prop · H1031d17 · 2013-09-18 00:00:00 — Arbetsförmedlingens undersökning Uppdrag om krav på arbetssökande vid öppen arbetslöshet och deltagande i program (dnr A2013/1139/A) visar att personer som deltar i garantiprogram som ger rätt till aktivitetsstöd och öppet arbetslösa som har rätt till arbetslöshetsersättning, är mer aktiva än andra dvs. söker fler jobb , lägger ner fler timmar på jobbsökande och har fler kontakter med Arbetsförmedlingen . Dessutom är Arbetsförmedlingen mer aktiv för dessa grupper vad gäller exempelvis jobbförslag dvs. anvisning och platsförslag. I förberedande program och i utbildningsprogram är aktiviteten generellt sett lägre. Personer som ej uppbär arbetslöshetsersättning eller aktivitetsstöd har en lägre sökaktivitet och färre kontakter med Arbetsförmedlingen. Dessa individer får också färre jobbförslag jämfört med de individer som uppbär arbetslöshetsersättning eller aktivitetsstöd. IAF har redovisat en uppföljning av rapporten om återkallande av anvisning till arbetsmarknadspolitiska program. IAF:s uppföljning avser första halvåren 2010, 2011 och 2012 och visar att andelen återkallande anvisningar av totalt antal upphörda anvisningar har ökat från 2012. Störst ökning har skett inom jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar, där andelen uppgick till . anger Arbetsförmedlingen i en rapport att andelen återkallanden i jobb- och utvecklingsgarantin minskat från 2012 om antalet återkallande sätts i relation till antalet personer som deltagit i programmet under respektive helår. För jobbgarantin för ungdomar minskade andelen från 2012. Olika mått ger med andra ord delvis olika bild av utvecklingen. En anvisning till ett arbetsmarknadspolitiskt program kan upphöra av flera skäl, t.ex. för att personen har fått jobb eller fullföljt programmet. Om den arbetslösa inte följer kraven för deltagande kan anvisningen även återkallas. Även i de fall ett nytt arbetsvillkor uppfyllts, och individen är berättigad till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen, ska anvisningen återkallas. I den mån andelen återkallade anvisningar ökar kan detta indikera en stärkt kontrollfunktion hos Arbetsförmedlingen, eller att en större andel av programdeltagarna bryter mot kraven. Flera faktorer komplicerar dock tolkningen, bl.a. att även ett nytt arbetsvillkor ska leda till återkallande. Ett nytt arbetsvillkor var också enligt IAF den klart vanligaste orsaken till återkallande av anvisning inom jobb- och utvecklingsgarantin. IAF:s granskning visar vidare att Arbetsförmedlingen har vidtagit åtgärder för att förbättra rutinerna sedan förra granskningen. IAF har även i granskningen uppmärksammat behovet av ytterligare åtgärder för att förbättra handläggningen och tillämpningen av regler och rutiner. Det är viktigt att Arbetsförmedlingen har förtroende och legitimitet bland arbetsgivare och arbetssökande för att kunna bidra till att förbättra matchningen. Ett ökat förtroende bör leda till att fler arbetsgivare vänder sig till Arbetsförmedlingen för att få stöd i sin rekryteringsprocess samt att fler arbetssökande väljer att ta del av myndighetens service. Många i den ökande gruppen av arbetssökande som står långt från arbetsmarknaden saknar egna kontaktnät och har sämre chanser att hitta arbete genom informella kontakter. För dessa är det särskilt viktigt att skapa ingångar på arbetsmarknaden. Hur matchningsarbetet fungerar framgår bl.a. av hur arbetsgivarna uppfattar Arbetsförmedlingens hantering av lediga platser och om de fått lämpliga sökande. Av de arbetsgivare som anmält en ledig plats var nöjda med hanteringen och angav att de fått tillräckligt med lämpliga sökande för att kunna anställa, vilket är i nivå . lingens ökade fokus på arbetsgivarkontakter avspeglas i att antalet arbetsgivarkontakter och antalet överenskommelser med arbetsgivare har ökat markant . I sitt arbete med nationella kunder gjorde Arbetsförmedlingen överenskommelser med ett tjugotal företag och branscher. Arbetsförmedlingens egna undersökningar