prop · H1031d19 · 2013-09-18 00:00:00 — påbörjade 205 personer, 18 män och 198 kvinnor, uppdragsutbildning inom jämfört med 370 personer 2011 och 167 personer 2010. Det var främst inom området Hälso- och sjukvård samt socialt arbete som uppdragsutbildning genomfördes och 11 män och 187 kvinnor deltog i sådan utbildning. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Utbildningar som bedrivs med stöd enligt förordningen (2000:521) om statligt stöd till kompletterande utbildningar ska tillgodose utbildningsbehov utanför det reguljära utbildningssystemet och finns inom skiftande områden, t.ex. Konst, , teater, musik, Hudvård, hårvård, hälsa, friskvård, miljö, Hantverk samt Flyg. Utbildningarna har en enskild huvudman, dvs. de anordnas inte av stat, kommun eller landsting. Utbildningarna är oftast avgiftsbelagda för de studerande. Staten ger olika slag av stöd beroende på hur utbildningarnas nationella värde har bedömts. Myndigheten för ansvarar bl.a. för fördelning av statsbidraget och tillsynen över utbildningarna. Antalet personer som deltog i kompletterande utbildningar var 9 700. Det är en ökning jämfört med , då omkring 9 500 personer deltog. Andelen kvinnor av de studerande var och andelen män . Kvinnor i åldersgruppen 20–var den största elevgruppen. Andelen studerande med utländsk bakgrund var . Flest studerande fanns inom Hudvård, hårvård, hälsa, friskvård, miljö med knappt 2 500 studerande (kvinnor och män), följd av Hantverk med knappt 2 000 studerande (kvinnor och män) samt Konst med drygt 1 700 studerande (kvinnor och män). Flest studerande återfanns i åldersgruppen . Flest studerande i åldersgruppen eller äldre fanns inom Hantverk. deltog studerande i sammantaget 266 olika kompletterande utbildningar, vilket är en ökning jämfört med föregående år. Utbildningarna anordnades i 43 kommuner av totalt 96 huvudmän. Av dessa utbildningar hade statligt stöd i form av samtliga tre stödformer, dvs. tillsyn, studiestöd och statsbidrag. Flest utbildningar genomfördes inom kategorin Hantverk följd av Hudvård, hårvård, hälsa, friskvård, miljö och Konst. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Totalt fullföljde 5 099 studerande varav kvinnor och män kompletterande utbildningar med slutdatum under av männen, sin utbildning. Diagram 7.4 Deltagare i kompletterande utbildningar som /13 fullföljt utbildning, per utbildningskategori och fördelat på kön Hudvård, hårvård, hälsa, friskvård, miljö , teater, musik Konst Ekonomi, kommunikation, media 0 1000 2000 3000 4000 5000 6000 Källa: Myndigheten för . Statens finansiering av de kompletterande utbildningarna uppgick till , vilket är i nivå med utbetalade statsbidrag 2011. Till detta kommer kostnader för studiestöd. Utbildningarna omfattade totalt 3 077 årselevplatser. För att motverka konjunkturnedgångens effekter 2009–2011 har Myndigheten för tillförts extra resurser för platser i riktade till . Medlen har finansierat 56 utbildningar som omfattade knappt 1 400 utbildningsplatser med start och 30 utbildningar som omfattade 500 utbildningsplatser med start . Den uppföljning som gjorts visar att i den första utbildningsomgången fick nio av tio av de examinerade ett arbete eller startade ett eget företag efter utbildningen och åtta av tio i den andra utbildningsomgången. Myndigheten för redovisade ett pilotprojekt med syfte att förbättra tillgängligheten till yrkeshögskoleutbildning för personer med funktionsnedsättning. Till de fem yrkeshögskoleutbildningarna med utökat stöd som startade antogs 20 studerande med en funktionsnedsättning vilket motsvarade av de antagna. Genom pilotprojektet har presumtiva sökande liksom olika utbildningsanordnare uppmärksammats på möjligheter till utökat stöd som kan erbjudas personer med funktionsnedsättning. Genom pilotprojektet har myndigheten även inlett ett fördjupat samarbete med Specialpedagogiska skolmyndigheten, och Myndigheten för tillgängliga medier. Inom ramen för pilotprojektet kommer ytterligare en utbildningsomgång med fem utbildningar att