prop · H003164 · 2013-06-19 00:00:00 — Regeringens bedömning: SVT och SR bör fortsätta att fördjupa, ut- veckla och vidga sitt kulturutbud. Kvaliteten i den verksamhet som är knuten till Berwaldhallen, och bör stärkas. Kommitténs bedömning överensstämmer i huvudsak med rege- Kommittén pekar på att det finns anledning att överväga för- tydliganden i SR:s uppdrag avseende den verksamhet som är knuten till Berwaldhallen, och . Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser, bl.a. dramatiska högskola, , , Copyswede, KLYS och Svensk Scenkonst, instämmer i bedömningen. SVT vill att kulturuppdraget formuleras utan en riktningsangivelse om ytterligare förstärkning, och lyfter, liksom SR, fram frågan om ökade förbund, , Copyswede och KLYS betonar att program- företagen också har ett kulturpolitiskt ansvar som uppdragsgivare. Stiftelsen betonar högt ställda krav på kvalitet i allt det som produceras och sänds. förbundet och Film&TV-Producenterna lyfter fram dramaproduktionen för barn och unga. Föreningen och Kungl. betonar det konstmusikaliska området. SR anför att verksamheten som är knuten till Berwaldhallen främst är konserthusverksamhet som därmed inte kan regleras i sändnings- tillståndet, utan i fall det finns behov av reglering i anslagsvillkoren. 2012/13:164 Föreningen , Svensk Scenkonst och Kungl. välkomnar skrivningar om denna verksamhet i sändningstillstånden. Skälen för regeringens bedömning: Radio och tv i allmänhetens tjänst är en betydelsefull källa för spridning av kultur och bildning till alla i oavsett bakgrund. Programföretagen är centrala som kulturbärare och förmedlare av landets historia och kulturarv. Inför nu- varande tillståndsperiod beslutade att SR och SVT skulle fort- sätta att fördjupa, utveckla och vidga sitt kulturutbud (prop. 2008/09:195, bet. 2009/10:KrU3, rskr. 2009/10:61). Ekonomiska förutsättningar för detta gavs bl.a. genom att medelstilldelningen till programföretagen ökade i tillståndsperioden. Därutöver har SR tilldelats särskilda medel om för att bibehålla kvaliteten i verksamheten som är knuten till Berwaldhallen, och . tilldelades programföretagen extra medel om sammanlagt i syfte att öka tillgängliggörandet av arkiven, vilka innehåller ett rikt kulturarv bestående av radio- och tv-sändningar från flera decennier (prop. 2011/12:1, utg.omr. 17, bet. 2011/12:KrU1, rskr. 2011/12:74), se vidare avsnitt 7.6. Kommittén har kartlagt vad som har gjorts med anledning av riks- dagens beslut om ett utvidgat kulturutbud och kommit fram till att beslutet hos både SR och SVT har bidragit till såväl en breddning av kulturbegreppet som en integrering av kulturrelaterat innehåll i flera olika typer av programkategorier. Detta har fått den positiva effekten att utbudet kan nå större målgrupper, som det kan bli svårare att följa upp hur utbudet utvecklas. Frågor om redovisning och uppföljning behandlas närmare i avsnitt 11.1. Regeringen anser att SR och SVT även under nästa tillståndsperiod bör fortsätta att fördjupa, utveckla och vidga sitt kulturutbud. Den riktnings- angivelse som ligger i detta är enligt regeringens mening en viktig markering av att kulturansvaret är en central del av uppdraget i allmän- hetens tjänst. Med ett rikt kulturutbud kan programföretagen bidra till att stödja enskilda människor att växa och utvecklas till självständiga, kreativa och aktiva individer i samhällslivet. Genom att sända före- ställningar, konserter och andra kulturhändelser har SR och SVT också en stor betydelse för tillgängligheten till exempelvis nationalscenernas och andra institutioners repertoar. Liksom under nuvarande tillstånds- period bör UR:s primära uppgift vara att bedriva programverksamhet inom utbildningsområdet. Regeringen ser dock positivt på att UR tar ett ansvar på kulturområdet genom att en stor andel av företagets program är kulturrelaterade. Några remissinstanser har framfört att kulturverksamheten inom SR och SVT bör bedrivas på en hög konstnärlig nivå och att produktionerna ska