visar att förtroendet har legat på ungefär samma nivå . av de arbetssökande och 33–av arbetsgivarna uppger att de har stort eller ganska stort förtroende för myndigheten. En stor andel – uppåt en tredjedel av respondenterna – anger dock att de varken har stort eller litet förtroende för Arbetsförmedlingen. Även undersökningar genomförda av Svenskt kvalitetsetsindex och TNS pekar på att förtroendet för Arbetsförmedlingen är lågt. Enligt Arbetsförmedlingens egna undersökningar är den främsta anledningen till att arbetssökande inte har förtroende för Arbetsförmedlingen att de upplever att myndigheten inte har något stöd eller hjälp att erbjuda. Bland arbetsgivare är den främsta orsaken att Arbetsförmedlingen brister i servicen. Arbetsförmedlingen har i många frågor stort behov av att samverka med arbetsmarknadens parter och med kommuner för att kunna genomföra sitt uppdrag. En enkätundersökning genomförd av Kommuner och Landsting visade att samtliga 230 kommuner som svarade samarbetar med Arbetsförmedlingen. Kommunerna ger gott betyg åt hur samarbetet fungerar. Med kompletterande aktörer avses de företag som på uppdrag av Arbetsförmedlingen tillhandahåller arbetssökanden en kompletterande arbetsförmedlingstjänst. Arbetsförmedlingen har det yttersta ansvaret för alla tjänster som tillhandahålls enskilda arbetssökande, oavsett om de levereras av myndigheten eller av kompletterande aktörer. De olika kompletterande tjänsterna är konstruerade för att svara mot olika individuella behov. De flesta kompletterande aktörerna lämnar stöd till personer inom jobb- och utvecklingsgarantin samt jobbgarantin för ungdomar. Närmare hälften av kostnaderna för kompletterande aktörer kan hänföras till de två garantierna. Därutöver genomför de kompletterande aktörerna huvud- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 sakligen rehabiliterande insatser, jobbcoachning och insatser för nyanlända. har Arbetsförmedlingen samarbetat med totalt ca 800 leverantörer, varav de tio största stod för mer än hälften av verksamhetens kostnader. Totalt levererades kompletterande arbetsförmedlingstjänster till ca 121 000 arbetssökande. användes ca 1 000 leverantörer som gav tjänster till 138 000 arbetssökande. Arbetsförmedlingen har system och rutiner för kontroll av kompletterande aktörer och för hantering av klagomål. Att dessa kontrollsystem har visat sig ha brister pekar på att uppföljningen av de kompletterande aktörerna måste förbättras. Enkätundersökningar bland dem som har tagit del av jobbcoachning, en av de tjänster som kompletterande aktörer tillhandahåller, visar att de arbetssökande generellt är nöjda. I undersökningen som genomfördes svarade att de var nöjda eller mycket nöjda med bemötandet och ansåg att coachen hade rätt kompetens för att hjälpa dem. utvärdering (IFAU) publicerade en rapport om jobbcoachningstjänsterna för arbetslösa (IFAU 2012:24). IFAU fann inga stora skillnader i effekter för deltagare hos kompletterande aktörer respektive hos Arbetsförmedlingens tidigare insats personlig jobbcoach. Rapporten visar dock att deltagare hos kompletterande aktörer söker fler arbeten och är mest nöjda med den service de får. Regeringen bedömer att Arbetsförmedlingens verksamhet har lett till att sökaktiviteten bland arbetssökande har ökat och Arbetsförmedlingen har utvecklat sina arbetsgivarkontakter. Detta är positivt. Regeringen ser också positivt på att Arbetsförmedlingen vidtar åtgärder till följd av granskningarna av återkallande av anvisningar till arbetsmarknadspolitiska program och arbetar aktivt för att säkra rutinerna och handläggningen av dessa ärenden, då det är viktigt att anvisningar återkallas när det finns skäl för detta. Regeringen gör bedömningen att det finns fortsatt förbättringspotential vad avser Arbetsförmedlingens bidrag till att skapa en väl fungerande arbetsmarknad. Det gäller bl.a. att 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 genomföra tidiga insatser för personer som löper störst risk att fastna i långvarig arbetslöshet