prop · H00384 · 2013-03-12 00:00:00 — Regeringens proposition 2012/13:84 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås en ny lag om tillämpning av Europeiska unio- nens statsstödsregler. I förslaget redovisas och regleras stödgivares och stödmottagares skyldigheter när statligt stöd som omfattas av artikel 107.1 i EUF-fördraget har lämnats utan att anmälningsskyldigheten enligt artikel 108.3 i fördraget har iakttagits, s.k. olagligt stöd. I lagförslaget anges att den som lämnat olagligt stöd ska återkräva det och att det av följer att den som mottagit sådant stöd ska åter- betala det jämte ränta. Frågor om återkrav av olagligt stöd som har lämnats av staten prövas av den myndighet som regeringen bestämmer. Det föreslås även bestämmelser om hur ränta ska beräknas och om preskription av fordran som avser återbetalning av olagligt stöd. En talan om återbetalning av olagligt stöd ska, enligt förslaget, väckas av stöd- givaren i tingsrätt. I rättegången ska bestämmelserna i om tvistemål där förlikning om saken inte är tillåten tillämpas. Om käranden visar sannolika skäl för sin talan får rätten besluta om inte- rimistisk återbetalning. En möjlighet att kvitta rättegångskostnader före- slås liksom en bestämmelse om att verkställighet av dom eller beslut om återbetalning inte hindras av att gäldenären ställer säkerhet. Till den nya lagen förs från lagen (1994:1845) om tillämpningen av Europeiska unionens statsstödsregler dels en bestämmelse om upplys- ningsskyldighet i statsstödsärenden, som byggs ut något, dels, oföränd- rad, en bestämmelse om Europeiska kommissionens kontrollbesök. lag föreslås bli upphävd. 2012/13:84 I propositionen föreslås också att bestämmelserna om revisorsgransk- ning i lagen (2005:590) om insyn i vissa finansiella förbindelser m.m. mildras. Lagförslagen föreslås träda i kraft . Slutligen redovisas i propositionen regeringens bedömning att det från konkurrenssynpunkt inte bör göras något generellt undantag från själv- kostnadsprincipen i kommunallagen (1991:900). Förslag till riksdagsbeslut ................................................................ Förslag till lag om tillämpning av Europeiska 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (2005:590) om insyn i vissa finansiella förbindelser m.m. ........................ Ärendet och dess beredning ........................................................... EUF-fördragets bestämmelser om statligt stöd................ Förbudet mot statligt stöd............................... Undantag från förbudet mot statligt stöd ........ 4.2Anmälningsplikt och kommissionens granskning av Förfaranden vid anmält stöd ........................... Förfarandet vid olagligt stöd........................... Undantag från anmälningsplikten................... 4.3EU-rättens innehåll vid stöd som lämnats i strid med Möjlighet att göra gällande rätt till stöd i strid med genomförandeförbudet? De nationella domstolarnas och Nuvarande ............svenska genomförandebestämmelser Lagen (1994:1845) om tillämpningen av Förordningen (1988:764) om statligt stöd Behovet av ny lagstiftning ............................................................. Återkrav .....................................på talan av stödgivaren Återkrav .............................m.m. på talan av tredje man Den nya lagstiftningens ....................................................innehåll Vem ska ansvara för att återkrav sker? Särskilt om återkrav vid stöd på grund av Skyldighet att betala tillbaka stöd Preskription av återbetalningsskyldighet......... Möjlighet att göra gällande rätt till stöd .......... Rättegången i mål om olagligt stöd.................................. Vilka domstolar bör handlägga mål om återkrav av olagligt stöd?................................. Överklagande av beslut under rättegången...... Verkställighet av dom och beslut .................... Frågan om tillsynsmyndighet.......................................................... tillgång till uppgifter ........................................ Reglerna om revisorsintyg enligt lagen (2005:590) om insyn i vissa finansiella förbindelser m.m. ändras ...................................... Undantag från självkostnadsprincipen ............................................ Förslaget till lag om tillämpning av Europeiska Förslaget till lag om ändring i lagen (2005:590) om insyn i vissa finansiella förbindelser m.m. ....................... Bilaga 1 Sammanfattning av betänkandet Olagligt statsstöd (SOU 2011:69)...................................................................... Bilaga 2 Författningsförslag (SOU 2011:69) ...................................... Bilaga 3 Förteckning över remissinstanserna...................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om tillämpning av Europeiska unionens statsstödsregler, 2.lag om ändring i lagen (2005:590) om insyn i vissa finansiella för- bindelser m.m. 2012/13:84 2 2.1Förslag till lag om tillämpning av Europeiska unionens statsstödsregler Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag gäller för statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Med olagligt stöd avses i denna lag stöd som lämnas i strid med genomförandeförbudet i artikel 108.3 i EUF-fördraget. Skyldighet att återkräva olagligt stöd 2 § Den som har lämnat olagligt stöd ska återkräva stödet, om inte återkrav får underlåtas enligt . Frågor om återkrav enligt första stycket av stöd som har lämnats av staten prövas av den myndighet som regeringen bestämmer. Skyldighet att återbetala olagligt stöd 3 § Den som har tagit emot olagligt stöd ska enligt betala tillbaka stödet, om inte återbetalning enligt unionsrätten får underlåtas. 4 § Av följer att den som ska betala tillbaka ett olagligt stöd ska betala ränta på stödbeloppet från den dag då stödet stod till stöd- mottagarens förfogande till den dag då stödet betalas tillbaka. Om Europeiska kommissionen beslutar att ett olagligt stöd är förenligt med den inre marknaden följer av att stödmottagaren ska betala ränta på stödbeloppet från den dag då stödet stod till stödmottagarens förfogande till den dag då Europeiska kommissionen meddelar beslutet. I kapitel V i kommissionens förordning (EG) nr 794/2004 av om genomförande av rådets förordning (EG) nr 659/1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget1 finns be- stämmelser om beräkning av ränta. Bestämmelserna ska tillämpas även i fall då kommissionen inte fattat något beslut i ärendet. 5 § Preskription av en fordran som avser återbetalning av olagligt stöd avbryts, förutom på de sätt som framgår av 5 § preskriptionslagen (1981:130), på det sätt som avses i artikel 15.2 i rådets förordning (EG) nr 659/1999 av om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget2. 1EUT L 140, 30.4.2004, s.1 (Celex 32004R0794). 2EGT L 83, 27.3.1999, s. 1 (Celex 31999R0659). Talan om återbetalning av olagligt stöd 6 § Talan enligt denna lag om återbetalning av olagligt stöd och betal- ning av ränta på sådant stöd får väckas endast av stödgivaren. Handläggning av mål om återbetalning av olagligt stöd 7 § I mål om återbetalning av olagligt stöd enligt denna lag tillämpas bestämmelserna i om tvistemål där förlikning om saken inte är tillåten. 8 § Rätten får besluta om omedelbar återbetalning av olagligt stöd och om omedelbar betalning av ränta på sådant stöd, om käranden visar sannolika skäl för sin talan. I fråga om beslut enligt första stycket tillämpas 15 kap. 5 § andra fjärde styckena samt 6 och 8 §§ . Beslut enligt första stycket får överklagas särskilt. 9 § Betalning enligt 8 § ska ske till i . Belopp som betalats till ska utan dröjsmål göras ränte- bärande. När en dom som avser talan om återbetalning har vunnit laga kraft, ska betala ut beloppet jämte ränta till stödgivaren i den mån talan har bifallits och till svaranden i den mån talan har lämnats utan bifall eller målet har avskrivits. 