prop · H1031d10 · 2013-09-18 00:00:00 — Antalet inkomna mål ökade med och de mer resurskrävande avlägsnandemålen ökade . I princip kräver alla migrationsmål prövningstillstånd i Migrationsöverdomstolen. beslutade Migrationsöverdomstolen om att bevilja prövningstillstånd i 83 mål, varav 39 var avlägsnandemål. Regeringens mål för återvändandearbete var att tiden från ett lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut till utresa skulle minska väsentligt i förhållande till . förkortades tiden till utresa . Regeringen bedömer att resultatet inte når upp till målet om en väsentlig minskning. Antalet personer som återvände självmant ökade till 11 700 från 9 700 året innan. Av dessa kom 6 000 personer från . Andelen som återvände självmant ökade inte jämfört med föregående år. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tiden mellan avvisning eller utvisning och utresa för personer vars ansökan bedömdes vara uppenbart ogrundade uppgick , trots att många av dessa hade giltiga resehandlingar. Tiden mellan beslut och utresa för personer där beslut fattades enligt Dublinförordningen var . Regeringen bedömer att resultatet i detta avseende inte är tillfredsställande. Inom ramen för Dublinprocessen överfördes självmant efter beslut i första instans. Personer som ska övertas eller återtas av annat land enligt Dublinförordningen är de som avviker i störst utsträckning. Antalet ensamkommande barn som återvände ökade . Detta är delvis ett resultat av organisatoriska förändringar och förstärkningsinsatser vid . Myndigheten vidtog bl.a. åtgärder för att förbättra förutsättningarna för ett ordnat mottagande i hemlandet. har arbetat aktivt med att öka andelen personer som väljer att återvända självmant genom olika former av motivationsinsatser. Generellt är det lättare att motivera en person att återvända självmant ju personen vistats i . I syfte att effektivisera återvändandearbetet och för att säkerställa en mer likformig handläggning har bl.a. vidareutvecklat det standardiserade stödet till handläggarna. För detta ändamål hade tilldelats i regleringsbrevet . påbörjade även framtagandet av en strategi för arbetet med reintegrering. Strategin betonar vikten av att tillhandahålla långsiktigt hållbara stödinsatser till personer som återvänder efter avslag på sin asylansökan. Ett medel för att öka incitamentet att återvända självmant är möjligheten att söka återetableringsstöd. minskade antalet inkomna och beviljade ansökningar om återetableringsstöd med . Det är framför allt ansökningar från irakiska medborgare som har blivit färre. Ärenden som överlämnas till Polisen Om bedömer att en person med ett lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut inte kommer att medverka till att återvända självmant eller har avvikit, har myndigheten möjlighet att överlämna ärendet till Polisen för verkställighet. överlämnade ca 12 100 ärenden till 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Polisen, vilket var knappt ca 2 600 fler än 2011. Av de ärenden som överlämnades till Polisen rörde ca 5 100 personer som fortfarande var inskrivna i mottagande. Antalet personer vars avvisnings- eller utvisningsbeslut som verkställdes med tvång uppgick till ca 2 900 vilket motsvarade en ökning med 400 personer jämfört med föregående år. Ökningen var bl.a. resultatet av ett långsiktigt arbete för att effektivisera samarbetet mellan och polismyndigheterna. Trots att antalet utresta med tvång ökade växte antalet öppna avvisnings- och utvisningsärenden vid polismyndigheterna eftersom antalet ärenden som överlämnade ökade ännu mer . Antalet personer som avvek efter lagakraftvunnet beslut om avvisning eller utvisning ökade från 7 200 till närmare 10 700, vilket motsvarar en ökning . Till viss del kan ökningen förklaras av det ökade antalet ärenden enligt Dublinförordningen där en stor andel avviker. Arbetsförmedlingen ansvarar för att anvisa en kommunplats till av de asylsökande som har behov av bosättning och som beviljas uppehållstillstånd av eller i migrationsdomstolarna. ansvarar