och att hantera det ökande antalet personer med svag förankring på arbetsmarknaden. Vidare måste myndigheten förbättra uppföljningen av de kompletterande aktörerna och använda dessa bättre för att ge ett mer effektivt stöd till arbetssökande. Regeringens konstaterar att det nya arbetssättet inte har implementerats fullt ut i verksamheten, exempelvis krävs åtgärder för att se till att de arbetssökande som har störst behov av tidiga insatser får sådana. Att enbart har fått en insats är inte acceptabelt. Det krävs ett intensifierat arbete av Arbetsförmedlingen för att fler ska få insatser inom rimlig tid. Även i fråga om den ökade uppföljningen av arbetssökandet finns det en tydlig förbättringspotential hos Arbetsförmedlingen, t.ex. avseende hur ofta en arbetssökande träffar en arbetsförmedlare. Situationen med brister i kontrollen och uppföljningen av de kompletterande aktörerna är inte heller acceptabel. Ett led i arbetet med att stärka kvaliteten i de tjänster som upphandlats enligt lagen om valfrihetssystem är införandet av ett ratingsystem som ska ge den arbetssökande information om vilka leverantörer som har visat sig framgångsrika. Regeringen bedömer att höjda krav på de kompletterande aktörerna är ett viktigt led i arbetet för att höja kvaliteten i stödet till arbetssökande och därmed öka möjligheterna för dessa att komma i arbete. Arbetsförmedlingens programinsatser kan översiktligt beskrivas genom antalet deltagare i de olika programmen samt utfallet i form av arbetsmarknadsstatus efter programmets slut. Denna översiktliga redovisning framgår av de två nedanstående tabellerna. Tabell 4.2 Årsgenomsnitt av antalet kvarstående deltagare i konjunkturberoende program i Förberedande eller orienterande utbildning Aktiviteter inom vägledning och platsför- Fördjupad kartläggning och vägledning Källa: Arbetsförmedlingen. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 4.3 Andelen i arbete eller utbildning efter avslutat program Aktiviteter inom vägledning och platsför Fördjupad kartläggning och vägledning Projekt med arbetsmarknadspolitisk inriktning Anm: 16–, andelen 2011 är baserad på dem som lämnat program –och motsvarande . Källa: Arbetsförmedlingen. Tabell 4.3 ger en överblick över resultatet av de arbetsmarknadspolitiska programmen i form av hur stor andel av deltagarna som efter avslutat program har ett arbete eller deltar i en utbildning. Jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar utgör så kallade paraplyprogram där deltagare deltar i olika program. Resultaten för garantierna ingår därför även i övriga program om de anordnats inom ramen för garantierna. Det bör noteras att utfall inte alltid är samma sak som programmets effekt eftersom resultatet påverkas av andra faktorer såsom t.ex. arbetsmarknadsläget och målgruppen för programmen. Vidare är vissa av programmen ofta individuellt anpassade och av förberedande karaktär där arbetssökande efter avslutat program går vidare till andra insatser såsom t.ex. är fallet med förberedande utbildning. Dessa program har normalt en lägre övergång till arbete, men syftar till att deltagarna successivt ökar sina möjligheter att få ett arbete eller en utbildning. Det motsatta gäller för exempelvis start av näringsverksamhet där det mycket goda resultatet huvudsakligen kan förklaras av att deltagare står förhållandevis nära arbetsmarknaden redan innan anvisningen till programmet. Det kan noteras att det redan låga resultatet för arbetsmarknadsutbildning ytterligare har försämrats som volymen ökat . Könsfördelningen inom arbetsmarknadsutbildningen är fortfarande ojämn. Kvinnorna utgör av deltagarna och männen . naden har dock minskat genom att utbildningar till traditionellt kvinnodominerade yrken ökat. En närmare redovisning för vissa av programmen finns i de avsnitt som följer. IFAU har i rapporten – en utvärdering och en jämförelse med arbetsmarknadsutbildning (IFAU 2013:4) skattat effekter av arbetspraktik för dem som gick in i programmet . IFAU fann att den genomsnittliga förväntade