prop · H10330 · 2013-10-15 00:00:00 — e)Institutet ska ha fastställt processer för övervakning och sä kerställande av efterlevnaden av skriftligt fastlagda interna riktlinjer för och kontroller av riskberäkningssystemets sätt att fungera i sin helhet. f)Institutets modeller ska genom kontrolltester av resultaten ha visat sig ge en rimlig grad av noggrannhet i riskberäkningen, med användning av data omfattande . g)Institutet ska återkommande genomföra rigorösa stresstester och resultaten därav ska ses över av högsta ledningen och återspeglas i de riktlinjer och limiter som den fastställer. h)Institutet ska, som ett led i sin regelbundna internrevisions process, genomföra en oberoende översyn av riskberäknings systemet. Denna översyn ska inbegripa både de enheter som bedriver handel och den oberoende riskkontrollenhetens verksamhet. i)Institutet ska minst en gång se över sitt riskhante ringssystem. j)Den interna modellen ska uppfylla kraven i artikel 292.8 och 292.9 samt i artikel 294. Ett instituts interna riskberäkningsmodell ska beakta ett tillräckligt antal riskfaktorer för att fånga upp alla väsentliga prisrisker. Europeiska unionens officiella tidning L 176/139 Ett institut får använda empiriska korrelationer inom riskkate gorier och mellan olika riskkategorier, om institutets system för att mäta korrelationer är sunt och genomförs med integritet. Institut som använder metoden med interna modeller ska beräkna E* enligt följande formel: þ potentiell värdeförändring) Eä ¼ max(0,8 Ei = exponeringsbeloppet för varje enskild exponering enligt det avtal som skulle gälla i avsaknad av kreditriskskydd, om institutet beräknar riskvägda exponeringsbelopp enligt schablonmetoden eller om institutet beräknar de riskvägda exponeringsbeloppen och de förväntade förlustbeloppen enligt internmetoden, och Ci = värdet av lånade, köpta eller mottagna värdepapper eller värdet av lånade eller mottagna kontanter avseende varje sådan exponering. När instituten beräknar riskvägda exponeringsbelopp med hjälp av interna modeller ska de använda modellens resultat . Beräkningen av potentiell värdeförändring enligt punkt 6 ska uppfylla följande krav: a)Den ska utföras minst en gång per dag. b)Den ska grunda sig på ett 99-procentigt ensidigt konfidens intervall. c)Den ska grunda sig på en avvecklingsperiod motsvarande , utom när det gäller andra transaktioner än vär depappersrepor eller värdepapperslån, där en avvecklings period motsvarande ska tillämpas. d)Den ska grunda sig på en faktisk historisk observations period , utom då en kortare observations period är motiverad på grund av en betydande ökning av prisvolatiliteten. e)Dataunderlaget för beräkningen ska uppdateras . Om ett institut har en repa, ett värdepappers- eller råvarulån, en marginallånetransaktion eller liknande transaktion eller nett ningsmängd som uppfyller kriterierna i artikel 285.2, 285.3 och 285.4, ska kortaste innehavsperiod anpassas till den mar ginalriskperiod som skulle vara tillämplig enligt nämnda punk ter i kombination med artikel 285.5. 8.Vid beräkning av riskvägda exponeringsbelopp och för väntade förlustbelopp för repor eller värdepappers- eller råvaru lån eller andra kapitalmarknadstransaktioner som täcks av ram avtal om nettning ska instituten använda E*, såsom det beräknas enligt punkt 6, som exponeringsvärde för den exponering mot motparten som härrör från de transaktioner som omfattas av ramavtalet om nettning, vid tillämpning av artikel 113 enligt schablonmetoden eller kapitel 3 enligt internmetoden. 