiseringspositioner som inom ramen för samma instituts övriga verksamhet skulle omfattas av den interna metoden för riskklassificering: av de riskvägda exponeringsbeloppen enligt den interna metod för riskklas sificering som anges i avdelning II, kapitel 5, avsnitt 3. Den formelbaserade metod som anges i artikel 362 får användas, om institutet kan ta fram skattningar av PD och om tillämpligt av exponeringsvärdet och LGD som indata till den formelbaserade metoden i enlighet med kraven för skatt ningar av sådana parametrar enligt den interna metoden för riskklassificering i enlighet med avdelning II, kapitel 3. De andra institut än institut som är originatorer vilka kan till lämpa den formelbaserade metoden för samma värdepapperise ringsposition i sin verksamhet utanför handelslagret får endast använda metoden om de behöriga myndigheterna ger sitt till stånd, vilket ska beviljas om institutet uppfyller villkoret i första stycket. Europeiska unionens officiella tidning L 176/205 Skattningar av PD och LGD som indata till den formelbaserade metoden får alternativt också fastställas utifrån skattningar som härleds ur en intern modell som används av ett institut som har fått tillstånd att använda en intern modell för specifik risk i skuldinstrument. Det senare alternativet får endast användas med tillstånd av de behöriga myndigheterna, som ska bevilja detta, om skattningarna uppfyller de kvantitativa kraven för den interna kreditvärderingsmetoden i enlighet med avdelning II, kapitel 3. ska i enlighet med artikel 16 i förordning (EU) nr 1093/2010 utfärda riktlinjer för användningen av skattningar av PD och LGD som indata, när dessa skattningar bygger på en intern modell. För värdepapperiseringspositioner som omfattas av en ex tra riskvikt i enlighet med artikel 407: av den totala risk vikten. Med undantag av värdepapperiseringspositioner som behandlas i enlighet med artikel 338.4, ska institutet addera de vägda posi tioner som uppstår med tillämpning av denna artikel (oavsett om de är långa eller korta) för att beräkna kapitalbaskravet för specifik risk. 4.Genom undantag från punkt 3 andra stycket ska institutet fram till separat addera sina vägda långa nettopositioner och sina vägda korta nettopositioner. Det största av dessa belopp ska utgöra kapitalbaskravet för specifik risk. Institutet ska dock varje kvar tal rapportera summan av både sina vägda långa nettopositioner och sina vägda korta nettopositioner, uppdelade på underlig gande tillgångar, till den behöriga myndigheten i hemmedlems staten. 5.När ett institut som är originator vid en traditionell vär depapperisering inte uppfyller villkoren för betydande risköver föring i artikel 243, ska det i beräkningen av kapitalbaskravet enligt denna artikel inkludera de värdepapperiserade expone ringarna istället för sina positioner i värdepapperisering till följd av denna värdepapperisering. När ett institut som är originator vid en syntetisk värdepappe risering inte uppfyller villkoren för betydande risköverföring i artikel 244, ska det i beräkningen av kapitalbaskravet enligt denna artikel inkludera de värdepapperiserade exponeringarna från denna värdepapperisering, men inte något kreditriskskydd som erhållits för den värdepapperiserade portföljen. Korrelationshandelsportföljen ska bestå av värdepapperise ringspositioner och kreditderivat på n:te förfall som uppfyller följande kriterier: a)Positionerna är varken återvärdepapperiseringspositioner, op tioner på en tranch i värdepapperiseringen eller några andra derivat på värdepapperiseringsexponeringar som inte ger nå gon proportionell andel i avkastningen från en tranch i vär depapperiseringen. b)Alla referensinstrument refererar till antingen i)endast ett namn, inbegripet kreditderivat som refererar till ett namn, för vilka en likvid tvåvägsmarknad existerar, eller ii)allmänt omsatta index som baseras på dessa referensenhe ter. En tvåvägsmarknad ska anses existera när det finns oberoende och äkta erbjudanden att köpa och sälja så att ett pris som står i rimlig proportion till det senaste försäljningspriset eller aktuella konkurrerande äkta köp- eller säljerbjudanden kan fastställas inom och avvecklas till ett sådant pris inom i enlighet med gängse handelspraxis. Positioner som refererar till någondera av följande ska inte ingå i korrelationshandelsportföljen: a)En underliggande position som kan hänföras till expone ringsklassen "hushållsexponeringar" eller till exponeringsklas sen "exponeringar säkrade genom panträtt i fastigheter" en ligt schablonmetoden för ett instituts kreditrisk utanför han delslagret. b)En fordran på ett specialföretag, för vilken säkerhet ställts, direkt eller indirekt, genom en position som i sig inte skulle vara berättigad att inkluderas i korrelationshandelsportföljen i enlighet med punkt 1 och den här punkten. 