10 § I mål enligt denna lag tillämpas 18 kap. . Om det finns särskilda skäl, får dock rätten besluta att var och en av parterna ska svara för sina rättegångskostnader. Verkställighet av dom eller beslut som avser återbetalnings- skyldighet 11 § Verkställighet av en dom varigenom en stödmottagare har för- pliktats att betala tillbaka olagligt stöd eller att betala ränta på sådant stöd hindras inte genom att gäldenären ställer säkerhet på något av de sätt som anges i 3 kap. 6 § första stycket 2 och 3 utsökningsbalken. Verkställighet av ett interimistiskt beslut varigenom en stödmottagare har förpliktats att betala tillbaka olagligt stöd eller att betala ränta på sådant stöd hindras inte genom att gäldenären ställer säkerhet på något av de sätt som anges i 3 kap. 6 § första stycket utsökningsbalken. 12 § Den som avser att vidta eller ändra stödåtgärder som Europeiska kommissionen enligt artikel 108.3 i EUF-fördraget ska underrättas om, ska lämna upplysningar om åtgärderna till regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer. Den som kan antas ha upplysningar som regeringen behöver i ett ärende om statligt stöd vid Europeiska kommissionen ska på begäran 2012/13:84 lämna dessa uppgifter till regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer. 13 § När Europeiska kommissionen har beslutat om ett kontrollbesök enligt rådets förordning (EG) nr 659/1999 av om tillämpningsföreskrifter för artikel 93 i EG-fördraget har kommissionen rätt att få handräckning av för att genomföra följande åtgärder hos företag: 1.granska räkenskaper och andra affärshandlingar samt ta kopior av dessa handlingar, och 2.få tillträde till samtliga lokaler och markområden som utnyttjas av det berörda företaget. Frågor om handräckning enligt denna paragraf prövas av Kronofogde- myndigheten. ska inte underrätta företaget om en begäran om handräckning innan verkställighet sker. Därutöver gäller bestämmelserna i utsökningsbalken om verkställighet av förpliktelser som inte avser betalningsskyldighet eller avhysning. 1.Denna lag träder i kraft , då lagen (1994:1845) om tillämpningen av Europeiska unionens statsstödsregler ska upphöra att gälla. 2.Lagen tillämpas även på olagligt stöd som lämnats före ikraft- trädandet. 3.Bestämmelserna i 711 §§ ska inte tillämpas i fråga om mål som är anhängiga när denna lag träder i kraft. Förslag till lag om ändring i lagen (2005:590) om insyn i vissa finansiella förbindelser m.m. Härigenom föreskrivs att 7 och 9 §§ samt rubriken närmast före 7 § lagen (2005:590) om insyn i vissa finansiella förbindelser m.m. ska ha Företagets revisor skall för varje Företagets revisor ska över- räkenskapsår granska om en öppen redovisning och en separat redo- granska om en öppen redovisning visning för ett företag har full- och en separat redovisning för ett gjorts i enlighet med bestämmel- företag har fullgjorts i enlighet serna i denna lag och i föreskrifter med bestämmelserna i denna lag som meddelats med stöd av lagen. och i föreskrifter som meddelats Revisorn skall utfärda ett sär- med stöd av lagen. Intyget skall lämnas till stämman lednings- och förvaltningsorgan på stämman och styrelsen eller mot- svarande lednings- och förvalt- som föreskrivs för revisions- ningsorgan på samma sätt och revisionsförfattning för företaget. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 1. den öppna redovisningens och den separata redovisningens utform- ning och innehåll i olika företag, och redovisningen enligt 7 §. redovisningen enligt 7 §. från en öppen redovisning och en från en öppen redovisning och en enligt 7 § andra stycket skall ges enligt 7 § andra stycket ska ges in in till en eller flera myndigheter. till en eller flera myndigheter. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 7 § tillämpas första gången av företag för det räkenskapsår som inleds efter ikraftträdandet. 