9.EBA ska utarbeta förslag till tekniska standarder för tillsyn a)vad som utgör en mindre väsentlig portfölj enligt punkt 3, b)vilka kriterier som ska avgöra huruvida en intern modell är sund ur begreppsmässig synvinkel och genomförs enligt punkterna 4 och 5 och ramavtal om nettning., ska överlämna dessa förslag till tekniska standarder för tillsyn till kommissionen . Kommissionen ska ges befogenhet att anta de tekniska standar der för tillsyn som avses i första stycket i enlighet med artik larna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010. Förenklad metod för finansiella säkerheter 1.Instituten får endast använda den förenklade metoden för finansiella säkerheter om de beräknar riskvägda exponerings belopp enligt schablonmetoden. Ett institut får inte använda både den förenklade och den fullständiga metoden för finansi ella säkerheter i andra fall än de som avses i artiklarna 148.1 och 150.1. Instituten får inte tillämpa detta undantag selektivt i syfte att åstadkomma sänkta kapitalbaskrav eller använda sig av tillsynsarbitrage. 2.Enligt den förenklade metoden för finansiella säkerheter ska instituten åsätta godtagbara finansiella säkerheter ett värde som motsvarar marknadsvärdet, vilket fastställs i enlighet med artikel 207.4 d. L 176/140 Europeiska unionens officiella tidning För den andel exponeringsvärden där säkerhet ställts ge nom marknadsvärdet på en godtagbar säkerhet ska instituten ange den riskvikt som de skulle ange enligt kapitel 2, om det utlånande institutet vore direkt exponerat mot säkerhetsinstru mentet. Därvid ska exponeringsbeloppet för en post utanför balansräkningen som ingår i förteckningen i bilaga I vara av postens värde i stället för det exponeringsvärde som anges i artikel 111.1. Riskvikten för den andel där säkerhet ställts ska vara , förutom i de fall som anges i punkterna 4–6. För resten av exponeringsbeloppet ska instituten ange den riskvikt som de skulle ange för en exponering mot motparten utan säkerhet enligt kapitel 2. 4.Instituten ska ange riskvikt för den säkrade andel av exponeringen vilken uppstår till följd av sådana repor och vär depapperslån som uppfyller kriterierna i artikel 227. Om mot parten i transaktionen inte är en central marknadsaktör, ska instituten ange riskvikt. 5.Instituten ska, i den utsträckning som säkerhet ställts, ange riskvikt för de exponeringsvärden som fastställts enligt ka pitel 6 för de derivatinstrument i bilaga II för vilka det sker en daglig marknadsvärdering och för vilka säkerhet ställts i form av kontanter eller kontantliknande instrument, såvida det inte före kommer någon valutaobalans. Instituten ska, i den utsträckning som säkerhet ställts, ange riskvikt för exponeringsvärden för sådana transaktioner där säkerhet ställts genom räntebärande värdepapper som givits ut av nationella regeringar eller centralbanker, vilka åsätts riskvikt enligt kapitel 2. För andra transaktioner än sådana som avses i punkterna 4 och 5 får instituten ange riskvikt, om exponeringen och säkerheten är noterade i samma valuta och ett av följande vill kor är uppfyllt: a)Säkerheten är banktillgodohavanden eller ett kontantlik nande instrument. b)Säkerheten är i form av räntebärande värdepapper som givits ut av nationella regeringar eller centralbanker som är berät tigade till riskvikt enligt artikel 114 och dess marknads värde har diskonterats . Vid tillämpning av punkterna 5 och 6 ska räntebärande värdepapper som givits ut av nationella regeringar eller central banker innefatta följande: a)Räntebärande värdepapper som givits ut av delstatliga eller lokala självstyrelseorgan eller myndigheter, när exponeringar mot dessa behandlas som exponeringar mot den nationella regering inom vars jurisdiktion de är etablerade enligt arti kel 115. b)Räntebärande värdepapper som givits ut av multilaterala ut vecklingsbanker och som åsätts riskvikt enligt eller i kraft av artikel 117.2. c)Räntebärande värdepapper som har givits ut av internatio nella organisationer som åsätts riskvikt enligt arti kel 118. d)Räntebärande värdepapper som givits ut av offentliga organ och som behandlas som exponeringar mot nationella rege ringar i enlighet med artikel 116.4. Fullständig metod för finansiella säkerheter När det gäller värdering av finansiell säkerhet vid tillämp ning av den fullständiga metoden för finansiella säkerheter, ska beakta prisvolatiliteten tillämpa volatilitetsjuste ringar på säkerhetens marknadsvärde i enlighet med artiklarna 