tiden till arbete för de arbetslösa minskade med när man följde upp den arbetssökande från programstart. Deltagandet medförde också höjda framtida arbetsinkomster och minskad andel med försörjningsstöd. Stöd till start av näringsverksamhet är det program där störst andel är i arbete eller utbildning efter avslutad insats, merparten är sysselsatta i sitt företag. Flera studier indikerar att insatsen stöd till start av näringsverksamhet ökar sannolikheten att den som erhåller stödet befinner sig i sysselsättning (se t.ex. IFAU 1999:5, Arbetsförmedlingen Ura 2000:4, RiR 2008:24, RiR 2012:26 och Arbetsförmedlingen 2013:1). granskning (RiR 2012:26) jämför utfall av stöd till start av näringsverksamhet mellan inrikes och utrikes födda deltagare . Enligt denna studie har stödet positiva effekter på sysselsättningen, om än något mindre för utrikes födda. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Regeringen anser att den negativa utvecklingen inom arbetsmarknadsutbildning måste brytas och resultatet förbättras. Andelen till arbete efter avslutad arbetsmarknadsutbildning borde vara högre givet syftet med insatsen. Regeringen anser att det är positivt att könsfördelningen inom arbetsmarknadsutbildning har blivit jämnare. Regeringen bedömer att stöd till start av näringsverksamhet har positiva effekter, även om erfarenheten visar att det kan vara förenat med undanträngningseffekter och konkurrenssnedvridning. Det finns en risk att nya företag med stöd till start av näringsverksamhet tar marknadsandelar från företag utan detta stöd. Detta ska beaktas vid anvisning till stödet genom att stödet prioriteras till personer som står långt från arbetsmarknaden och bedöms ha goda förutsättningar att driva näringsverksamhet med tillfredsställande lönsamhet och som genom verksamheten kan få en varaktig sysselsättning. Jobb- och utvecklingsgarantin riktar sig till dem som varit borta från arbetsmarknaden och är det arbetsmarknadspolitiska program som har flest deltagare. Antalet har fortsatt att öka och uppgick till i genomsnitt 95 000 personer , varav 31 000 personer befann sig i sysselsättningsfasen. Könsfördelningen bland det totala antalet deltagare var jämn. Antalet deltagare i fas ett och två är ungefär detsamma som . Till skillnad från har ökningen endast skett i sysselsättningsfasen. Vidare har det skett en avmattning av ökningstakten i sysselsättningsfasen. Jobb- och utvecklingsgarantin stod för av det genomsnittliga antalet deltagare i samtliga program med aktivitetsstöd. Bland deltagarna är personer med funktionsnedsättning och äldre överrepresenterade. Antalet ungdomar fortsätter att öka och uppgick i fas ett och två men fortfarande bara till en procent i sysselsättningsfasen. De arbetsplatsförlagda aktiviteterna, t.ex. arbetspraktik, arbetsträning och arbetsmarknadsutbildning, fortsätter att öka i fas ett och två och har gått om jobbsökaraktiviteter med coachning som den vanligaste aktiviteten. Andelen i arbetsplatsförlagd aktivitet uppgick till , vilket innebär en kraftig ökning jämfört . Arbetsförmedlingens interna målsättning är att ska delta i en arbetsplatsförlagd aktivitet. Utvecklingen är positiv eftersom denna typ av aktivitet har en tydligare anknytning till arbetsmarknaden. Fler deltagare i fas ett och två deltar också i aktiviteter. Antalet deltagare i fas ett och två utan registrerad aktivitet har minskat med nästan 5 000 mellan . Antalet timanställningar har ökat bland deltagarna i programmet. visar resultatet i form av övergångar till arbete eller utbildning, som andel av det genomsnittliga antalet som kvarstår i programmet, en minskning från år . I sysselsättningsfasen har det däremot skett en ökning från år , även om övergångarna fortsatt är på en låg nivå. Andelen i fas ett och två som är i utbildning eller arbete efter att programmet avslutats har minskat något och uppgår till 2012 jämfört 2011. Sysselsättningsfasen visar samma resultat som föregående år, (dnr. A2013/3002). Könsfördelningen när det gäller utflöde och övergång