3.Ett institut får i korrelationshandelsportföljen inkludera positioner som varken är värdepapperiseringspositioner eller kreditderivat på n:te förfall men som säkrar andra positioner i denna portfölj, förutsatt att en likvid tvåvägsmarknad enligt beskrivningen i punkt 1 sista stycket existerar för instrumentet eller dess underliggande instrument. 4.Ett institut ska fastställa det större av följande belopp som det specifika riskkapitalbaskravet för korrelationshandelsportföl jen: a)De totala kapitalbaskraven för specifik risk som skulle gälla enbart långa nettopositioner i korrelationshandelsportföljen. b)De totala kapitalbaskraven för specifik risk som skulle gälla enbart korta nettopositioner i korrelationshandelsportföljen. L 176/206 Europeiska unionens officiella tidning U n d e r a v s n i t t 2 G e n e r e l l r i s k Löptidsgrundad beräkning av generell risk 1.För att beräkna kapitalbaskrav för generell risk ska alla positioner viktas med hänsyn till deras löptid på det sätt som förklaras i punkt 2 för beräkning av den kapitalbas som krävs för att täcka riskerna. Detta belopp ska minskas med den vik tade positionen i motstående position om en sådan finns jäm sides inom samma löptidsband. En nedsättning av kapitalbas kravet ska också göras om de motstående viktade positionerna faller inom olika löptidsband varvid nedsättningens storlek ska bero dels på om de två positionerna hör till samma zon eller inte och dels på vilka zoner de hör till. 2.Institutet ska hänföra sina nettopositioner till respektive löptidsband i kolumn två respektive tre i tabell 2 i punkt 4. Det ska göra detta på grundval av återstående löptid för instru ment med fast räntesats och på grundval av den tid som återstår till dess att räntesatsen nästa gång ska fastställas för de instru ment för vilka räntesatsen kan ändras före den slutliga förfallo dagen. Det ska även göra åtskillnad mellan skuldinstrument med en räntekupong på eller mer och sådana med en räntekupong på och hänföra dem till kolumn två respektive kolumn tre i tabell 2. Det ska därefter multipli cera var och en av dem med det vikttal som för löptidsbandet i fråga anges i kolumn fyra i tabell 2. 3.Institutet ska därefter beräkna summan av de viktade långa positionerna och summan av de viktade korta positio nerna i varje löptidsband. Summan av viktade långa positioner som motsvaras av viktade korta positioner i ett visst löptids band ska utgöra den avstämda viktade positionen i bandet, medan återstående långa eller korta positioner ska utgöra den icke avstämda viktade positionen i samma band. Summan av avstämda viktade positioner i alla band ska sedan beräknas. 4.Institutet ska beräkna summan av icke avstämda viktade långa positioner för de band som ingår i var och en av zonerna itabell 2 för att erhålla den icke avstämda viktade långa posi tionen för varje zon. På motsvarande sätt ska den icke avstämda viktade korta positionen i en viss zon beräknas som summan av de icke avstämda viktade korta positionerna för varje band i zonen. Den del av den icke avstämda viktade långa positionen för en viss zon som motsvaras av de icke avstämda viktade korta positionerna i samma zon ska utgöra den avstämda vik tade positionen i den zonen. Den del av den icke avstämda viktade långa eller icke avstämda viktade korta positionen för en zon som inte kan avstämmas på angivet sätt ska utgöra den icke avstämda viktade positionen i den zonen. Vikttal (i %) Kupong ränta eller mer ränteförändring (i %) > 1 3 månader > 1 3 månader > 3 6 månader > 3 6 månader > 6 12 månader > 6 12 månader > 7 10 år Europeiska unionens officiella tidning L 176/207 5.Beloppet av den icke avstämda viktade långa eller korta position i zon 1 som motsvaras av den icke avstämda viktade korta eller långa positionen i zon 2 ska vara den avstämda viktade positionen mellan zon 1 och zon 2. Motsvarande be räkning ska därefter göras med avseende på den del av den icke avstämda viktade positionen i zon 2 som återstår och den icke avstämda viktade positionen i zon 3 för att beräkna den av stämda viktade positionen mellan zon 2 och zon 3. 