224–227. Om säkerheten är noterad i en annan valuta än den valuta i vilken den underliggande exponeringen är noterad, ska institu ten lägga till en justering för valutavolatiliteten till den volatili tetsjustering som är tillämplig för säkerheten enligt artiklarna 224–227. När det gäller transaktioner med OTC-derivat där säkerhet ställts genom nettningsavtal som erkänts av de behöriga myndighe terna enligt kapitel 6, ska instituten tillämpa en volatilitetsjuste ring som avspeglar valutavolatiliteten, om den valuta som sä kerheten är noterad i är en annan än avvecklingsvalutan. Insti tuten ska endast tillämpa en volatilitetsjustering, även i de fall där flera valutor berörs av de transaktioner som täcks genom nettningsavtalet. Instituten ska beräkna det volatilitetsjusterade värdet på säkerheten (CVA) enligt följande: CVA ¼ C · Ä1 – HC – HfxÖ C = säkerhetens värde, HC = den lämpliga volatilitetsjusteringen för säkerheten, beräk nad enligt artiklarna 224 och 227, och Europeiska unionens officiella tidning L 176/141 Hfx = den lämpliga volatilitetsjusteringen för valutaobalans, be räknad enligt artiklarna 224 och 227. Vid beräkningen av det volatilitetsjusterade värdet på säkerheten ska instituten använda formeln i denna punkt för alla trans aktioner utom de transaktioner som omfattas av erkända ram avtal om nettning, på vilka bestämmelserna i artiklarna 220 och 221 är tillämpliga. Instituten ska beräkna det volatilitetsjusterade värdet på exponeringen () enligt följande: ¼ E · Ä1 þ HEÖ E= exponeringsbeloppet fastställt enligt kapitel 2 eller 3, be roende på vad som är tillämpligt, om exponeringen inte är täckt av någon säkerhet, HE = den lämpliga volatilitetsjusteringen för exponeringen, be räknad enligt artiklarna 224 och 227. Vid transaktioner med OTC-derivat ska instituten beräkna enligt följande: = det volatilitetsjusterade värdet på exponeringen enligt beräkningen i punkt 3, och CVAM = CVA som justerats ytterligare med hänsyn till eventuell löptidsobalans enligt bestämmelserna i avsnitt 5. Instituten får beräkna volatilitetsjusteringar genom att an vända antingen den metod för schabloniserade volatilitetsjuste ringar som beskrivs i artikel 224 eller den metod för egna estimat som beskrivs i artikel 225. Ett institut får välja mellan metoden för schabloniserade volati litetsjusteringar och metoden för egna estimat, oberoende av om institutet har valt schablonmetoden eller internmetoden för be räkningen av riskvägda exponeringsbelopp. Om institutet väljer metoden för egna estimat, ska det emeller tid tillämpa denna metod på alla slags instrument, med undan tag av mindre väsentliga portföljer, där det får använda metoden för schabloniserade volatilitetsjusteringar. Vid beräkning av E i punkt 3 ska följande gälla: Om säkerheten består av ett antal godtagbara poster ska instituten beräkna volatilitetsjusteringar (H) enligt följande: a)För institut som beräknar riskvägda exponeringsbelopp enligt schablonmetoden ska exponeringsbeloppet för en post utan för balansräkningen som tas upp i bilaga I vara lika av värdet på denna post i stället för det exponerings värde som anges i artikel 111.1. b)Institut som beräknar riskvägda exponeringsbelopp enligt internmetoden ska beräkna exponeringsbeloppet för de pos ter som tas upp i artikel 166.8–166.10 med konverterings faktorn i stället för de konverteringsfaktorer eller procentandelar som anges i nämnda punkter. Vid beräkningen av exponeringens fullständigt justerade värde (E*) ska instituten ta hänsyn till både volatilitet och sä kerhetens riskreducerande effekter enligt följande: Eä ¼ max f0;– CVAMg ai = värdet av en godtagbar post i förhållande till säkerhetens totala värde, och Hi = den volatilitetsjustering som är tillämplig för den godtag bara posten i. Schabloniserade volatilitetsjusteringar enligt den fullständiga metoden för finansiella säkerheter I tabellerna 1–4 i denna punkt anges de volatilitetsjuste ringar som instituten ska tillämpa enligt metoden för schablo niserade