till arbete och utbildning uppvisar endast marginella skillnader mellan könen. IFAU har i en studie undersökt jobb- och utvecklingsgarantin (IFAU 2013:12). Diagram 4.9 Andel inskrivna vid AF upp efter start av jobb- och utvecklingsgarantin. Samtliga deltagare 2007–2011 Källa: IFAU. Av figur 4.9 framgår andel inskrivna vid Arbetsförmedlingen 24 månader efter att man påbörjat insatsen. Det framgår att unga ofta lämnar medan situationen för funktionsnedsatta är mer bekymmersam. Kvinnor går också vidare i något högre utsträckning än män. En större andel är nöjda med programmet. Av Arbetsförmedlingens telefonintervjuer med deltagarna framgår att av deltagarna i faserna ett och två upplevde att de var mycket eller ganska nöjda med programmet, jämfört . Ytterligare var varken nöjda eller missnöjda. I sysselsättningsfasen var helt eller delvis nöjda med sin sysselsättningsplats, jämfört . saknade av deltagarna i sysselsättningsfasen en sysselsättningsplats, varav deltog i arbetsmarknadsutbildning. Aktiviteterna i faserna ett och två i jobb- och utvecklingsgarantin ska täcka av deltagarnas arbetsutbud. Resterande tid ska ägnas åt eget jobbsökande. Att säkerställa kvaliteten och aktivitetsnivån har varit en utmaning för Arbetsförmedlingen eftersom antalet deltagare har ökat kontinuerligt. För att möta den kraftiga volymökningen har betydande resurser tillförts Arbetsförmedlingen, bl.a. för att uppnå en högre handläggartäthet. IFAU har genomfört en enkätundersökning (IFAU 2013:12) av hur Arbetsförmedlingens kontakter med arbetssökande upplevs. Aktivitetsnivån i jobb- och utvecklingsgarantins fas ett och fas två var , en väsentlig ökning från de som rapporterades . Av deltagarna hade kontakt med sin coach eller förmedlare . har kontakterna med de arbetssökande ökat. Antalet kontakter i fas ett och två uppgick till 1,1 stycken vilket är en ökning från 0,7 . För sysselsättningsfasen har motsvarande ökning skett till 0,8 kontakter från 0,4 föregående år. För ungdomar i sysselsättningsfasen har kontakterna ökat till 2012 från 2011. Ett viktigt verktyg för att få arbetsgivare att anställa personer som har varit utan arbete är det särskilda anställningsstödet inom jobb- och utvecklingsgarantin. Antalet anställningar med sådant anställningsstöd uppgick till 4 400 i genomsnitt, jämfört med 4 000 föregående år. Andelen kvinnor uppgick till . Det förstärkta särskilda anställningsstödet har ökat kraftigt och utgjorde ca 1 800 av det genomsnittliga antalet anställningar med särskilt anställnings- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 De arbetsgivarkategorier som anställde flest personer med särskilt anställningsstöd var enskilda företag, med en andel på , och kommuner, . Andelen som efter avslutat stöd fått ett arbete uppgick , varav fick ett nystartsjobb. Skillnaderna mellan kvinnor och män i detta avseende är små. hade närmare hälften fått ett arbete med eller utan stöd. Andelen övergångar ligger på ungefär samma nivå som föregående år. avsatte regeringen för programinsatser i sysselsättningsfasen. Antalet personer som deltog i en arbetsmarknadsutbildning uppgick till drygt 1 000 personer jämfört med drygt 630 . Andelen som hade ett arbete efter avslutad arbetsmarknadsutbildning i sysselsättningsfasen uppgick . Det kan jämföras för arbetsmarknadsutbildning generellt. Antalet deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin har ökat, vilket har försvårat möjligheterna att nå de ursprungliga intentionerna för garantins aktivitetsnivå. Till följd av resursförstärkningen har Arbetsförmedlingen gjort stora rekryteringar och genomfört omfattande personalutbildningar. Förstärkningen har bl.a. inneburit färre antal sökande per handläggare, viss ökad kontakt med de arbetssökande och färre deltagare utan aktivitet. Detta har lett till ökad nöjdhet och en tydlig ökning av andelen i arbetsplatsförlagda aktiviteter. Fler deltagare har också ett arbete vid sidan av deltagande i programmet. Arbetsförmedlingens sökandeundersökning visar dock på en