6.Institutet får vända på beräkningsordningen i punkt 5, så att det beräknar den avstämda viktade positionen mellan zon 2 och zon 3 innan det beräknar motsvarande position mellan zon 1och zon 2. 7.Återstoden av den icke avstämda viktade positionen i zon 1ska därefter avstämmas mot det som återstår av denna i zon 3, sedan denna avstämts mot zon 2, för att erhålla den av stämda viktade positionen mellan zon 1 och zon 3. 8.Återstående positioner efter de tre avstämningsberäkningar som anges i punkterna 5, 6 och 7 läggs därefter samman. 9.Institutets kapitalbaskrav ska beräknas som summan av följande belopp: a)av de avstämda viktade positionerna i alla löptidsband. b)av den avstämda viktade positionen i zon 1. c)av den avstämda viktade positionen i zon 2. d)av den avstämda viktade positionen i zon 3. e)av den avstämda viktade positionen mellan zon 1 och zon 2 och mellan zon 2 och zon 3. f)av den avstämda viktade positionen mellan zon 1 och zon 3. g)av återstående icke avstämda viktade positioner. Durationsbaserad beräkning av generell risk 1.Instituten får använda en metod för att beräkna kapital baskravet för generell risk för skuldinstrument som avspeglar duration i stället för den metod som anges i artikel 339, under förutsättning att institutet gör detta konsekvent. 2.Enligt den durationsbaserade metod som avses i punkt 1 ska institutet utgå från marknadsvärdet för varje instrument med fast räntesats och därefter beräkna dess avkastning fram till förfallodagen, vilket ger den underförstådda diskonterings räntan för instrumentet i fråga. För instrument med rörlig ränte sats ska institutet utgå från marknadsvärdet för varje instrument och därefter beräkna dess avkastning under antagande att hu vudfordran förfaller då räntesatsen nästa gång kan ändras. Institutet ska därefter beräkna den modifierade durationen för varje skuldinstrument på grundval av följande formel: D = duration beräknad enligt formeln: t¼1 ð1 þ RÞt R = avkastning fram till förfallodagen, Ct = kontantbetalning t, M = total löptid. Korrigeringar ska göras vid beräkningen av den modifierade durationen för skuldinstrument som omfattas av risk för förtida betalning. ska i enlighet med artikel 16 i förordning (EU) nr 1093/2010 utfärda riktlinjer för tillämpningen av sådana korrigeringar. Institutet skall därefter föra varje skuldinstrument till re spektive zon i tabell 3 med ledning av den modifierade löptiden för varje instrument. ändring (i %) Institutet ska därefter beräkna den durationsviktade posi tionen för varje instrument genom att multiplicera dess mark nadspris med dess modifierade duration och med den antagna förändringen av räntesatsen för instrument med just denna mo difierade duration (se kolumn tre i tabell 3). L 176/208 Europeiska unionens officiella tidning Institutet ska beräkna sina durationsviktade långa och sina durationsviktade korta positioner inom varje zon. Summan av de förra avstämda mot de senare inom varje zon utgör den avstämda durationsviktade positionen i den zonen. Institutet ska därefter beräkna den icke avstämda durationsvik tade positionen för varje zon. Det ska därefter tillämpa det förfarande som har fastställts för icke avstämd viktad position i artikel 339.5–339.8. Institutets kapitalbaskrav ska därefter beräknas som sum man av följande belopp: a)av den avstämda durationsviktade positionen i varje zon. b)av den avstämda durationsviktade positionen mellan zon 1 och zon 2 och mellan zon 2 och zon 3. c)av den avstämda durationsviktade positionen mellan zon 1 och zon 3. d)av återstående icke avstämda durationsviktade posi tioner. A v s n i t t 3 A k t i e r 1.Institutet ska separat beräkna summan av alla sina långa nettopositioner och av alla sina korta nettopositioner enligt artikel 327. Summan av de absoluta värdena av dessa två be lopp ska utgöra institutets totala bruttoposition. 2.Institutet ska separat för varje marknad beräkna skillnaden mellan summan av de långa och de korta nettopositionerna. Summan av de absoluta värdena av dessa skillnader ska utgöra institutets totala nettoposition. 