volatilitetsjusteringar, under förutsättning att omvär dering sker . L 176/142 Europeiska unionens officiella tidning värdepapper som givits ut av enheter som värdepapper som givits ut av enheter som avses i artikel 197.1 b avses i artikel 197.1 c och d kriterierna i artikel 197.1 h period (i %) period (i %) period (i %) period (i %) period (i %) period (i %) period (i %) period (i %) period (i %) > 1 5 år > 1 5 år > 1 5 år värdepapper som givits ut av enheter som avses i värdepapper som givits ut av enheter som avses i artikel 197.1 c och d med kortfristiga artikel 197.1 b med kortfristiga kreditvärderingar kriterierna i artikel 197.1 h riod (i %) riod (i %) riod (i %) riod (i %) riod (i %) riod (i %) riod (i %) riod (i %) riod (i %) Övriga slag av säkerheter och exponeringar (i %) (i %) (i %) Aktier eller konvertibla obligationer som ingår i ett centralt Övriga aktier eller konvertibla obligationer som är noterade på Europeiska unionens officiella tidning L 176/143 avvecklingsperiod (i %) avvecklingsperiod (i %) avvecklingsperiod (i %) Beräkningen av volatilitetsjusteringar i enlighet med punkt 1 ska uppfylla följande villkor: a)För utlåning mot säkerhet ska avvecklingsperioden vara . Om de tillgångar i vilka fonden har investerat inte är kända för institutet, ska volatilitetsjusteringen vara den högsta volatilitets justering som skulle gälla för alla de tillgångar i vilka fonden har rätt att investera. När det gäller räntebärande värdepapper utan kreditvär dering som givits ut av institut och som uppfyller kriterierna för godtagbarhet enligt artikel 197.4, ska volatilitetsjustering arna vara desamma som för värdepapper som givits ut av in stitut eller företag med en extern kreditutvärdering som fast ställts motsvara kreditkvalitetssteg 2 eller 3. Egna estimat av volatilitetsjusteringar enligt den fullständiga metoden för finansiella säkerheter b)För repor, utom i den utsträckning som sådana transaktioner avser överföring av råvaror eller garanterade rättigheter av seende äganderätt till råvaror, och värdepapperslån ska av vecklingsperioden vara . c)För övriga kapitalmarknadsrelaterade transaktioner ska av vecklingsperioden vara . Om ett institut har en transaktion eller nettningsmängd som uppfyller kriterierna i artikel 285.2, 285.3 och 285.4, ska kor taste innehavsperiod anpassas till den marginalriskperiod som skulle vara tillämplig enligt nämnda punkter. I tabellerna 1–4 i punkt 1 och i punkterna 4–6 ska det kreditkvalitetssteg till vilket en kreditvärdering för det räntebä rande värdepapperet är knutet vara det kreditkvalitetssteg på kreditkvalitetsskalan som har fastställt för kreditvär deringen enligt kapitel 2. Vid fastställandet av det kreditkvalitetssteg till vilket en kredit värdering för det räntebärande papperet är knutet enligt första stycket ska även artikel 197.7 tillämpas. 4.När det gäller ej godtagbara värdepapper eller råvaror som lånats ut eller sålts inom ramen för repor eller värdepapperslån eller råvarulån, ska volatilitetsjusteringen vara densamma som för aktier som inte ingår i ett centralt index och är noterade på en erkänd börs. 5.När det gäller godtagbara andelar i fonder, ska volatilitets justeringen vara den vägda genomsnittliga volatilitetsjustering som skulle gälla med hänsyn till transaktionens avvecklings period enligt punkt 2 för de tillgångar i vilka fonden har in vesterat. De behöriga myndigheterna ska tillåta institut som upp fyller kraven i punkterna 2 och 3 att använda egna volatilitets estimat för att beräkna de volatilitetsjusteringar som ska till lämpas på säkerheter och exponeringar. Ett institut som fått tillstånd att använda egna volatilitetsestimat ska inte återgå till en annan metod, såvida inte institutet kan styrka att det finns goda skäl och de behöriga myndigheterna ger sitt tillstånd. När det gäller räntebärande värdepapper som av ett kreditvär deringsinstitut har fått en kreditutvärdering motsvarande "in vestment grade" eller bättre, får instituten göra en volatilitets