starta . Myndigheten för är en av de strategiska myndigheterna i arbetet med den nationella funktionshinderspolitiken. Inom ramen för denna uppgift ska myndigheten rapportera hur den uppfyller delmålen för funktionshinderspolitiken. Myndigheten konstaterar att frågor om tillgänglighet i har aktualiserats och synliggjorts men att det är för tidigt att dra några slutsatser om effekterna av dessa. Inom ramen för myndighetens arbete med att stödja en nationell struktur för validering har myndigheten drivit olika nätverk som involverat forskare, branscher och myndigheter samt representanter för arbetsmarknadens parter. Inom nätverken har strategiska frågor om validering behandlats. Trafikflygarutbildningar som tidigare ansvarade för är nu överförda till . Den första utbildningsomgången startade . Referensram för kvalifikationer för livslångt lärande och rådet antog (2008/C 111/01) en rekommendation om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (EQF). EQF är en gemensam och neutral referensram på åtta nivåer som kan fungera som ett översättningsverktyg mellan olika kvalifikationssystem och deras nivåer. Genom att medlemsländer kopplar sina nationella kvalifikationsnivåer till den europeiska referensramen ska det bli enklare för både individer och arbetsgivare att jämföra och förstå nivån på kvalifikationer som har utfärdats i olika medlemsstater. Det övergripande syftet är att främja rörlighet och livslångt lärande. Regeringen avser att införa en nationell referensram för kvalifikationer för livslångt lärande. Syftet med en sådan referensram är att underlätta jämförelser av alla nivåer på examensbaserat och övrigt kunnande nationellt och internationellt för att främja nationell och internationell rörlighet. Avsikten är att skapa en referensram som omfattar kvalifikationer baserade på såväl teoretiskt som praktiskt lärande, dvs. kvalifikationer som utfärdas t.ex. av universitet och högskolor samt av branscher och privata aktörer. Myndigheten för är nationell samordningspunkt för EQF. Myndigheten har inrättat en portal på sin webbplats med syfte att sprida information om arbetet med EQF och en nationell referensram i . har myndigheten deltagit i internationella möten främst inriktade mot hur medlemsländernas arbete med de nationella ramverken fortskrider. Myndigheten har även arrangerat och deltagit i nationella konferenser för att informera om EQF och det pågående arbetet med den nationella referensramen. På regeringens uppdrag inkom myndigheten med en översiktlig kostnadsberäkning när det gäller det förslag på modell för hur kvalifikationer ska kunna kopplas till referensramen som myndigheten tidigare redovisat och ett förtydligande av innebörden av de deskriptorer som myndigheten föreslagit för inplacering av kvalifikationerna på nivå 1–8 i referensramen (U2012/4663/GV). lämnade myndigheten ett förslag till inplacering 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 av vissa utbildningar som inte ingått i myndighetens tidigare förslag och utvecklade ett förslag på nationella kvalitetskriterier (U2012/6256/GV). Myndighetens redovisade förslag, tillsammans med tidigare avrapporteringar från myndigheten, ligger till grund för det förslag om en nationell referensram för kvalifikationer för livslångt lärande som håller på att utarbetas inom . European Credit system for Vocational Education and Training (ECVET) ECVET är ett europeiskt system för meritöverföring inom yrkesutbildning som antogs av och rådet 2009. Myndigheten för har haft i uppdrag att ansvara för genomförandet av ECVET inom sitt verksamhetsområde och har redovisat ett förslag till regeringen. Det bereds inom tillsammans med förslaget om en nationell referensram. Myndigheten för har fr.o.m. i uppdrag att ansvara för att pröva frågor om statsbidrag samt att utöva tillsyn och granska kvaliteten när det gäller kontakttolkutbildning, utbildningar av tolkar för barndomsdöva, vuxendöva, hörselskadade eller personer med dövblindhet samt teckenspråklärarutbildning. Uppdraget har