3.EBA ska utarbeta förslag till reglerande tekniska standarder isyfte att definiera begreppet "marknad" enligt punkt 2. ska lägga fram dessa förslag till reglerande tekniska stan darder till kommissionen . Kommissionen delegeras befogenhet att anta de reglerande tek niska standarder som avses i första stycket i enlighet med ar tiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010. Specifik risk i aktieinstrument Institutet ska multiplicera sin totala bruttoposition för att beräkna sitt kapitalbaskrav för täckande av specifik risk. Generell risk i aktieinstrument Kapitalbaskravet för ett av generell risk ska utgöras av dess totala nettoposition multiplicerad . ska utveckla förslag till tekniska standarder för ge nomförande med en förteckning över de aktieindex för vilka de behandlingar som anges i andra meningen i punkt 4 är tillgäng liga. ska överlämna dessa förslag till tekniska standarder för genomförande till kommissionen . Kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska stan darder för genomförande som avses i första stycket i enlighet med artikel 15 i förordning (EU) nr 1093/2010. 2.Innan de tekniska standarder som avses i punkt 1 träder i kraft, får instituten fortsätta att använda den behandling som anges i punkterna 3 och 4, om de behöriga myndigheterna har tillämpat denna behandling före . 3.Aktieindexterminer, deltaviktade motsvarigheter till optio ner och aktieindex benämns här nedan sammanfattningsvis "ak tieindexterminer". Dessa kan fördelas på positioner i var och en av däri ingående aktier. Dessa positioner får behandlas som underliggande positioner i aktierna i fråga och får nettas som sådana mot motstående positioner i de underliggande instru menten. Instituten ska underrätta de behöriga myndigheterna om sin användning av denna behandling. 4.Om en aktieindextermin inte fördelas på underliggande positioner, ska den behandlas som om den vore en enskild aktie. Den specifika risken för en sådan aktie kan dock lämnas utan avseende, om aktieterminen i fråga omsätts på en börs och representerar ett relevant på lämpligt sätt diversifierat index. A v s n i t t 4 E m i s s i o n s g a r a n t i e r Vid garantigivning vid emissioner av aktier och skuld instrument får ett institut använda följande förfarande vid be räkning av kapitalbaskravet. För det första ska institutet beräkna sina nettopositioner genom att dra av de emissionsgarantiposi tioner som tecknats eller i sin tur garanterats av tredjeman på grund av uttryckligt avtal. Därefter ska institutet minska sina nettopositioner med reduktionsfaktorerna i tabell 4 och beräkna sitt kapitalbaskrav med ledning av de reducerade emissionsgar antipositionerna. Europeiska unionens officiella tidning L 176/209 arbetsdag 2 till 3: efter arbetsdag 5: "Arbetsdag 0" är den arbetsdag då institutet blir ovillkorligen bundet att motta en viss kvantitet av värdepapper till ett över enskommet pris. Instituten ska underrätta de behöriga myndigheterna om hur de använder punkt 1. A v s n i t t 5 K a p i t a l b a s k r a v s p e c i f i k r i s k f ö r p o s i t i o n e r s ä k r a d e g e n o m k r e d i t d e r i v a t Tillgodoräknande av skydd genom kreditderivat 1.Skydd genom kreditderivat ska beaktas enligt principerna i punkterna 2–6. 2.Instituten ska behandla positionen i kreditderivatet som det ena "benet" och den skyddade positionen som har samma nominella eller i tillämpliga fall teoretiska belopp som det andra "benet". 3.Fullt tillgodoräknande ska ske, när värdena av de två be nen alltid utvecklas i motsatt riktning och i ungefär samma omfattning. Detta är fallet i följande två situationer: a)De två benen består av helt identiska instrument. b)En lång avistaposition är säkrad genom en totalavkastnings swapp (eller omvänt) där referensförpliktelsen exakt matchar den underliggande exponeringen (dvs. Själva swappen kan ha en annan löptid än den underlig gande exponeringen. I dessa situationer ska kapitalbaskrav för specifik risk inte till lämpas på någon sida av positionen. Ett tillgodoräknande om ska tillämpas när värdena av de två benen alltid utvecklas i motsatt riktning och det finns en exakt överensstämmelse mellan referensförpliktelsen, löp tiden för såväl referensförpliktelsen som kreditderivatet och va lutan som använts för den underliggande exponeringen. sutom ska kreditderivatkontraktets huvudegenskaper inte med föra att kreditderivatets prisförändring väsentligt skiljer sig från avistapositionens prisförändring.