2012/13:84 3 Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade kommittédirektiv om att bl.a. överväga förändringar i de svenska genomförandereglerna på statsstöds- området (dir. 2010:09). Utredningen, som antog namnet , redovisade betänkandet Olagligt statsstöd (SOU 2011:69). Betänkan- det har remissbehandlats. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (N2011/6221/MK). Till denna lagrådsremiss fogas en sammanfattning av betänkandet som bilaga 1, utredningens lagförslag som bilaga 2 och en förteckning över remissinstanserna som bilaga 3. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Regeringen har följt Lagrådets förslag. Lagrådets synpunkter behand- las i avsnitt 6.2.1 och i författningskommentaren. Utöver de ändringar som motiveras av Lagrådets yttrande har redak- ändringar gjorts i förhållande till lagrådsremissen. 4.1EUF-fördragets bestämmelser om statligt stöd EUF-fördragets bestämmelser om statligt stöd finns i artiklarna 107109. Artikel 107.1 innehåller ett generellt förbud mot statligt stöd. Av artikel 107.2 och 107.3 framgår emellertid att statligt stöd i vissa fall är eller kan vara förenligt med den inre marknaden och i så fall tillåtet. Artikel 108 innehåller bestämmelser om gransk- ning av statligt stöd. Statsstödsreglerna bygger på ett system med för- handsgranskning. Enligt artikel 108.3 ska medlemsstaterna anmäla planer på att vidta eller ändra stödåtgärder till kommissionen. De får inte genomföra åtgärderna förrän kommissionen genomfört föreskrivet granskningsförfarande. Av artikel 109 framgår att rådet får på förslag av kommissionen och efter att ha hört anta de förordningar som behövs för tillämpningen av artiklarna 107 och 108, särskilt villkoren för tillämp- ningen av artikel 108.3, och vilka stödåtgärder som ska vara undantagna från detta förfarande. Förbudet mot statligt stöd Artikel 107.1 i EUF-fördraget Den centrala bestämmelsen om statligt stöd finns i artikel 107.1 i EUF- fördraget, som har följande lydelse. Om inte annat föreskrivs i fördragen, är stöd som ges av en medlems- stat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som sned- vrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. För att det ska vara fråga om statligt stöd i den mening som avses i denna bestämmelse krävs alltså att stödet 1.ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, 2.gynnar vissa företag eller viss produktion, och 3.snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen samt påverkar handeln mellan medlemsstaterna. I det följande behandlas kort dessa förutsättningar. Stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel För att en åtgärd ska utgöra statligt stöd krävs inledningsvis att stödet ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel. Även medel från offentligt ägda bolag kan vara statliga medel.1 Med medlemsstat avses inte enbart staten på central nivå utan även regionala och lokala offent- liga organ såsom t.ex. kommuner och landsting. Stödet behöver inte lämnas direkt av en medlemsstat utan kan även ges genom privata eller offentliga organ som utsetts av staten. För att kriteriet att stödet ska ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel ska vara uppfyllt krävs också att stödet innebär en över- föring av statliga medel.2 Med överföring avses inte enbart direkta över- föringar av offentliga medel utan även exempelvis avståenden från krav. Exempel på åtgärder som ansetts som stöd är direkta bidrag, räntesub- ventioner, försäljning eller köp till särskilt förmånliga villkor, kapitaltill- skott och avstående från fordringar. Gynnande av vissa företag eller viss produktion För att en åtgärd ska innebära statligt stöd krävs även att den gynnar vissa företag eller viss produktion. I detta krav ligger dels att åtgärden ska innebära en ekonomisk fördel för mottagaren, dels att åtgärden ska vara selektiv. När det gäller frågan om en åtgärd innebär en ekonomisk fördel måste det avgöras om det mottagande företaget får ekonomiska fördelar som det inte skulle ha erhållit under normala marknadsvillkor. 