hålla en hög kvalitet. Regeringen instämmer i att dessa ambitioner bör vara vägledande, och anser att det inte bör föras in några mer detaljerade bestämmelser i sändningstillstånden om särskilda konst- former. Som bl.a. påpekar har programföretagen ett kulturpolitiskt ansvar som arbetsgivare och uppdragsgivare för fristående kulturskapare. SR ansvarar för Berwaldhallen, och Prop. 2012/13:164 . Dessa institutioner är av stor betydelse för SR:s och SVT:s kulturuppdrag och även ur ett nationellt kulturpolitiskt perspektiv. Det är därför angeläget att kvaliteten i verksamheten stärks ytterligare och att SR:s uppdrag rörande dessa institutioner förtydligas i relevanta delar. I avsnitt 8.2 föreslår regeringen att det särskilda tillskottet till verksam- heten ökar och förs in i den ordinarie medelstilldelningen. Som SR på- pekar bör förtydligandena föras in i anslagsvillkoren och inte i sändningstillståndet, eftersom verksamheten utgör konserthusverksamhet snarare än programverksamhet. 6.4.2Det nordiska samarbetet behöver inte stärkas ytterligare Regeringens bedömning: Det finns inte behov av att ytterligare stärka programföretagens uppdrag med avseende på det nordiska samarbetet. Kommitténs bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: SR, SVT och UR instämmer i eller har inget att invända mot bedömningen. dramatiska högskola, och folkminnen, Föreningen , Copyswede, KLYS och Föreningen instämmer inte i bedömningen utan anser att det nordiska sam- arbetet bör öka, t.ex. på tv-området och musikområdet. språk och folkminnen anser att möjligheterna att utveckla en samnordisk kulturkanal bör utredas vidare. anser att det är angeläget att undanröja de hinder som alltjämt finns för att nordiska allmän-tv-kanaler ska bli tillgängliga i alla svenska distributionsnät. Skälen för regeringens bedömning: Som framgår ovan ska SR och SVT som en del av kulturuppdraget sända program om och från de nordiska grannländerna i syfte att stärka den nordiska kultur- En central del i det nordiska samarbetet är SVT:s och UR:s engagemang i Nordvision enligt kommittén den mest betydelse- fulla och omfattande källan till nordiska tv-program. bl.a. programutbyte och samproduktioner av program. antalet samproduktioner minskat, medan programutbytet har ökat. radiosidan är inte samarbetet lika utvecklat. nordiska länderna gör att det sällan sänds program från andra nordiska länder i radio. SR har emellertid ett journalistiskt och publicistiskt samarbete med programföretagen i övriga nordiska länder. exempel är SR Sameradio som har ett omfattande samarbete med norska och finska sameradion. Även SVT har genom nyhetsprogrammet Ođđasat ett gränsöverskridande samarbete riktat till den samiska Regeringen bedömer sammantaget, i likhet med bl.a. SVT och UR, att programföretagens uppdrag när det gäller nordiskt samarbete inte I detta ligger också att regeringen inte förordar en etablering av en samnordisk tv-kanal enligt tidigare Insatser för att öka spridningen av och tillgängligheten 2012/13:164 till nordisk kultur är lovvärda, men bör utformas på annat sätt. Inom har exempelvis en diskussion aktualiserats om rättighetsproblematiken kring spridningen av tv-program inom . har också beslutat om en förstudie avseende etablering av en filmportal med nordiskt producerad kort- och dokumentärfilm. Den följer dessa frågor noga. Regeringens bedömning: SVT ska även under nästa tillståndsperiod bidra till utvecklingen av svensk filmproduktion, oavsett om film- politiken genomförs via ett filmavtal eller på annat sätt. Kommitténs bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: , , SVT och UR in- stämmer i bedömningen. Stiftelsen betonar vikten av att SVT är generöst, aktivt och kompetent i sin roll för svensk film. och Film&TV-Producenterna anser att SVT:s ekonomiska insatser i film- produktioner enligt filmavtalet inte ska likställas med privatkapital, och att bolaget inte ska konkurrera om det publikrelaterade stödet. Bland andra , Copyswede och KLYS