prop · H003136 · 2013-03-26 00:00:00 — Som redovisas i avsnitt 3, 4.2 och 4.3 har regeringen beslutat en stats- bidragsförordning enligt vilken skolhuvudmän kan ansöka om ett stimulansbidrag för att inrätta karriärsteg för särskilt kvalificerade lärare. Bidraget kan endast utgå för lönepåslag för lärare som uppfyller vissa i förordningen angivna villkor (förstelärare och särskilt yrkesskickliga lärare med forskarutbildning). Som nämnts i avsnitt 4.2 och 4.3 har regeringen, för det fall beslutar i enlighet med regeringens förslag i avsnitt 4.4, för avsikt att ändra benämningen särskilt yrkesskickliga lärare med forskarutbildning i statsbidragsförordningen till lektor. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.3. I paragrafen finns bestämmelser om rätt till ekonomiskt stöd för inackordering till elever i en gymnasiesärskola med offentlig huvudman. Första och andra stycket har dragits ihop till ett stycke. Vidare anges i en ny andra mening i första stycket att hemkommunens skyldighet att lämna stöd endast gäller till och med det år då eleven fyller . Ändringen innebär att bestämmelsen överensstämmer med vad som gäller för gymnasieskolan enligt 15 kap. 32 § skollagen. Vidare innebär ändringen en anpassning till vad som gäller enligt 2 kap. 3 § andra stycket studiestödslagen (1999:1395). Paragrafen behandlas i avsnitt 5. I paragrafen regleras vilka beslut av som får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. I paragrafens fjärde punkt anges att ett beslut om avslag på en lärares ansökan enligt 2 kap. 24 § skollagen att bli utnämnd till lektor får överklagas. Paragrafen ändras på så sätt att fjärde punkten utgår. Detta är en följd av att , genom upphävandet av 2 kap. 24 §, inte längre ska pröva om en lärare eller förskollärare ska utnämnas till lektor. Paragrafen behandlas i avsnitt 4.4. Av första punkten framgår att lagändringarna träder i kraft . Övergångsbestämmelsen i andra punkten innebär att ansökningar om utnämning till lektor som har inkommit till före ska handläggas enligt de regler som gällde när de gavs in, med undantag för 2 kap. 24 § tredje stycket. Av tredje punkten följer att möjligheten att överklaga ett avslagsbeslut ska fortsätta att gälla för dessa ansökningar. Bestämmelserna behandlas i avsnitt 6. Sammanfattning av promemorian Karriärvägar m.m. i fråga om lärare i skolväsendet En av de viktigaste faktorerna för elevernas studieresultat i skolan är lärarna. För att säkra en hög kvalitet på lärarna måste läraryrket göras mer attraktivt, så att eleverna får en förbättrad undervisning och därmed ökade förutsättningar att nå de nationella målen och goda resultat. Lärares kompetens och potential måste på ett bättre sätt än tas till vara och uppmuntras. I promemorian analyseras först vilka kvalifikationer en lärare bör ha för att komma i fråga dels som lektor, dels för ett nytt karriärsteg; förstelärare. Vidare övervägs om dessa kvalifikationskrav bör regleras i skollagen och om det bör vara eller huvudmännen som avgör vilka lärare som uppfyller kvalifikationskraven. Det görs bedömningen att för att en karriärstegsreform ska vara meningsfull bör karriärstegen i praktiken kopplas till en löneförhöjning. Att en lärare utses till förstelärare eller lektor får i så fall ekonomiska konsekvenser för lärarens arbetsgivare. Det bedöms därför inte som lämpligt att de villkor som en lärare bör uppfylla för att utses till förstelärare eller lektor regleras i skollagen och att en prövning av om en lärare uppfyller dessa krav görs av utan att hänsyn tas till huvudmännens budgetförutsättningar. En huvudman bör i stället själv få avgöra hur många förstelärare och lektorer det egna budgetutrymmet räcker till. Mot denna bakgrund föreslås i promemorian att det ska införas en statsbidragsförordning som ger en huvudman rätt att söka statsbidrag om denne i sin undervisning använder sig av sådana lärare som uppfyller vissa i statbidragsförordningen reglerade villkor