1EU-domstolens dom i mål C-482/99, mot kommissionen, 2002, s. I-4397, punkt 3638. 2EU-domstolens dom i mål C-189/91, , 1993, s. I-6185, punkt 17. 3EU-domstolens dom i mål C-39/94, SFEI m.fl., 1996, s. I-3547, och i mål C-399/08 P, kommissionen mot , REU 2010, s. I- 7831, punkt 40. 2012/13:84 Beträffande åtgärder som en medlemsstat såsom ägare till offentliga företag vidtar i förhållande till sina företag görs bedömningen av om åtgärden innebär en ekonomisk fördel utifrån principen om den mark- nadsekonomiske investeraren. Denna princip innebär att en åtgärd av nämnt slag innebär en ekonomisk fördel om en privat investerare inte skulle ha utfört åtgärden i fråga på samma villkor.4 På motsvarande sätt talar man i andra sammanhang om principen om en marknadsekonomisk kreditgivare, fordringsägare m.m. Som nämnts ovan gäller vidare att en åtgärd innebär stöd endast om den är selektiv. En statlig åtgärd som utan åtskillnad gynnar alla företag som är etablerade i landet anses inte utgöra statligt stöd eftersom åtgärden i så fall inte är selektiv.5 Åtgärder som är begränsade branschvis eller geografiskt eller är förbehållna en viss kategori av företag är emellertid selektiva.6 När det gäller företagsbegreppet har i flera domar rörande statligt stöd hänvisat till innebörden av begreppet när det före- kommer i EUF-fördragets övriga konkurrensregler.7 Enligt domstolens praxis avseende begreppet i det sammanhanget omfattar det varje enhet som bedriver ekonomisk verksamhet, oavsett enhetens rättsliga form och oavsett hur den finansieras.8 Ekonomisk verksamhet utgörs i sin tur av all verksamhet som består i att erbjuda varor eller tjänster på en viss mark- nad.9 Det saknar betydelse att verksamheten bedrivs utan vinstsyfte.10 Snedvridning eller hot om snedvridning av konkurrensen samt påverkan på handeln mellan medlemsstaterna För att en åtgärd ska utgöra otillåtet statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 krävs slutligen att åtgärden dels snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen, dels påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Även om det finns en teoretisk skillnad mellan påverkan på konkurren- sen respektive på handeln mellan medlemsstaterna, görs vid den prak- tiska tillämpningen ingen större skillnad mellan dessa två begrepp. EU- domstolen har uttalat att om ett statligt finansiellt stöd förstärker ett företags ställning i förhållande till andra konkurrerande företag i handeln inom gemenskapen så ska denna handel anses påverkas av stödet11 EU- domstolen har vidare slagit fast att [n]är en medlemsstat beviljar stöd till ett företag, kan nämligen inhemsk produktion komma att upprätthållas 4Se exempelvis tribunalens dom i mål T-16/96, Cityflyer mot kom- missionen, 1998, s. II-757, punkt 51. 5EU-domstolens dom i mål C-143/99, Pipeline och Wietersdorfer & Peggauer Zementwerke, 2001, s. I-8365, punkt 35. 6EU-domstolens dom i mål C-241/94, mot kommissionen, 1996, s. I-4551, punkt 22. 7EU-domstolens dom i mål C-222/04, Cassa di Risparmio di m.fl., 2006, s. I-289, punkt 107. 8Se exempelvis dom av i mål C-41/90, Höfner och , 1991, s. I-1979, punkt 21. 9EU-domstolens dom i de förenade målen C-180/98C-184/98, m.fl., 2000, s. I-6451, punkt 75. 10EU-domstolens dom i mål C-67/96, , 1999, s. I- 5751, punkt 85. 