estimat för varje värdepapperskategori. När det gäller räntebärande värdepapper som av ett kreditvär deringsinstitut har fått en kreditutvärdering som är lägre än "investment grade" och övriga godtagbara säkerheter, ska insti tuten beräkna volatilitetsjusteringarna för varje enskild post. Institut som använder metoden för egna estimat ska estimera säkerhetens volatilitet eller valutaobalansen utan att beakta eventuella korrelationer mellan den osäkrade exponeringen, sä kerheten eller valutakurserna. När det gäller att fastställa relevanta kategorier, ska instituten beakta kategorin av värdepappersutgivare, extern kreditklassifi cering av värdepappren samt deras återstående löptid och mo difierade duration. Volatilitetsestimaten ska vara representativa för de värdepapper som institutet har tagit upp i en kategori. Beräkningen av volatilitetsjusteringar ska uppfylla följande kriterier: a)Instituten ska grunda beräkningen på ett 99-procentigt ensi digt konfidensintervall. L 176/144 Europeiska unionens officiella tidning b)Instituten ska grunda beräkningen på följande avvecklings perioder: i)för utlåning mot säkerhet. ii)för repor, utom i den utsträckning som sådana transaktioner avser överföring av råvaror eller garanterade rättigheter avseende äganderätt till råvaror och värdepapperslån. iii)för övriga kapitalmarknadstransaktioner. c)Instituten får använda volatilitetsjusteringar som beräknats med kortare eller längre avvecklingsperioder som ökas eller minskas i enlighet med den avvecklingsperiod som anges i led b för transaktionen i fråga genom att använda följande formel för kvadratroten ur tidsperioden: HM ¼ HN · TM TN f)Instituten ska minst en gång uppdatera dataunderlagen och beräkna volatilitetsjusteringarna. De ska även göra en ny bedömning av dataunderlagen varje gång marknadspriserna är föremål för betydande förändringar. Estimeringen av volatilitetsjusteringarna ska uppfylla samt liga följande kvalitativa kriterier: a)Ett institut ska använda volatilitetsestimaten i den dagliga riskhanteringsprocessen, även avseende institutets interna ex poneringslimiter. b)Om den avvecklingsperiod som institutet använder i sin dagliga riskhantering är längre än den period som anges i detta avsnitt för transaktionstypen i fråga, ska institutet öka volatilitetsjusteringarna i enlighet med den formel för kva dratroten ur tidsperioden som anges i punkt 2 c. c)Institutet ska ha inrättat processer för att övervaka och säker ställa efterlevnaden av dokumenterade riktlinjer och kontrol ler för hur systemet för estimering av volatilitetsjusteringar fungerar och för integrering av dessa estimeringar i riskhan teringsprocessen. TM = den relevanta avvecklingsperioden, HM = volatilitetsjusteringen baserad på avvecklingsperioden TM, och HN = volatilitetsjusteringen baserad på avvecklingsperioden TN. d)Instituten ska beakta att tillgångar med lägre kreditkvalitet har dålig likviditet. De ska justera avvecklingsperioden uppåt om det råder osäkerhet om säkerhetens likviditet. De ska även ta reda på om det finns historiska data som kan leda till att den potentiella volatiliteten undervärderas. Sådana fall ska hanteras med hjälp av ett stresscenario. e)Den historiska observationsperiod som instituten använder för beräkning av volatilitetsjusteringar ska vara . När det gäller institut som använder ett viktningssystem eller andra metoder för den historiska observationsperioden ska den faktiska observationsperioden vara . De be höriga myndigheterna får även kräva att ett institut beräknar sina volatilitetsjusteringar med en kortare observationsperiod, om de behöriga myndigheterna bedömer att detta är moti verat av en betydande ökning i prisvolatiliteten. d)En oberoende översyn av institutets system för estimering av volatilitetsjusteringar ska ske regelbundet inom ramen för institutets interna revisionsprocess. En översyn av det över gripande systemet för estimering av volatilitetsjusteringar och för integrering av dessa i institutets riskhanteringsprocess