och vars arbetsuppgifter i allt väsentligt består av undervisning och uppgifter som hör till under- visningen (förstelärare eller lektorer). Statsbidraget föreslås administreras av . Det står naturligtvis en huvudman fritt att utse fler förstelärare eller lektorer än vad statsbidraget räcker till. Det står även en huvudman fritt att, utan att ansöka om statsbidrag, utforma sin organisation med karriärsteg för lärare på ett sätt som avviker från de villkor som kommer att uppställas i statsbidragsförordningen. För att ändå i lag markera betydelsen av att lärare ges möjlighet att göra karriär utan att lämna undervisningen föreslås att det ska införas ett s.k. målsättningsstadgande i skollagen om att skolhuvudmännen ska sträva efter att inrätta karriärsteg för särskilt yrkesskickliga lärare. Det föreslås vidare att det ska införas en s.k. upplysningsbestämmelse i skollagen om möjligheten för huvudmän att söka statsbidrag för karriärstegen förstelärare och lektor. En konsekvens av förslagen är att den lagreglering som finns avseende lektorer föreslås upphävas. Syftet med förslagen är att det ska skapas så goda förutsättningar som möjligt för de bästa lärarna att göra karriär som de även fortsättningsvis i allt väsentligt ska ägna sig åt undervisning och upp- gifter som är en förutsättning för att bedriva en undervisning av god kvalitet. 2012/13:136 I syfte att öka antalet lektorer i skolan föreslås en särskild satsning för Bilaga 1 personer med examen på forskarnivå som har varit verksamma som lärare på ett universitet eller en högskola eller i skolväsendet. Förslaget innebär bl.a. en satsning på en särskild kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen. Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 2 kap. 24 § ska upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 2 kap. 24 § ska utgå, dels att 2 kap. 1, 16, 16 b och 22 §§ samt 28 kap. 3 § ska ha följande lydelse. ska efter ansökan meddela legitimation till en lärare eller förskollärare som 1.har behörighetsgivande examen, 2.med tillfredsställande resultat har genomfört en introduktions- period om minst ett läsår eller motsvarande på heltid inom under- visning som i huvudsak svarar mot examen, och 3.i övrigt är lämplig att bedriva undervisning. ska efter ansökan komplettera en lärares eller för- skollärares legitimation med ytterligare behörighet, om han eller hon med tillfredsställande resultat gått ytterligare behörighetsgrundande utbildning. Regeringen får meddela före- skrifter om undantag från första 1 Senaste lydelse 2011:189. ningen enligt 16 § första stycket 2 och 3. Varje huvudman ska sträva efter att för undervisningen anställa lärare och förskollärare som har forskarutbildning. Varje huvudman ska sträva efter att för undervisningen anställa lärare och förskollärare som har forskarutbildning. Vidare ska huvudmännen sträva efter att inrätta karriärsteg för särskilt yrkesskickliga lärare. Regeringen meddelar före- skrifter om statsbidrag till huvud- män i syfte att stimulera att dessa inrättar karriärstegen förstelärare och lektor. Beslut av får överklagas hos allmän förvalt- ningsdomstol om beslutet gäller 1.vitesföreläggande enligt 26 kap. 27 §, 2Senaste lydelse 2011:189. 3Senaste lydelse 2011:189. 4Senaste lydelse 2011:189. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 2 kap. 24 § och 28 kap. 3 § i deras lydelse enligt lagen (2011:189) om ändring i skollagen (2010:800) ska även fort- sättningsvis tillämpas på ansökningar som inkommit före . Förteckning över remissinstanserna avseende promemorian Efter remiss har yttranden över promemorian avgetts av Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Statskontoret, , Myndigheten för handikappolitisk samordning, , , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, Skolväsendets överklagande- nämnd, , , , , , Linnéuniversitetet, , i , Internationella programkontoret för utbildningsområdet, Sameskolstyrelsen, , , utvärdering, , kommun, kommun, , , kommun, , kommun, Malung-Sälens kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, , Ystads kommun, kommun, Kommuner och Landsting, Kunskapsskolan i , , , Svenskt näringsliv, , Akademikers , , , , Elevråd, samt . ingenjörer, , , , lektor i historia vid i , kommun, och har lämnat spontana yttranden. Följande remissinstanser har beretts tillfälle att yttra sig, men har förklarat sig avstå eller har inte inkommit med yttrande: ombudsmän, , (N2008:05), kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, , kommun, , , Kvarnå friskola , Mediagymnasiet , , , Företagarna, , , Elevråds Central- organisation, , , i , Sverigefinländarnas delegation, och Judiska . Sammanfattning av betänkandet Den framtida gymnasiesärskolan en likvärdig utbildning för ungdomar med utvecklingsstörning (SOU 2011:8) Ekonomiska villkor för eleven Onödiga skillnader i bidragssystemet mellan elever i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan bör undvikas. Elever i gymnasiesärskolan bör därför på lika villkor omfattas av de generella stöd som gäller för andra elever på gymnasial nivå. Behov av ekonomiskt stöd som beror på elevens funktionshinder bör betraktas skilt från det generella stödet. Förslagen i betänkandet Brist på brådska (SOU 2008:102) bör därför skyndsamt genomföras så att t.ex. den aktivitetsersättning som finns vid förlängd skolgång avvecklas samt att det förlängda barnbidraget till elever i gymnasiesärskolan ersätts med studiehjälp på samma grunder som för ungdomar utan funktionsnedsättning. Utredningen föreslår att hemkommunen ska lämna ekonom- iskt bidrag för en elev som behöver inackordering om eleven tagits emot i första hand till en utbildning i gymnasiesärskola med offentlig huvud- man, ett inackorderingsbidrag. En elev som är mottagen vid en fristående gymnasiesärskola ska ha möjlighet att ansöka om inackorderingstillägg från CSN. har en elev i gymnasiesärskolan inte möjlighet att få varken inackorderingsbidrag eller inackorderingstillägg. Vissa elever i gymnasiesärskolan som studerar på annan ort har till följd sin funktionsnedsättning kostnader för boende och resor till och från studieorten som vida överstiger det stöd som lämnas i form av inackorderingsbidrag eller inackorderingstillägg. Elevens funktionsned- sättning kan också innebära andra merkostnader i samband med studierna. Utredningen föreslår därför att det ska utredas hur ett komplet- terande bidragssystem för ungdomar inom gymnasiesärskolan kan utformas för att elever i gymnasiesärskolan ska kunna göra val av utbild- ning på likvärdiga grunder som elever i gymnasieskolan. Ett sådant system bör dock utformas generellt för elever med funktionsnedsättning. Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) 18 kap. Allmänna bestämmelser om gymnasiesärskolan 35 § Hemkommunen ska lämna ekonomiskt stöd till elever i en gymnasiesärskola med offentlig huvudman som behöver inackordering på grund av skolgången. Denna skyldighet gäller dock inte elever som har tagits emot i andra hand till ett nationellt program enligt 19 kap. 40 §. Skyldigheten gäller till och med första kalenderhalvåret det år eleven fyller . Stödet ska avse boende, fördyrat uppehälle och resor till och från hemmet. Det ska ges kontant eller på annat sätt som ska framgå av beslutet om stöd. Om stödet ges kontant, ska det lämnas med lägst 1/30 av prisbasbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring för varje hel kalendermånad som eleven bor inackorderad. Beloppet får avrundas till närmast lägre hela tiotal kronor. Förteckning över remissinstanserna avseende betänkandet Efter remiss har yttranden över betänkandet avgetts av ombudsmän, i , Förvaltningsrätten i Stock-holm, , , Myndigheten för handikappolitisk samordning, , för arbetsliv och socialvetenskap, , , , , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, , , , Myndigheten för , , , , , , universitet, , , , Kungl. i , Utredningen om en flexibel specialskola (U 2010:04), , (N 2008:05), , Arbetsförmedlingen, kommun, kommun, , kommun, , kommun, , kommun, kommun, , , , , kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , , , , , , , unga och vuxna med utvecklingsstörning, Föräldraalliansen , Lands- organisationen i , , , , , för döva, hörselskadade och språkstörda barn, , , , , , Akademikers som har överlåtit remissen till Förbundet , Byggindustrier, Kommuner och Landsting, , , , Syn- skadades , Särskolans och specialskolans , , Vuxenutbildning i samverkan samt . Följande personer, myndigheter, förbund och kommuner har lämnat spontana yttranden: och vid Hvilan utbildning, Speciallärare på gymnasiesärskolan vid Sunnerbogymnasiet, Arbetslaget vid i , Personal vid i , vid i , /Gymnasiesärskolan i , för lärarlaget vid gymnasiesärskolans Individuella program vid i , i , , 2012/13:136 , i , , Bilaga 6 kommun samt Arbetslagledarna på IV vid i Följande remissinstanser har beretts tillfälle att yttra sig, men har förklarat sig avstå eller har inte inkommit med yttrande: , , i , kommun, , , kommun, , kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, , kommun, , , kommun, , Västra , /Talknuten, , , Föreningen , , Handelns kompetensråd, Handikapp- förbunden, Hantverkarnas , , , för Ungdoms- organisationer, Lika Unika Federationen mänskliga rättigheter för personer med funktionsnedsättning, Livsmedelsföretagen, Metallgruppens Utbildningsråd, , , , , med Cochleaimplantat, och Skola, , Facket för Service och Kommunikation, , , , , , , , elevråd , Elevråds , , , och , , , Transportfackens , TransportGruppen, Unga hörselskadade, Unga synskadade samt för Hotell och Restauranger. Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 2 kap. 24 § ska upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 2 kap. 24 § ska utgå, dels att 2 kap. 1, 16, 16 b och 22 §§, 18 kap. 32 § samt 28 kap. 3 § ska ha följande lydelse. I detta kapitel finns bestämmelser om huvudmän inom skolväsendet (28 §§), ledningen av utbildningen (912 §§), elevhälsa (2528 §§), studie- och yrkesvägledning 29 och 30 §§), registerkontroll av personal (3133 §§), kompetensutveckling (34 §), och lokaler och utrustning och tillgång till skolbibliotek (35 och 36 §§). ska efter ansökan meddela legitimation till en lärare eller förskollärare som 1.har behörighetsgivande examen, 2.med tillfredsställande resultat har genomfört en introduktions-period om minst ett läsår eller motsvarande på heltid inom undervisning som i huvudsak svarar mot examen, och 3.i övrigt är lämplig att bedriva undervisning. Introduktionsperioden enligt första stycket 2 ska i stället vara en termin eller motsvarande på heltid om läraren 1.har en examen på forskarnivå eller motsvarande utländsk exa- men, och 2.har undervisat som lärare vid ett universitet, vid en högskola, inom skolväsendet eller inom mot- svarande utbildning i eller iett annat land. ska efter ansökan komplettera en lärares eller för- skollärares legitimation med ytterligare behörighet, om han eller hon med tillfredsställande resultat gått ytterligare behörighetsgrundande utbildning. 1 Senaste lydelse 2011:189. män i syfte att stimulera att dessa inrättar karriärstegen förstelärare och lektor. Hemkommunen ska lämna ekonomiskt stöd till elever i en gymnasiesärskola med offentlig huvudman som behöver inackor- dering på grund av skolgången. Denna skyldighet gäller dock inte elever som har tagits emot i andra hand till ett nationellt program enligt 19 kap. 39 §. Hemkommunen ska lämna ekonomiskt stöd till elever i en gymnasiesärskola med offentlig huvudman som behöver inackor- dering på grund av skolgången. Denna skyldighet gäller till och med första kalenderhalvåret det år eleven fyller . Skyldigheten gäller dock inte elever som har tagits emot i andra hand till ett nationellt program enligt 19 kap. 39 §. 2Senaste lydelse 2011:189. 3Senaste lydelse 2011:189. 4Senaste lydelse 2012:109. 