instämmer inte i bedömningen. Enligt instanserna bör det införas krav på en fylligare och tydligare redovisning av hur SVT uppfyller sitt filmuppdrag. Skälen för regeringens bedömning: SVT ska som en del av kultur- uppdraget i sändningstillståndet bidra till utvecklingen av svensk film- produktion. Regeringen konstaterar, liksom kommittén, att företaget är en central aktör när det gäller svensk film och uppfyller detta villkor på flera sätt, genom att bevaka, skapa och tillgängliggöra film. Den svenska filmpolitiken genomförs i stora delar genom filmavtalet. SVT tar genom sitt deltagande i det avtal som har tecknats för perioden 20132015 ett stort ansvar för utvecklingen av svensk filmproduktion. Företaget bör fortsätta att ta detta ansvar under den kommande tillstånds- perioden, oavsett om filmpolitiken efter 2015 genomförs via ett filmavtal eller på annat sätt. Villkoret i SVT:s sändningstillstånd avseende filmuppdraget bör inte ändras . Enligt regeringens bedömning är det inte lämpligt att förstärka eller på annat sätt detaljreglera SVT:s uppdrag inför de förhandlingar om ett nytt filmavtal som troligen kommer att äga rum under nästa tillståndsperiod. I samband med dessa förhandlingar kommer frågor kring SVT:s roll och ekonomiska insatser sannolikt att aktuali- seras. SVT:s engagemang för svensk filmproduktion bör redovisas tydligt i public service-redovisningarna och, i de delar som rör filmavtalet, till Stiftelsen . Om ett nytt filmavtal inte träffas för tiden förutsätter regeringen att SVT redovisar sitt engagemang för svensk filmproduktion i public service-redovisningarna. Frågor kring redovisning behandlas närmare i avsnitt 11.1. Hur innehållet når publiken Var programutbudet ska göras tillgängligt Regeringens bedömning: Utöver de tillståndspliktiga sändningarna bör programföretagen själva bedöma var programutbudet ska göras tillgängligt baserat på publikens efterfrågan, publikens tillgång till och användning av olika distributionsformer samt publikens tillgång till utrustning för att tillgodogöra sig utbudet. kompletterande verksamheten ska kunna tas emot av allmänheten i utan villkor om särskild betalning. Kommitténs bedömning överensstämmer i huvudsak med Kommittén bedömer att programföretagen bör tillhandahålla sina program och tjänster på internet i öppna lösningar utan annan kostnad utöver erlagd radio- och tv-avgift. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser, bl.a. , SR, SVT, UR, och instämmer i bedömningen att det bör vara upp till programföretagen att avgöra var programutbudet ska , Ung Media och ElektronikBranschen understryker betydelsen av distributionen på Handisam och betonar vikten av att programföretagen använder ny teknik, bl.a. för att ge personer med funktionsnedsättning nya möjligheter att ta del av utbudet. SVT påpekar att den verksamhet som andra aktörer bedriver med att vidaresända SVT:s programtjänster inte kan anses utgöra del av SVT:s SVT anser vidare att rätten att bedöma var utbudet ska göras tillgängligt också måste omfatta rätten att bedöma på vilka villkor programutbudet ska tillhandahållas i förhållande till olika distributörer, och att det fortsatt bör vara SVT:s ansvar att komma överens med olika externa aktörer om hur de ska få tillgång till SVT:s innehåll. anser att utvecklingen av nya public service-tjänster bör vara teknikneutral. () anser att det bör tydliggöras att SVT:s uppdrag är konkurrensneutralt när det gäller val mellan olika distributions- plattformar, och att SVT måste tillgängliggöra sitt programutbud till alla som har tv-mottagare. SVT stå för kostnaderna för denna distribution, t.ex. när det gäller Enligt MTG bör det innehåll som SVT distribuerar via SVT Play även distribueras via operatörernas on demand-tjänster och erbjudas till leverantörer av tv-tjänster via internet. I princip samtliga remissinstanser som har yttrat sig instämmer i bedömningen att program och tjänster på internet ska tillhandahållas i öppna lösningar och utan annan kostnad