ska ske minst en gång . Denna översyn ska omfatta minst följande: i)Integrering av estimerade volatilitetsjusteringar i den dag liga riskhanteringen. ii)Validering av betydande förändringar i processen för es timering av volatilitetsjusteringar. iii)Kontroll av konsekvens, aktualitet och tillförlitlighet när det gäller de datakällor som ligger till grund för systemet för estimering av volatilitetsjusteringar, däribland datakäl lornas oberoende. iv)Riktighet och lämplighet vad gäller antagandena om vo latilitet. Europeiska unionens officiella tidning L 176/145 Ökning av volatilitetsjusteringar enligt den fullständiga metoden för finansiella säkerheter I artikel 224 anges de volatilitetsjusteringar som ett institut ska tillämpa när dagliga omvärderingar görs. Likaledes ska ett insti tut som i enlighet med artikel 225 använder sina egna estimat av volatilitetsjusteringar först och främst beräkna dessa på grundval av daglig omvärdering. Om omvärdering inte sker lika ofta som ska institutet tillämpa större volatilitets justeringar. Instituten ska beräkna dessa genom att öka de dag liga omvärderingarna av volatilitetsjusteringarna med hjälp av följande formel för kvadratroten ur tidsperioden: H ¼ HM · NR þ TTM – 1 H = den tillämpliga volatilitetsjusteringen, HM = volatilitetsjusteringen om det förekommer daglig omvär dering, NR = det faktiska antalet bankdagar mellan omvärderingarna, och TM = avvecklingsperioden för transaktionstypen i fråga. Villkor för tillämpning av volatilitetsjustering enligt den fullständiga metoden för finansiella säkerheter 1.I fråga om repor och värdepapperslån där ett institut till lämpar metoden med schabloniserade volatilitetsjusteringar en ligt artikel 224 eller metoden för egna estimat enligt artikel 225 och där villkoren i punkt 2 a–h är uppfyllda får institutet till lämpa en volatilitetsjustering på , i stället för de volatilitets justeringar som beräknats enligt artiklarna 224–226. Institut som använder den metod med interna modeller som anges i artikel 221 får inte tillämpa den behandling som fastställs i denna artikel. 2.Institut får tillämpa volatilitetsjustering om samtliga följande villkor är uppfyllda: a)Både exponeringen och säkerheten ska vara kontanter eller räntebärande värdepapper som givits ut av nationella regeringar eller centralbanker enligt artikel 197.1 b och som är berättigade till riskvikt enligt kapitel 2. b)Både exponeringen och säkerheten ska vara noterade i samma valuta. c)Transaktionens löptid är högst eller både expone ringen och säkerheten är föremål för daglig marknadsvär dering eller omprövning av marginalsäkerhet. d)Tiden mellan det senaste fastställandet av marknadsvärdet före motpartens underlåtenhet att ompröva marginalsäkerhe ten och avvecklingen av säkerheten får inte vara längre än . e)Transaktionen ska avvecklas inom ett beprövat avvecklings system för detta slag av transaktioner. f)Den dokumentation som avser avtalet eller transaktionen ska vara standarddokument för repor eller värdepapperslån i de berörda värdepapperen. g)Transaktionen ska regleras genom dokumentation där det anges att transaktionen kan sägas upp om mot parten inte lyckas uppfylla en förpliktelse att tillhandahålla kontanter eller värdepapper eller tillhandahålla marginal eller fallerar på annat sätt. h)De behöriga myndigheterna ska betrakta motparten som en central marknadsaktör. De centrala marknadsaktörer som avses i punkt 2 h ska innefatta följande enheter: a)De enheter som nämns i artikel 197.1 b mot vilka expone ringar åsätts riskvikt enligt kapitel 2. b)Institut. c)Övriga finansiella företag i den mening som avses i artikel 13 led 25 b och d i direktiv /138/EG mot vilka expone ringar åsätts riskvikt enligt schablonmetoden eller som, när det gäller institut som beräknar riskvägda exponerings belopp och förväntade förlustbelopp enligt internmetoden, inte har tilldelats någon kreditvärdering av ett erkänt kredit värderingsinstitut och är internt klassificerade av institutet.