för bosättningen av personer som tas emot i för s.k. vidarebosättning samt för personer som av hälsorelaterade skäl inte kan delta i etableringsinsatser överstigande . Målet för var att anvisa plats för bosättning i en kommun möjligt efter att det framkommit att den nyanlände hade behov av plats och senast från beslut om uppehållstillstånd. överfördes 1 728 vidarebosatta personer till . Därmed uppnåddes inte årets mål om överföring av 1 900 personer. Därutöver bosatte 74 personer med svåra hälsorelaterade problem, varav några anvisades kommunplats men lämnade mottagandet först . Tiden från beviljat uppehållstillstånd till bosättning var i genomsnitt . Den långa väntetiden förklaras framför allt av att kommunerna inte tog emot dessa personer i en utsträckning som motsvarade behovet. Den generella bristen på bostäder samt det faktum att fler s.k. kvot- flyktingar har särskilda behov gjorde att målet om 1 900 personer inte kunde uppnås. anvisade Arbetsförmedlingen plats för bosättning för 3 693 personer, vilket var en ökning med jämfört med . Den genomsnittliga handläggningstiden från det att uppehållstillstånd beviljats till bosättning i de ärenden där Arbetsförmedlingen förmedlat plats i en kommun var . Ett riktvärde för mottagande är att beläggningsgraden i anläggningsboendet inte bör överskrida om logistiken med in- och utflyttningar ska kunna fungera smidigt. Beläggningsgraden i mottagande var i genomsnitt . En så hög beläggningsgrad leder generellt till ineffektivitet i asylprocessen med förlängda vistelsetider som följd. Arbetsförmedlingens bosättningskapacitet och kommunernas förmåga att ta emot nyanlända var inte tillräcklig i förhållande till behovet. Detta medförde att personer med uppehållstillstånd blev kvar i mottagande. Antalet personer inskrivna i mottagande hade vid utgången av 2012 ökat med , 6 400 fler jämfört med . Förutsättningarna för att planera, dimensionera och bedriva verksamheten inom migrationsområdet påverkas starkt av förändringar i omvärlden som skapar nya migrationsströmmar. En ökning av antalet nya ärenden, oavsett slag, leder ofta till snabbt ökande balanser, minskad tillgänglighet och till att kostnaderna för tillfälliga lösningar i mottagande ökar. I syfte att öka förmågan att på ett kostnadseffektivt sätt och med bibehållen rättssäkerhet möta plötsliga förändringar i antalet nya ärenden eller andra omvärldsfaktorer utan att det leder till minskad effektivitet och onödigt långa vistelsetider, gav regeringen i uppdrag att utveckla organisation och arbetssätt. Den kraftiga ökningen av antalet asylsökande som inträffade underströk ytterligare behovet av åtgärder, vilket påskyndade arbete med att genomföra uppdraget. Som en följd av uppdraget liksom av den dialog som kontinuerligt hade förts mellan regeringen och myndigheten i denna fråga, genomförde ett antal strukturella förändringar. Detta utvecklingsarbete fortsätter under innevarande och kommande år. En förutsättning för att kunna omfördela resurser och till de delar av verksamheten inom vilka de gör störst nytta är att det finns utvecklade styrprinciper för resursallokering, effektiva arbetsmetoder, tillräcklig kompetens hos myndighetens handläggare att kunna handlägga flera olika ärendeslag samt itstöd som möjliggör en geografiskt oberoende handläggning. utvecklade och införde en central styrning av den operativa verksamheten samt principer för fördelning av ärenden. ansökningsenheter hade fram till stängt . Eftersom det kommer nya asylsökande till medförde detta en hög arbetsbelastning i början veckorna vid ansökningsenheterna. För att kunna ta emot fler sökande med samma antal personal och lokaler infördes därför inom delar av myndigheten. Migrationsverkets anläggningsboenden för asylsökande ligger sällan i eller i närheten av asylprövningsorterna. Det minskar möjligheterna till en snabb prövning. För att undvika förlängd vistelsetid påbörjade en utbyggnad av videoteknik som medför att vissa asylutredningar nu kan genomföras på distans. Till följd av