tidigare hanterats av () vid . Myndigheten för ansvarar för hanteringen av statsbidrag för tolk- och teckenspråklärarutbildning. Ansvaret innebär att myndigheten ska fördela ett särskilt statsbidrag till berörda tolkutbildningar inom folkbildningen samt utöva tillsyn över de statsbidragsberättigade utbildningarna. Enligt myndigheten har överflyttningen av uppdraget genomförts utan några avbrott i tolkutbildningarna. För planering av utbildningarna håller myndigheten kontinuerliga samråd med , berörda utbildningsanordnare 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Antalet studerande i tolkutbildningarna redovisas under utgiftsområde 17 avsnitt 16.4. En väl fungerande arbetsmarknad är beroende av utbildningar som leder till sysselsättning inom branscher där efterfrågan på arbetskraft är hög. har en viktig funktion i detta avseende. Myndigheten för ska verka för att utbildningar utvecklas i nära samarbete med arbetsgivare för att utbildningarna ska ge kompetens som motsvarar behov på arbetsmarknaden. Resultaten av yrkeshögskoleutbildningarna är generellt positiva. En stor andel av de examinerade har arbete eller startar eget företag efter avslutad utbildning. Nästan hälften av de studerande får arbete hos den arbetsgivare där de deltagit i (lärande i arbete). Personer med utländsk bakgrund har dock svårare att få en anställning och är i högre grad arbetslösa än personer med svensk bakgrund. Det finns två indikatorer för att bedöma måluppfyllelsen när det gäller utbildningar. Den indikator som mäter hur väl arbetet stämmer med utbildningen har visat ett sämre utfall jämfört med indikatorn som mäter andelen i arbete efter avslutad utbildning. I jämförelse med uppföljningen 2012 har dock andelen som uppger att de har ett arbete som stämmer eller delvis stämmer med utbildningen ökat med . En bidragande orsak till denna ökning är att det i den senaste mätningen finns examinerade från utbildningsområdet Pedagogik och undervisning som i hög grad har arbete inom utbildningsområdet. Regeringen anser emellertid att det är angeläget att myndigheten skapar förutsättningar för att andelen som får ett arbete som motsvarar utbildningen ska öka. För att få mer tillförlitlig statistik över söktrycket när det gäller utbildningarna har regeringen gett myndigheten i uppdrag att förbättra statistiken avseende sökande. Tillsyn och kvalitetsgranskning är betydelsefulla verktyg som ska bidra till att utveckla kvaliteten på utbildningarna inom och säkerställa utbildningarnas status bland arbetsgivare. Myndighetens kvalitetsgranskning visar att av de 76 utbildningar som har ingått i den regelbundna tillsynen 2012 fick kritik. Resultatet visar att det är angeläget att tillsyn och kvalitetsgranskning har hög prioritet inom myndigheten för att säkra att utbildningarna generellt håller god kvalitet. Statskontoret har analyserat myndigheten och av Statskontorets analys framgår att myndigheten behöver utveckla sina analyser av arbetsmarknadens behov och sina metoder för att få arbetsgivare delaktiga i utbildningen (2012:29). Regeringen kommer att följa myndighetens utvecklingsarbete. 8 Universitet och högskolor Avsnittet om universitet och högskolor omfattar utbildning och forskning vid statliga universitet och högskolor samt utbildning och forskning vid enskilda utbildningsanordnare som har tillstånd att utfärda examen. Inom området finns anslag för universitet och högskolor, enskilda utbildningsanordnare, ersättning för klinisk utbildning och forskning samt anslag för och Universitets- och högskolerådet. Verksamhet vid redovisas under utgiftsområde 23, men för att ge en fullständig bild av högre utbildning och forskning redovisas i vissa fall uppgifter om även under utgiftsområde 16. Målet för verksamhetsområdet är att utbildning och forskning vid universitet och högskolor ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt. Uppföljning av målet sker genom att utvecklingen inom sektorn följs med hjälp av ett antal indikatorer som bedöms belysa utbildning och forskning