11EU-domstolens dom i mål 730/79, mot kommissionen, 1980, s. 2671. eller ökas, med följden att // möjligheterna för företag som är etable- Prop. 2012/13:84 rade i andra medlemsstater att exportera sina produkter till marknaden i denna stat minskas. Ett sådant stöd kan således påverka handeln mellan medlemsstaterna och snedvrida konkurrensen.12 Det är således inte nödvändigt att det företag som tar emot stöd bedriver handel med andra medlemsstater. Avslutningsvis kan det påpekas att det är verkningarna av en åtgärd som är relevant för bedömningen av om det är fråga om stöd enligt artikel 107.1, inte i vilket syfte åtgärden vidtas. har förklarat att [s]yftet med artikel [107] är att förhindra att handeln mellan medlems- staterna påverkas av förmåner som beviljats av de offentliga myndig- heterna och som i olika former snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion. Artikel [107] tar sålunda ingen hänsyn till orsaken eller syftena med de aktuella åtgärderna, som en medlemsstat vidtar, utan definierar dem i förhållande till deras verkningar.13 4.1.3Undantag från förbudet mot statligt stöd Åtgärder som är att anse som statligt stöd enligt artikel 107.1 är som utgångspunkt otillåtna. Det finns emellertid undantag från denna huvud- regel. I artikel 107.2 föreskrivs att visst stöd är förenligt med den inre marknaden: Förenligt med den inre marknaden är a)stöd av social karaktär som ges till enskilda konsumenter, under för- utsättning att stödet ges utan diskriminering med avseende på varornas ursprung, b)stöd för att avhjälpa skador som orsakats av naturkatastrofer eller andra exceptionella händelser, c)stöd som ges till näringslivet i vissa av de områden i Förbunds- republiken som påverkats genom delning i den utsträckning stödet är nödvändigt för att uppväga de ekonomiska nack- delar som uppkommit genom denna delning. efter ikraftträdandet av Lissabonfördraget får rådet på förslag av kommissionen anta ett beslut om upphävande av denna punkt. Vidare föreskrivs i artikel 107.3 att visst stöd kan vara förenligt med den inre marknaden: Som förenligt med den inre marknaden kan anses a)stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning och i de regioner som avses i artikel 349, med hänsyn till deras strukturella, ekonomiska och sociala situation, 12EU-domstolens dom i mål 102/87, mot kommissionen, 1988, s. 4067, punkt 19. 13EU-domstolens dom i mål 173/73, mot kommissionen, 1974, s. 709, punkt 2627. 2012/13:84 b) stöd för att främja genomförandet av viktiga projekt av gemensamt europeiskt intresse eller för att avhjälpa en allvarlig störning i en medlemsstats ekonomi, c)stöd för att underlätta utveckling av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner, när det inte påverkar handeln i negativ riktning i en omfattning som strider mot det gemensamma intresset, d)stöd för att främja kultur och bevara kulturarvet, om sådant stöd inte påverkar handelsvillkoren och konkurrensen inom unionen i en omfatt- ning som strider mot det gemensamma intresset, e)stöd av annat slag i enlighet med vad rådet på förslag från kom- missionen kan komma att bestämma genom beslut. Undantagen i artikel 107.2 är absoluta, vilket innebär att kommissionen inte kan vägra undantag om de angivna kriterierna är uppfyllda. Beträffande undantagen enligt artikel 107.3 har kommissionen däremot ett omfattande utrymme för skönsmässig bedömning av om undantag kan medges. När det gäller de senare undantagen har kommissionen antagit vissa förordningar om undantag från anmälningsplikten samt utfärdat en rad meddelanden och riktlinjer om vad den fäster vikt vid bedömningen av om ett stöd är förenligt med den inre marknaden. Av artikel 106.2 i EUF-fördraget jämförd med fördragets statsstöds- bestämmelser följer att undantag kan medges också för stöd till företag som tillhandahåller tjänster av allmänt ekonomiskt intresse, om vissa kriterier är uppfyllda. 4.2Anmälningsplikt och kommissionens granskning av stöd I artikel 108.3 i EUF-fördraget föreskrivs att medlemsstater som vill lämna stöd i fördragets mening måste anmäla planerna på sådant stöd i förväg till kommissionen så att kommissionen kan ta ställning till om stödet är förenligt med den inre marknaden eller inte. Medlemsstaten får inte genomföra stödåtgärden förrän kommissionen har uttalat sig om stödets förenlighet med den inre marknaden (genomförandeförbudet). Enligt artikel 108.1 ska kommissionen fortlöpande granska befintliga stödprogram som förekommer i medlemsstaterna.