att antalet asylsökande blev fler än vad myndigheten dimensionerades för och att det vid ingången av året fanns många äldre ärenden även inom andra ärendekategorier, var utrymmet för att flytta personalresurser till asylprövningen begränsat . Vid den nyrekrytering myndigheten genomförde utnyttjade möjligheten att utöka antalet medarbetare med bred kompetens vilket är en förutsättning för ett flexibelt utnyttjande av personalresurserna. Den totala vistelsetiden i mottagande för asylsökande, behovsanpassade handläggningstider i övriga tillståndsärenden samt den rättsliga kvaliteten i verksamheten, avspeglar hur väl processerna fungerar och har stor betydelse när regeringen ska bedöma om har bedrivit verksamheten kostnadseffektivt. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 2.6 Produktivitet och styckkostnader 2010–2012 asylärende (kr) anslaget 1:1 Avgjorda ärenden inom arbete, besök och bosättning per Kostnad per avgjort ärende inom arbete, besök och bosättning (kr) anslaget 1:1 medborgarskapsärende (kr) Kostnadseffektiviteten mätt i termer av kostnad per avgjort ärende samt antal avgjorda ärenden per årsarbetare förbättrades för asyl- och medborgarskapsärenden men inte för ärenden som rör arbete, besök och bosättning, i jämförelse med de två föregående åren. Kostnaden för att handlägga asylärenden påverkas av sammansättningen inom gruppen asylsökande och den varierar inte sällan kraftigt mellan åren. Många asylsökande från flera olika länder och regioner kräver normalt mer resurser än lika många asylsökande från få länder . Kostnaden för att handlägga arbetsmarknadssamt besök- och bosättningsärenden påverkades av att kontroller infördes i tillämpningen, att ca 60 årsarbetare överfördes till asylprövningen samt att personal nyrekryterades till detta område. Indikatorn kostnad per avgjort ärende och årsarbetare måste därför kompletteras med annan information för att ge en rättvisande bild av resultatet i verksamheten (se vidare under anslaget 1:1 Det finns ett samband mellan produktivitet inom prövningen och handläggningstid. Ju högre produktivitet desto kortare handläggningstider och därmed även kortare vistelsetider. Regeringen bedömer att myndigheten har ökat organisationens flexibilitet i enlighet med det uppdrag som gavs i regleringsbrevet . insatser bedöms ha bidragit till att mottagandekostnaderna har kunnat begränsas. Regeringen bedömer att arbetet måste fortsätta bedrivas 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 med kraft och att full effekt av genomförda insatser förväntas uppnås först . arbetar kontinuerligt med att upprätthålla en god rättslig kvalitet i prövningen inom samtliga ärendekategorier. arbetade med att utveckla former för att mäta rättslig kvalitet. Rättslig kvalitet kan mätas exempelvis i form av effektiva processer (handläggningstider), rätt beslut (genom att mäta ändringsfrekvensen i migrationsdomstolarna och Migrationsöverdomstolen) samt i antalet återförvisade ärenden. Andelen beslut som ändrades efter domstolsprövning var i asylärenden och i övriga ärenden. Den s.k. ändringsfrekvensen följs upp löpande och granskar domstolarnas grunder för ändring för att kunna vidta lämpliga åtgärder för exempelvis ökat handläggarstöd eller förtydligad rättslig styrning. Genom särskilda samordningsgrupper ledda av experter som är specialiserade inom ett antal ärendekategorier sker uppdateringar av handböcker och andra styrdokument. Dessutom genomförs kontinuerligt kvalitetsuppföljning av avgjorda ärenden. Även genomför kvalitetsuppföljningar. har fortsatt arbetet kring barnärenden i syfte att ytterligare förbättra och utveckla en enhetlig och rättssäker prövning av dessa ärenden. Barnkonsekvensanalyser används inför beslut och andra åtgärder som rör barn och ska även framgå av rättsliga ställningstaganden . Tillgänglighet till information är en central fråga för asylsökande, inte minst för barn och personer med funktionsnedsättning. har information direkt riktad till barn och förbättrade och tillgängliggjorde information