av hög kvalitet och effektivitet. Dessa är resultatet av kvalitetsutvärderingar och beslut om tillstånd att utfärda examina, andelen disputerade lärare vid universitet och högskolor, prestationsgrad i utbildning på grundnivå och avancerad nivå, genomströmning i utbildning på forskarnivå samt vetenskaplig produktion och förmågan att attrahera externa medel för forskning. Regeringen har i enlighet med forsknings- och innovationspropositionen (prop. 2012/13:30) gett Verket för innovationssystem i uppdrag att i samråd med ett antal forskningsråd utforma metoder och kriterier för bedömning av prestation och kvalitet i universitetens och högskolornas samverkan med det omgivande samhället. Regeringen avser att återkomma i frågan om indikatorer för att följa utvecklingen av lärosätenas samverkan med det omgivande samhället och nyttiggörandet av forskningsresultat. inordnades verksamheten vid på i . Det finns därmed sammanlagt 50 universitet och högskolor samt enskilda utbildningsanordnare som ger högskoleutbildning i . Av dessa är 14 statliga universitet och 19 statliga högskolor. Därutöver finns det 17 enskilda utbildningsanordnare, varav tre har också tillstånd att utfärda examina på forskarnivå, nämligen , Stiftelsen och i . Övriga enskilda utbildningsanordnare har tillstånd att utfärda vissa examina på grundnivå och avancerad nivå medan fyra enskilda utbildningsanordnare endast har tillstånd att utfärda psykoterapeutexamen. De totala kostnaderna för verksamheten vid universitet och högskolor samt enskilda utbildningsanordnare uppgick till . De direkta statliga anslagen till dessa lärosäten uppgick till . Utöver de direkta statsanslagen finansierar staten verksamhet vid universitet och högskolor med via olika statliga myndigheter, framför allt genom forskningsråden. Sammantaget är av verksamheten vid universitet och högskolor samt enskilda utbildningsanordnare statligt finansierad. Ett nytt nationellt kvalitetssäkringssystem för högre utbildning började användas 2011. Systemet innebär att ansvarar för dels kvalitetsutvärderingar av utbildning på grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå, dels prövningar av examenstillstånd. ansvarade för kvalitetssäkring av högskoleutbildning. Detta ansvar har övergått till den nyinrättade myndigheten . kostade dåvarande arbete med kvalitetssäkring ca . Utbildning som leder till en examen på grundnivå eller avancerad nivå ska utvärderas av i fyraårscykler och avse utbildningarnas resultat. De första besluten om kvalitetsutvärdering av viss utbildning fattades av myndigheten . Därefter har ytterligare beslut fattats löpande. Fram har det fattats beslut om 912 utbildningar. Varje utbildning gavs ett omdöme på en tregradig skala. Av besluten framgår att av utbildningarna har getts det högsta omdömet, mycket hög kvalitet, vilket kommer att utgöra underlag för kvalitetsbaserad resurstilldelning till det berörda lärosätet. De utbildningar som har fått omdömet bristande kvalitet, vilket är av de granskade utbildningarna, har fått på sig att redovisa vilka åtgärder som har vidtagits. Därefter gör en förnyad granskning för att pröva om huruvida lärosätet ska få behålla examenstillståndet eller om det ska återkallas. De utbildningar som fick omdömet bristande kvalitet har kommit in med åtgärdsredovisningar. Dessa kommer att granskas av externa bedömare, och Universitetskanslersämbetetet planerar att ta ställning i frågan om återkallande av examenstillstånd . Ytterligare information om utfallet av utvärderingarna finns tillgängligt på . Tabell 8.1 Utfall i kvalitetsutvärderingar kvalitetsutvärderingar avser utbildningar som leder till en examen. Universitet och högskolor ger därutöver ett stort antal kurser som inte kan utgöra huvudämne i en examen och som därmed inte omfattas av ämbetets ordinarie utvärderingar. har därför i uppdrag att även utvärdera ett urval av dessa utbildningar för att säkerställa att de uppfyller kraven på högskoleutbildning enligt högskolelagen. granskades 22 sådana kurser på