utöver erlagd radio- och tv- Enligt SR, Copyswede och KLYS bör bedömningen inte utesluta att innehållet också kan erbjudas genom speciallösningar som Facebook och Spotify, även om det kräver betalning av publiken. skola anser att problematiken kring att distribuera innehåll via kommersiella aktörer behöver diskuteras mer. 2012/13:164 betonar att distributionsvägar som kan skada trovärdigheten för public service ska undvikas. anser inte att internet kan likställas med marknätet eftersom programmen inte kan göras tillgängligt via internet utan mellanhänder och utan villkor om särskild betalning. Skälen för regeringens bedömning Inga nya skyldigheter att tillgängliggöra utbudet I avsnitt 5.4 gör regeringen bedömningen att programföretagens kärn- verksamhet även i fortsättningen ska vara att producera och sända radio- och tv-program till allmänheten. Denna bedömning gäller oavsett på vilka distributionsplattformar programmen görs tillgängliga. I denna mening är uppdraget teknikneutralt och inriktat på att sändningarna ska göras tillgängliga på de plattformar som publiken använder. Med denna utgångspunkt är det regeringens uppfattning att programföretagen utöver de tillståndspliktiga sändningarna själva bör bedöma var programutbudet, dvs. kärnverksamheten, ska tillgängliggöras baserat på publikens efter- frågan, publikens tillgång till och användning av olika distributions- former samt publikens tillgång till utrustning för att tillgodogöra sig utbudet. I detta ligger att vara försiktig med oprövad teknik och att beakta att alla inte har tillgång till all teknik. Det bör också göras en avvägning av kostnaderna i förhållande till nyttan för allmänheten. Av resonemanget följer att regeringen inte anser att det bör införas några nya skyldigheter för , SVT och UR att tillgängliggöra sitt programutbud på särskilda distributions- plattformar. Det bör i stället vara upp till programföretagen att, utifrån de förutsättningar som ges i sändningstillstånd och anslagsvillkor, komma överens med nätoperatörer och andra aktörer om hur programutbudet ska distribueras. Mot bakgrund av att radio- och tv-program efterfrågas i stor utsträckning på andra plattformar än de traditionella vill regeringen emellertid betona vikten av att programföretagen fortsatt deltar i utvecklingen när det gäller produktions- och distributionsteknik och har en öppen inställning till nya möjligheter att tillgängliggöra utbudet. Detta kan inte minst ge personer med funktionsnedsättning nya möjligheter att ta del av utbudet (se avsnitt 7.5.1). Utbudet ska kunna tas emot utan villkor om särskild betalning Enligt SR:s anslagsvillkor ska företagets sändningar kunna tas emot av allmänheten utan villkor om särskild betalning utöver erlagd radio- och tv-avgift. För SVT och UR gäller motsvarande bestämmelse för de sändningar som är riktade till , medan de sändningar som görs tillgängliga utanför ska bära sina egna kostnader. Den avgörande principen är att kärnverksamheten och den kompletterande verksamheten finansieras med radio- och tv-avgiftsmedel och därför bör kunna tas emot av publiken, oavsett vilken distributionsplattform den väljer, utan villkor om särskild betalning. En logisk följd av detta resonemang är att även de delar av kärnverksamheten och den kompletterande verksamheten som tillhandahålls på internet görs tillgängliga i öppna lösningar och utan annan kostnad än erlagd radio- och tv-avgift. Som kommittén för fram är det nödvändigt att användarna står för Prop. 2012/13:164 kostnaden för internetabonnemang och datatrafik för att kunna ta emot programmen och tjänsterna. Detta är rimligt eftersom internet- abonnemangen inte specifikt är kopplade till mottagandet av innehåll från programföretagen, utan något användaren behöver för att få tillgång till de tjänster som finns på internet. Däremot ska publiken som huvud- regel inte behöva betala extra kostnader för särskilda tjänster eller abonnemang för att nå kärnverksamheten och den kompletterande verk- samheten