för asylsökande med funktionsnedsättning. hade ett särskilt regeringsuppdrag att dels skapa ett system för att göra migrationsrättslig praxis och andra relevanta avgöranden från internationella domstolar och andra internationella prövningsorgan lätt åtkomlig i landinformationssystemet Lifos, dels att göra en allmän översyn Migrationsrättslig praxis är nu fullt tillgänglig i systemet. Tabell 2.7 Inkomna och avgjorda arbetsmarknadsärenden vid och utlandsmyndigheterna (förstagångsansökningar) 2010–2012 Andel avgjorda inom 3 mån Målet var att i ärenden som rör arbetstagare från länder utanför EU/EES och skulle tiden från ansökan till beslut göras så kort som möjligt med hänsyn till ärendets beskaffenhet samt arbetsgivarens och sökandes behov. Handläggningstiden skulle minska i förhållande till . I övriga arbetsmarknadsärenden, dvs. avseende egna företagare, gästforskare, personer som deltar i internationellt utbyte samt anhöriga till personer inom dessa kategorier och anhöriga till arbetstagare från länder utanför EU/EES och , skulle beslut fattas senast efter ansökan. Vidare skulle motverka missbruk av reglerna. inkom 49 000 arbetsmarknadsärenden. avgjorde lika många ärenden , vilket var ca 5 000 färre än vad regeringen bedömde i samband med budgetpropositionen . inkom ca 35 800 arbetsmarknadsrelaterade förstagångsansökningar, vilket var 500 fler än 2011. Av dessa utgjorde 17 800 arbetstagare som ansökte från utlandet, vilket var ungefär lika många som föregående år. Antalet ansökningar från personer som tidigare sökt asyl var ca 700, att jämföra med ca 900 . Cirka 12 000 ansökningar från anhöriga till arbetstagare inkom , vilket var ungefär lika många som föregående år. Av förstagångsansökningarna avgjordes knappt 23 000 () . Den genomsnittliga handläggningstiden var . Detta är en försämring i jämförelse med 2011 då avgjordes och den genomsnittliga handläggningstiden var . Orsaken till de längre genomsnittliga handläggningstiderna var bl.a. att fler utredningsmoment infördes inom vissa branscher i syfte att motverka missbruk av reglerna, bl.a. skenanställningar. Dessa insatser ledde även till att både antalet ansökningar om arbetstillstånd och antalet beviljade arbetstillstånd minskade. Vidare överfördes personella resurser från prövningsverksamheten inom arbetsmarknadsärenden till asylprövningen för att möta ett ökat antal asylsökande. Det ledde till att färre arbetsmarknadsärenden avgjordes. lämnades 25 300 ansökningar in elektroniskt vilket var av det totala antalet inkomna ansökningar, i princip samma andel som . I syfte att tillgodose sökandes och arbetsgivarens behov av korta tider från ansökan till beslut utvecklade bl.a. ett system för certifiering av arbetsgivare samt ett it-baserat stöd för prövningen som när det används fullt ut kommer att öka effektiviteten i ärendehanteringen. beviljades för arbetstagare knutna till certifierade företag. Den genomsnittliga handläggningstiden var i dessa ärenden . De yrkesgrupper för vilka flest arbetstillstånd beviljats var 2012 medhjälpare inom jordbruk, trädgård, skogsbruk och fiske. Dataspecialister och storhushålls- och restaurangpersonal utgjorde därefter de största grupperna. Flest arbetstillstånd beviljades till medborgare i (), () och (). Regeringen bedömer att vidtagit relevanta åtgärder för att uppnå målet. Certifiering av arbetsgivare samt elektroniskt ansökningsförfarande ledde till att handläggningstiderna kunde förkortas. Regeringen bedömer även att behöver fortsätta att utveckla metoder och stöd för att uppnå full potential av bl.a. digitalisering och automatisering i prövningen och därmed i större utsträckning kunna möta arbetsgivarens och sökandes behov. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Missbruk av regler inom arbetsmarknadsärenden införde särskilda utrednings- och beviskrav i prövningen av arbetsmarknadsärenden inom vissa branscher samt för nystartade verksamheter inom alla branscher. Särskilda beviskrav gäller för städ-, hotell- och restaurang-, service-, bygg-, bemannings-, handels-, jord- och skogsbrukssamt bilverkstadsbranschen. Syftet var att motverka att tillstånd beviljas för skenanställningar eller anställningar hos arbetsgivare som saknade möjlighet att betala den lön de erbjudit samt för att förhindra att utländska arbetstagare for illa på den svenska arbetsmarknaden. Av de arbetsmarknadsärenden som inkom omfattades (4 500 ärenden) av de särskilda kraven. har bifallsandelen i dessa ärenden varit jämfört med en bifallsandel på för övriga arbetstagare. Minskningen av bifallsandelen har varierat mellan olika branscher. Exempelvis minskade bifallsandelen för storhushåll och restaurangpersonal med jämfört med föregående år. För yrkesgrupperna köks- och restaurangbiträden, slaktare, bagare och konditorer samt städare sjönk bifallsandelen . mottog också färre ansökningar om arbetstillstånd inom dessa branscher. De skärpta kraven gjorde det även enklare för att identifiera och avslå ansökningar om arbetstillstånd som inte uppfyllde kraven. Regeringen bedömer att de skärpta kraven fick, och kommer att få, avsedd effekt på förekomsten av fusk och missbruk i arbetsmarknadsärenden. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Tabell 2.8 Uppehålls- och arbetstillstånd samt viseringar 2012 1 Arbetsmarknadsärenden redogörs för under rubriken men statistiken finns med här för att ge en samlad bild av verksamheten. lämnades drygt 51 000 ansökningar om uppehålls- och arbetstillstånd in till utlandsmyndigheterna, vilket är ungefär lika många som lämnades in 2011. De flesta av dessa ärenden skickades vidare till för beslut. I viseringsärenden är det utlandsmyndigheterna som fattar beslut, med möjlighet att i vissa fall lämna över ärendet till för beslut. lämnades drygt 220 000 viseringsansökningar in till utlandsmyndigheterna. Totalt lämnades ca 410 000 ansökningar om uppehållstillstånd för arbete, besök eller bosättning, visering samt registrering av EES- medborgare in till utlandsmyndigheterna och . har motsvarande antal uppgått till 210 000. I en vägledande dom beslutade Migrationsöverdomstolen om en bevislättnad vad gäller identitetskravet i vissa fall av familjeåterförening. En komponent i domstolens resonemang var att familjebanden hade bevisats genom DNA-tester. Avgörandet har haft inverkan på dem som inte kan ge in identitetshandlingar som är godkända av svenska myndigheter, t.ex. somaliska medborgare. Den ökning av antalet somaliska anknytningsärenden som förväntades , som en konsekvens av Migrationsöverdomstolens dom, skedde inte i den utsträckning som initialt bedömdes. Anledningen till detta var bl.a. att antalet anhöriga till en person med uppehållstillstånd i som omfattades av praxisändringen från början bedömdes vara fler än vad som faktiskt var fallet. Vidare hade berörda ambassader problem med att få utredningskapacitet på plats i den takt som planerats, vilket främst berodde på säkerhetsmässiga och logistiska skäl. Inte heller har möjligheten att använda externa webbplats för att lämna in ansökan elektroniskt fått något större genomslag när det gäller dessa ärenden. Målet var att i ärenden som rör studerande skulle tiden från ansökan till beslut göras så kort som möjligt med hänsyn till sökandens behov. Beslut skulle fattas senast . avgjorde drygt 24 000 ansökningar om uppehållstillstånd på grund av studier vilket i princip motsvarar antalet inkomna ansökningar . Av dessa avgjordes vilket är en ökning i förhållande till 2011. Av förstagångsansökningarna avgjordes vilket är kortare än . Anledningen till den minskade handläggningstiden var framförallt utvecklingen och förbättringen av webbtjänster samt att verket haft dialoger med lärosäten i syfte att få in fler kompletta ansökningar från de sökande. inkom 7 000 förstagångsansökningar för studier från medborgare utanför EU/EES, vilket är ungefär lika många som föregående år. Däremot minskade antalet förlängningsansökningar från ca 19 000 till ca 14 400 som en konsekvens av att anmälnings- och studieavgifter infördes . Den genomsnittliga handläggningstiden