grundnivå, varav 10 inte ansågs uppfylla kraven i högskolelagen. För dessa kurser ska berörda lärosäten lämna en redogörelse till för vilka åtgärder som har vidtagits för att åtgärda bristerna. Prövning av tillstånd att utfärda examina har prövat och beslutat om betydligt färre examenstillstånd än . Att antalet ansökningar 2011 var många beror framför allt på införandet av fyra Lärosätena var därmed tvungna att ansöka om tillstånd att utfärda dessa nya examina. beslutade om 36 ansökningar om examenstillstånd . Av dessa 36 ansökningar beviljades 16. Fem ansökningar avsåg generell examen på forskarnivå inom ett ämne och av dessa beviljades tre. För att trygga lärarförsörjningen i de nationella minoritetsspråken gav regeringen i budgetpropositionen vissa lärosäten särskilda åtaganden att bygga upp och utveckla ämneslärarutbildning i de nationella minoritetsspråken. har ett särskilt åtagande för ämneslärarutbildning i finska och meänkieli. och har särskilda åtaganden i samiska respektive chib. har beviljats examenstillstånd för ämneslärarutbildning i finska som modersmål. Universitet och högskolor ansvarar för att verksamheten håller hög kvalitet såväl i utbildningen som i forskningen. Av lärosätenas årsredovisningar framgår att det på många universitet och högskolor finns riktlinjer, mål och handlingsplaner för kvalitetssäkringsarbetet och att ett stort antal insatser har gjorts . Flera lärosäten samarbetar nationellt och internationellt kring kvalitetssäkring. Ett antal universitet och högskolor har själva initierat utvärderingar av utbildningens och forskningens kvalitet samt av kvalitetsarbetet på det egna lärosätet. Flera lärosäten uppger också att de har gjort förberedelser för att öka kvaliteten i utbildningen med anledning av det nya nationella kvalitetsutvärderingssystemet av högskoleutbildning, t.ex. satsningar på handledning av självständiga arbeten. Det är en större andel kvinnor än män som studerar i högskolan. Som exempel kan nämnas att av totalt 126 000 personer som sökte till högskolestudier var 58 procent kvinnor och män. Detta mönster har funnits . Även valet av ämnesområde skiljer sig mellan kvinnor och män. Tydligast är skillnaden inom ämnesområdet vård och omsorg där av helårsstudenterna är kvinnor och är män. Inom ämnesområdet teknik var av helårsstudenterna kvinnor och män. Även när det gäller de anställda vid universitet och högskolor finns skillnader. Av de drygt 18 900 doktoranderna var kvinnor och män. Bland de utländska doktoranderna är skillnaderna desto större. Antalet utländska doktorander uppgick till ca 6 600 individer, varav var kvinnor och män. Inom flera anställningskategorier inom den forskande och undervisande personalen i högskolan finns relativt stora skillnader mellan kvinnor och män. Bland adjunkterna var kvinnor och män unde 2012. Bland lektorerna var andelen kvinnor mindre än andelen män, respektive . Bland professorerna var kvinnor och män. Inom den forskande och undervisade personalen fanns det skillnader mellan kvinnor och män i fråga om anställningsform. Bland de tillsvidareanställda var kvinnor och män. Bland de tidsbegränsat anställda var kvinnor och män. Ytterligare uppgifter om fördelningen av kvinnor och män i utbildning på grundnivå och avancerad nivå, utbildning på forskarnivå samt bland den forskande och undervisande personalen finns redovisade under respektive avsnitt. 8.2.3Utbildning på grundnivå och avancerad nivå Anslagen till universitet och högskolor för utbildning på grundnivå och avancerad nivå uppgick totalt till ca . Av dessa var avsatta för ersättning för helårsstudenter och helårsprestationer och för särskilda åtaganden. Ett särskilt åtagande är en uppgift som ett universitet eller en högskola har särskild finansiering för som inte avräknas mot lärosätets takbelopp. I det här sammanhanget är helårsstudenter och helårsprestationer avräkningsmått som baseras på antalet registrerade studenter och antalet tagna poäng. Takbeloppet utgör den maximala ersättning som ett universitet eller