inom SR, SVT och UR. Detta hindrar dock inte, enligt regeringens uppfattning, att programföretagen, utöver de öppna och kostnadsfria tjänsterna, också tillhandahåller sitt utbud via special- lösningar som kan kräva abonnemang eller betalning, t.ex. Spotify, Youtube eller andra beställtjänster, om det ökar tillgängligheten till utbudet. Vid valet av kommersiella eller andra distributionsvägar bör programföretagen emellertid, som och framhåller, försäkra sig om att den höga trovärdigheten för radio och tv i allmänhetens tjänst inte skadas, vilket bl.a. inbegriper att programföretagen inte får sända reklam. I avsnitt 7.3 lämnas närmare bedömningar om tv-sändningar i tråd, bl.a. när det gäller frågan om rättighetsersättningar. Regeringens bedömning: Marknätet kommer även under nästa tillståndsperiod att utgöra en central distributionsplattform för tv-sänd- ningar från SVT och UR. Det nuvarande täckningskravet för SVT:s och UR:s tv-sändningar i marknätet är fortfarande relevant i förhållande till företagens uppdrag att sända programtjänster till hela landet och dessutom viktigt ur beredskapssynpunkt. Det innebär att av den fast bosatta befolkningen ska kunna ta emot sändningarna. SVT bör tills vidare ha rätt att sända fyra standard-tv-kanaler i mark- nätet. Den närmare omfattningen av SVT:s hd-tv-sändningar får avgöras vid kommande tillståndsgivning. Kommitténs bedömning överensstämmer i huvudsak med regeringens. Kommittén bedömer att SVT fortsatt bör ha rätt att sända två programtjänster med hd-tv-kvalitet. Myndigheten för radio och tv:s bedömning överensstämmer med regeringens. Marknätets betydelse och krav på täckning SR, SVT, UR, , Branschkansliet och ElektronikBranschen instämmer i kommitténs bedömning att marknätet under nästa tillstånds- period kommer att utgöra en central distributionsplattform för SVT och UR. Flera remissinstanser, t.ex. ett stort antal länsstyrelser, framhåller 2012/13:164 programföretagens roll inte minst under höjd beredskap och vid svåra påfrestningar på samhället i fred. Flera remissinstanser, bl.a. , , , , , IT & Telekomföretagen, Fastighetsägarna , och , instämmer i myndighetens bedömning att det nuvarande täckningskravet är relevant i förhållande till företagens upp- drag att sända programtjänster till hela landet. instämmer i huvudsak i bedömningen, men föreslår att SVT:s täcknings- krav i marknätet sänks till inför tillståndsperioden 20142019. Verket anser vidare att det skulle gynna konkurrensen om kravet på SVT att använda marknätet slopades . SVT framhåller att en sänkning av SVT:s täckningskrav i marknätet inte bara skulle påverka enskilda hushåll med egen mottagning utan även kabelanslutna hushåll, eftersom kabelnät främst tar emot och vidaresänder signaler från marknätet. Flera remissinstanser, bl.a. och , anser att en översyn av frågor om bl.a. täckningskrav, driftsäkerhets- och beredskapskrav och spektrumanvändning bör göras i god tid före den tillståndsperiod som inleds 2020. SR, SVT och UR anser att SVT:s rätt att sända fyra programtjänster bör gälla såväl standard-tv- som hd-tv-sändningar. SVT vill vidare ha rätt att successivt ersätta dagens standard-tv-sändningar med hd-tv-sändningar och ser det därför som önskvärt att rätten att sända uttrycks just som en rätt och inte som en skyldighet. anser att SVT ska sända fyra programkanaler i standard-tv och minst två i hd-tv under tillstånds- Därutöver ska SVT ges rätt att inleda sändningar av ytterligare SVT bör vidare ges rätt att själva besluta när sändningar av de två hd-tv-kanalerna ska inledas och när sändningarna i standard-tv ska ersättas med hd-tv. Programföretag bör inte, enligt , tilldelas ett särskilt angivet sändningsutrymme i form av t.ex. en egen multiplex (mux). ElektronikBranschen anser att public service bör vara ledande i den tekniska utvecklingen och därför tillåtas och uppmuntras att sända i nya tv-format som Ultra HD, 3d-TV Skälen för regeringens bedömning Reglering i nuvarande sändningstillstånd har mot