2.avslag på en ansökan om lärar- eller förskollärarlegitimation enligt 2 kap. 16 §, 3.avslag på en ansökan om komplettering av legitimation enligt 2 kap. 16 §, eller 4.avslag på en ansökan om utnämning till lektor enligt 2 kap. 24 §. 2.avslag på en ansökan om lärar- eller förskollärarlegitimation enligt 2 kap. 16 §, eller 3.avslag på en ansökan om komplettering av legitimation enligt 2 kap. 16 §. 1.Denna lag träder i kraft . 2.De upphävda bestämmelserna i 2 kap. 24 § första, andra och fjärde styckena gäller fortfarande för ansökningar som har getts in till före ikraftträdandet. 3.Bestämmelsen i 28 kap. 3 § i sin äldre lydelse gäller fortfarande för ansökningar som har getts in till före ikraftträdandet. 5 Senaste lydelse 2011:189. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitieråden och samt justitierådet . Karriärvägar för lärare i skolväsendet m.m. Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). Förslaget har inför Lagrådet föredragits av ämnesrådet . Förslaget föranleder följande yttrande av Lagrådet: Förslaget till lag om ändring i skollagen 2 kap. 16 § Enligt paragrafens nuvarande lydelse ska meddela legitimation till en lärare eller förskollärare som uppfyller vissa krav, bl.a. att med tillfredsställande resultat ha genomfört en introduktions- period om minst ett läsår eller motsvarande inom undervisning som i huvudsak svarar mot avlagd examen. Det remitterade förslaget innebär att introduktionsperioden halveras för den som dels har en examen på forskarnivå eller motsvarande utländsk examen, dels har undervisat som lärare vid ett universitet eller en högskola, inom skolväsendet eller inom motsvarande utbildning i eller utomlands. Av det sist nämnda villkoret ska enligt författningskommentaren framgå att det krävs viss erfarenhet av undervisning för att någon ska ha rätt till legitimation redan efter en introduktionsperiod på en termin. Lagrådet konstaterar att den föreslagna bestämmelsen enligt sin ordalydelse i princip inte ställer några som helst krav på den undervisning som den sökande har bedrivit. Enligt den föreslagna lagtexten skulle sålunda någon timmes undervisning vid exempelvis en folkhögskola vara tillräcklig för att introduktionsperioden ska halveras. Om avsikten, som författningskommentaren tyder på, är att det ska krävas viss undervisningserfarenhet för rätt till legitimation redan efter en kortare introduktionsperiod, anser Lagrådet att kraven på sådan erfarenhet bör framgå av lagtexten. 2 kap. 22 § Enligt förslaget ska det i andra stycket tas in en s.k. upplysnings- bestämmelse eller kvasidelegation enligt vilken regeringen meddelar föreskrifter om viss typ av statsbidrag. Bestämmelsen har inte något materiellt innehåll och saknar således betydelse för regeringens behörighet att utfärda, eller att avstå från att utfärda, föreskrifter av det aktuella slaget. Lagrådet har på sådan grund vid åtskilliga tillfällen avstyrkt införande av upplysningsbestämmelser av liknande slag även om det också förekommit att förslag om sådana godtagits när det ansetts att en angivelse av att det finns ytterligare föreskrifter angående en viss fråga har ett särskilt upplysningsvärde. Ett skäl för Lagrådets återhållsamhet med att godta upplysnings- bestämmelser är att sådana lätt kan ge intrycket att den av beslutade bestämmelsen innebär en förpliktelse för regeringen att utfärda föreskrifter. I den föreslagna bestämmelsen förstärks detta intryck genom att det anges att föreskrifterna har ett särskilt syfte och att de också därutöver beskrivs till sitt innehåll på ett sätt som inte anknyter till lagstiftningen. Härtill kommer att bestämmelsen inte i övrigt har något sådant särskilt upplysningsvärde som har ansetts kunna motivera bestämmelser av detta slag. Lagrådet avstyrker därför att förslaget i denna del läggs till grund för lagstiftning. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , Adelsohn , , , , , , Hatt, Ek, , , Regeringen beslutar proposition 2012/13:136 Karriärvägar för lärare i skolväsendet m.m.