marginell ökning på en procentenhet av aktivitetsnivån jämfört med . Aktivitetsnivån och deltagarnas nöjdhet i fas ett och två är fortfarande för låg. Det är viktigt att Arbetsförmedlingen använder effektiva metoder för att nå en hög aktivitetsnivå. Fler deltagare bör få möjlighet att delta i en arbetsplatsförlagd aktivitet och kontakten med de arbetssökande bör öka. Den ökning som har skett av de arbetsplatsförlagda aktiviteterna är viktig för kvaliteten i programmet och bör öka ytterligare. Regeringen välkomnar Arbetsförmedlingens högt satta målsättning för de arbetsplatsförlagda aktiviteterna och följer detta arbete noga. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Aktivitetsnivån och nöjdheten bland deltagare som har en sysselsättningsplats är hög. Nivån på andelen deltagare som inte har en sysselsättningsplats kan till viss del förklaras med att beslutslängderna har kortats och att kraven på sysselsättningsplatserna har ökat. Fler deltar också i andra insatser, främst i arbetsmarknadsutbildning. Andelen deltagare som inte har en sysselsättningsplats eller annan insats bör ändå minska. Eventuella möjligheter till ökat samarbete med kommunerna som anordnare av sysselsättningsplatser bör tillvaratas. Omsättningen av ungdomar i programmet är hög och andelen ungdomar i sysselsättningsfasen är mycket låg. Den positiva utvecklingen av volymerna för det förstärkta särskilda anställningsstödet innebär att regeringens satsning har fått genomslag. Regeringen bedömer att satsningen är viktig för att öka utflödet till arbete ur sysselsättningsfasen. Jobbgarantin för ungdomar och övriga insatser för unga uppgick ungdomsarbetslösheten till . Andelen arbetslösa unga män var något högre än andelen arbetslösa unga kvinnor. Drygt hälften av de arbetslösa ungdomarna är heltidsstuderande och söker arbete, t.ex. extraarbete och lov. I förhållande till andra arbetslösa utmärker sig ungdomar genom att i hög grad ha relativt korta arbetslöshetsperioder. har ett flertal arbetsmarknadspolitiska satsningar genomförts i syfte att öka ungdomars övergång från arbetslöshet till sysselsättning. Bland annat har jobbgarantin för ungdomar utvecklats och insatserna vilka man kan ta del av inom garantin har utökats. kan deltagarna inom garantin t.ex. ta del av stöd till start av näringsverksamhet, arbetslivsinriktad rehabilitering och den studiemotiverande folkhögskolesatsningen. Vidare har möjligheten att kombinera deltagande i garantin med utbildning i svenska för invandrare (sfi) eller studier inom den kommunala vuxenutbildningen möjliggjorts . Utöver de ändringar som genomförts inom ramen för jobbgarantin för ungdomar har även satsningar gjorts utanför garantin, bl.a. för att öka arbetslösa ungdomars incitament att återgå till studier. Möjligheten har ökat för ungdomar att i ett tidigt skede få ta del av förstärkta för- Vidare har arbetsgivarnas incitament för att anställa arbetslösa ungdomar stärkts genom att t.ex. kvalificeringstiden för särskilt anställningsstöd för ungdomar har kortats och arbetsgivaravgiften har sänkts. Ett bredare utbud av insatser har ökat Arbetsförmedlingens möjlighet att erbjuda insatser utifrån ungdomarnas individuella behov, vilket varit en av regeringens utgångspunkter inom arbetsmarknadspolitiken. Jobbgarantin för ungdomar är ett ramprogram för ungdomar som har fyllt 16 men inte och som har varit arbetslösa under minst tre av . hade programmet i genomsnitt 39 700 deltagare vilket var en ökning med knappt 900 deltagare i genomsnitt jämfört med . I likhet med att arbetslösheten är högre bland unga män än bland unga kvinnor utgör männen en större andel än kvinnorna av deltagarna i jobbgarantin för ungdomar. Av deltagarna i jobbgarantin för ungdomar var kvinnor och män. Närmare 109 000 unika individer deltog i programmet . Arbetsförmedlingens arbete med att förbättra kvaliteten inom jobbgarantin för ungdomar har fortsatt . Inriktningen har varit att förbättra matchningsarbetet och öka andelen som får ta del av arbetsplatsförlagda aktiviteter.