för förlängningsansökningar var jämfört . Den geografiska täckningen för möjliggör för av alla gäststuderande att lämna in sin ansökan elektroniskt. inkom ca 13 000 ansökningar () via webbplats. Det är en ökning med i förhållande till 2011. Sammantaget minskade ledtiderna för ärenden som hanterades elektroniskt. Antalet inkomna ansökningar om medborgarskap ökade från 35 000 till 39 000 mellan åren. lämnades hälften av ansökningarna in elektroniskt, vilket är ungefär lika stor andel som föregående år. prioriterade att handlägga äldre ärenden och ansökningar som är klara för beslut vid inlämnandet. avgjorde nästan 38 600 ärenden, vilket är nästan 10 000 fler än året innan och i nivå med vad myndigheten dimensionerades för. Den genomsnittliga handläggningstiden förkortades . ökade kostnaderna på anslaget jämfört med året innan. Kostnaderna översteg anslagna medel . Antalet årsarbetskrafter ökade till följd av ett ökat antal asylsökande. Därutöver ökade driftkostnaderna per årsarbetare . Myndighetens ökade driftskostnader förklaras av den årliga löneutvecklingen och av merkostnader till följd av expansion. Vidare ökade kostnaden för DNA-analyser med som en konsekvens av Migrationsöverdomstolens dom om sänkta beviskrav för familjemedlemmar i etablerade familjer. Driftskostnaden per årsarbetare var lägre för än för staten i genomsnitt. kärnuppdrag är att pröva ansökningar om uppehållstillstånd och medborgarskap samt att ordna ett fungerande mottagande för personer som söker asyl i . kunde myndigheten pröva fler asylansökningar än året innan trots den kraftiga ökningen av asylsökande . Detta i huvudsak till följd av prioriteringsordning och vidtagna åtgärder för att utnyttja kontorslokaler och personal mer effektivt (se även avsnittet Vistelsetid). Antalet avgjorda arbetsmarknadsärenden var nära 5 000 färre än vad regeringen bedömde i budgetpropositionen . Skälet till det var bl.a. att antalet ansökningar som lämnades in elektroniskt blev färre än vad som beräknades samt att en högre andel av de inlämnade ansökningarna krävde kompletteringar vilket förlängde handläggningstiden. Andra orsaker var att prövning av äldre ärenden tog resurser i anspråk samt ökade krav på kontroller i handläggningen av ansökningar om arbetstillstånd inom vissa branscher, vilket innebär en mer tidskrävande handläggning. Färre ansökningar om anknytning till personer med uppehållstillstånd i inkom och avgjordes än vad myndigheten var dimen- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 sionerad för och resurser kunde därför flyttas över till asylprövningen . Det förkortade handläggnings- och vistelsetiderna inom asylprocessen, men förlängde handläggningstiderna för arbetstillstånd. har ännu inte tillräckliga tekniska lösningar för att möjliggöra en geografiskt oberoende handläggning. Myndighetens resurser kan därför inte användas på det mest kostnadseffektiva sättet. (Se även avsnitten Flexibilitet och Rättslig kvalitet). bedriver ett omfattande utvecklingsarbete som syftar till att öka förmågan att hantera variation samt att handläggningen inom samtliga ärendekategorier ska vara så flödeseffektiv och rättssäker som möjligt. Regeringen delar i huvudsak de bedömningar som gör om vilka insatser som behöver vidtas för att ytterligare öka måluppfyllelsen. Anslag 1:2 Ersättningar och bostadskostnader Kostnaderna på anslaget ökade med totalt jämfört med som en följd av ett ökat antal asylsökande och att andelen personer som valt att bo i boenden anordnade av ökat . Det ekonomiska utfallet blev högre än vad anslaget hade dimensionerats för i budgetpropositionen . Att utgifterna inte ökade mer, trots att antalet asylsökande kraftigt översteg den prognos som låg till grund för anslagna medel, förklaras av att vistelsetiderna förkortades . Omsättningen av personer i mottagande ökade med andra ord. Antalet personer inskrivna i mottagande hade vid utgången av 2012 ökat med (vilket motsvarar 6 400 personer) jämfört med året innan, som den genomsnittliga vistelsetiden hade minskat .