en högskola kan få för redovisade helårsstudenter och helårsprestationer. För de olika utbildningsområdena fastställer regeringen de ersättningsbelopp som ska tillämpas för helårsstudenter och helårsprestationer (se avsnitt 10.2 Anslag för universitet och högskolor). Om takbeloppet inte nås på grund av ett för lågt antal studenter, finns det möjlighet att spara det utrymme i takbeloppet som lärosätet inte har utnyttjat. Sparandet får dock uppgå till högst av takbeloppet. På samma sätt kan medel motsvarande fler studenter än vad som ryms inom takbeloppet ett visst år sparas till kommande år, dock högst av takbeloppet även i detta fall. var det totala utfallet ca , vilket motsvarar av takbeloppet. Två tredjedelar av lärosätena hade en överproduktion , vilket innebär fler studenter än vad som ryms inom takbeloppet (se vidare tabell 8.2 Antal helårsstudenter, takbelopp och forskningsanslag 2012). sökte totalt ca 403 000 personer till utbildningsprogram och kurser vid universitet och högskolor. Det är en ökning jämfört med . Av de sökande var kvinnor och män. Könsfördelningen bland de sökande har varit i stort sett oförändrad . Antalet sökande utan tidigare högskoleutbildning ökade jämfört med . Av de sökande utan tidigare högskoleutbildning var andelen 19- åringar . För samtliga yrkesexamensprogram fanns det i genomsnitt 1,9 behöriga förstahandssökande per antagen. Högst söktryck bland yrkesexamensprogram, med över fem behöriga sökande per plats, hade utbildningarna till psykolog, veterinär, läkare och sjukgymnast. Intresset för ingenjörsutbildningar fortsätter att öka. har antalet sökande till civilingenjörsutbildningarna ökat med och till högskoleingenjörsutbildningarna med . För lärarutbildningarna ökade antalet behöriga förstahandssökande med jämfört med . Under /12 påbörjade nästan 92 000 nya studenter svensk högskoleutbildning . Av dessa var kvinnor och män. Det var en minskning jämfört med föregående läsår. Störst var nedgången av inresande nybörjarstudenter, som minskade med 8 600 personer till sammanlagt 20 800 personer /12. Läsåret var det första efter det att studieavgifter infördes för studenter som inte är medborgare inom det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller i . Drygt hälften av samtliga högskolenybörjare var . Det är en ökning jämfört med föregående år. Ökningen är en följd av att andelen inresande studenter har minskat. De inresande nybörjarstudenterna har i genomsnitt varit äldre än de svenska nybörjarna. Mellan läsåren 2002/03 och 2011/12 ökade andelen nybörjare under från . Tabell 8.2 Antal helårsstudenter, takbelopp och forskningsanslag 2012 (tkr)2 Anm.: I tabellen redovisas inte vissa mindre enskilda utbildningsanordnare. Vid dessa lärosäten fanns ca 4 600 helårsstudenter. *Försvarshögskolan och har inga takbelopp. Anslaget till Försvarshögskolan uppgick till . 1Uppgiften finns inte könsuppdelad. 2Försvarshögskolan och de konstnärliga högskolorna ingår inte i omfördelningen av forskningsanslag. Tabell 8.3 Antal studenter i högskoleutbildning –2012 Antal registrerade studenter i grundutbildning, per hösttermin Anm: Inklusive helårsstudenter vid , i samt övriga enskilda utbildningsanordnare. * Student som är registrerad i svensk högskoleutbildning. Uppgifterna avser läsår. 2012 innebär /12. I takt med att antalet unga studenter ökar, sjunker medianåldern för högskolenybörjarna. Exkluderas de inresande studenterna är medianåldern för högskolenybörjare . Av samtliga 19-åringar var det som påbörjade högskolestudier . var den siffran . Totalt fanns drygt 310 000 helårsstudenter registrerade 2012. Antalet helårsstudenter minskade något jämfört med . Minskningen berodde på att regeringens tillfälliga satsning på 10 000 nya högskoleplatser medförde ett högre antal helårsstudenter under dessa år. ökade antalet helårsstudenter med drygt 15 000. Orsaken till att ökningen var större än den tillfälliga satsningen berodde på att nästan alla lärosäten hade sparade anslag för utbildning på grundnivå och avancerad nivå.