bakgrund av propositionen Utveckling för oberoende och kvalitet Radio och TV i allmänhetens tjänst 20102013 (prop. 2008/09:195) beslutat att SVT ska ha fortsatt rätt att använda all till- gänglig överföringskapacitet i en frekvenskanal (multiplex) och där sända så många programtjänster som den tillgängliga överförings- kapaciteten medger (bet. 2009/10:KrU3, rskr. 2009/10:61). procent av den fast bosatta befolkningen ska, enligt riksdagsbeslutet, kunna ta emot sändningarna. Vidare har beslutats att om SVT vill sända ytterligare permanenta programtjänster i marknätet, och det tilldelade utrymmet inte är tillräckligt för detta, får tillstånd sökas hos regeringen. Regeringen beslutade om tillstånd för SVT att sända rikstäckande television (dnr Ku2009/2313/MFI). Tillståndet inne- bär en rätt att sända televisionsprogram i hela landet samt att tillsammans med UR sända televisionsprogram , att därvid använda all tillgänglig överföringskapacitet i en frekvenskanal samt att sända så många samtidiga programtjänster som den tillgängliga överförings- kapaciteten medger. Att sända rikstäckande program innebär en rätt att dela upp sändningen i regionala sändningar. SVT ska enligt tillståndet sända SVT1 och SVT2 samt ytterligare två programtjänster till hela landet. Att sända till hela landet innebär att av den fast bosatta befolkningen ska kunna ta emot sändningarna. SVT ska sända regionala nyhetsprogram. Regeringen beslutade om kompletterande tillstånd för SVT (dnr Ku2010/412/MFI). Tillståndet innebär en rätt att sända televisionsprogram i hela landet och att tillsammans med UR sända SVT1 och SVT2 i högupplöst kvalitet (hd-tv-kvalitet) och att därvid utnyttja ytterligare överföringskapacitet. Tillståndet innebär en skyldighet att sända SVT1 och SVT2 i hd-tv-kvalitet. Programtjänsterna ska kunna tas emot i de områden som tillgänglig nätinfrastruktur och frekvensresurser för det aktuella sändarnätet medger. SVT ska sända regionala nyhetsprogram under förutsättning att regional nedbrytning av sändningen är tekniskt möjlig och kan ske till en rimlig kostnad. UR har vid ovan nämnda datum meddelats tillstånd respektive kompletterande tillstånd med rätt respektive skyldighet att sända tv- program med utnyttjande av SVT:s sändningsutrymme, enligt överenskommelse som träffas mellan bolagen (dnr Ku2009/2314/MFI och Ku2010/412/MFI). SVT och UR ska enligt sändningstillstånden utforma sändningarna på sådant sätt att de inte endast kan tas emot av en begränsad del av allmän- heten i sändningsområdet. Företagen ska använda digital utsändnings- teknik för marksändningar. SVT och UR får även distribuera programmen på andra sätt så att de blir möjliga att ta emot i hela landet. Den tekniska kvaliteten på sändningarna ska vara hög. Företagen ska upprätthålla en hög säkerhet för produktion och distribution. Sändningarna ska ske med så god säkerhet att eventuella sändnings- avbrott blir så korta som möjligt. SVT och UR ska ställa höga krav på de leverantörer som anlitas för programinsamling och distribution av egen- sändningar. Samtliga tillstånd för SVT och UR gäller t.o.m. . Marknätets betydelse och krav på täckning Marknätet består av ett stamnät med 54 större sändarstationer, som till- sammans med ca 100 mindre sändarstationer täcker av befolkningen. Utöver detta finns 419 mindre sändarstationer genom vilka SVT täcker ytterligare av befolkningen. Detta innebär sammantaget en befolkningstäckning på för SVT:s sändningar. Distribution via marknätet är stabil och säker ur beredskapssynpunkt och väl lämpad för att sända regionala program. även lättillgängliga för hushållen, bl.a. genom att de kan tas emot i hela landet, även i glesbygd, med relativt billig och enkel mottagnings- utrustning. Sändningar av radio och tv i allmänhetens tjänst sker okrypterat och utan krav på abonnemang. Dessa förhållanden medför att marknätet ofta används som mottagningsform i olika fritidsboenden. Programföretagen använder fler distributionsplattformar för tv- sändningar.