prop · H1031 · 2013-09-18 00:00:00 — i , GS, Industriarbetsgivarna, , , ingenjörer, , , , , , , och – att utbildningsinsatser vid korttidsarbete inte ska subventioneras av staten. Regeringens förslag: Den nya lagen om stöd vid korttidsarbete och ändringarna i semesterlagen, lagen om arbetslöshetsförsäkring, lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet och socialförsäkringsbalken träder i kraft . Promemorians förslag: Överensstämmer inte med regeringens. I promemorian, som inte innehåller några förslag till ändringar i lagen om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet och socialförsäkringsbalken, föreslås att lagändringarna ska träda i kraft den dag regeringen bestämmer. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som yttrat sig tillstyrker eller har inget att erinra mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: I promemorian föreslås att lagändringarna ska träda i kraft den dag regeringen bestämmer. Detta eftersom det då inte fanns något beslut från Europeiska kommissionen i statsstödsfrågan. Kommissionen har beslutat att stödåtgärden inte utgör ett statligt stöd. Sammantaget bör lagen om stöd vid korttidsarbete och ändringarna i semesterlagen (1977:480), lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet och lagen om ändring i socialförsäkringsbalken träda i kraft . Förslagen kräver inte några övergångsbestämmelser. Hur stora effekterna på de offentliga finanserna av stöd vid korttidsarbete blir beror på ett antal olika faktorer. Effekterna är framför allt beroende av hur många som kommer att omfattas av åtgärden, hur mycket arbetstiden förkortas och i vilken utsträckning åtgärden tillämpas. Utgångspunkten för beräkningarna är att stödet till arbetsgivaren motsvarar en tredjedel av kostnaden för arbetstidsminskningen. Förslaget om stöd vid korttidsarbete innebär att parterna kan komma överens om arbetstidsminskning enligt någon av tre nivåer på 20, 40 eller 60 procents arbetstidsminskning. Det kan antas att av deltagarna i korttidsarbete kommer att omfattas av den första nivån, av den andra nivån och av den tredje nivån. Det innebär att den genomsnittliga arbetstidsminskningen uppgår till . Hur många som kommer att omfattas av korttidsarbete beror bl.a. på konjunkturen. Den kortsiktiga effekten på sysselsättningen av förslaget om stöd vid korttidsarbete kan uppskattas till att ungefär 18 000 fler personer behåller sin sysselsättning i stället för att bli arbetslösa (se avsnitt 6.17.10.2). Mot den bakgrunden kan den offentligfinansiella effekten för förslaget om stöd vid korttidsarbete, i termer av ett försämrat finansiellt sparande, beräknas uppgå till per tolvmånadersperiod.118 Det motsvarar av BNP (). Övriga förslag bedöms medföra marginella offentligfinansiella effekter. Härtill kommer att förslaget om stöd vid korttidsarbete har ett antal indirekta effekter. En sådan är att skatteintäkterna minskar. Uppskattningsvis minskar inkomstskatteintäkterna med vid korttidsarbete jämfört med om arbetslösheten i stället ökar. Att färre arbetstagare förlorar sitt arbete beräknas minska utgifterna för arbetslöshetsersättningen med . Det beloppet är dock svårt att bedöma. Arbetsgivaravgifterna kan beräknas bli högre vid tillämpning av korttidsarbete jämfört med det fallet att korttidsarbete inte tillämpas och arbetslösheten ökar i motsvarande mån. Sammantaget kan de direkta och indirekta effekterna beräknas leda till en minskning av de offentliga intäkterna med och av de offentliga utgifterna med . Den offentliga sektorns finansiella sparande uppskattas därmed bli lägre om korttidsarbete tillämpas jämfört med det fallet att korttidsarbete inte tillämpas och arbetslösheten ökar i motsvarande mån. Effekterna av förslaget om SGI-skydd vid deltagande i korttidsarbete på utgifterna för sjukpenning och föräldrapenning beräknas till per tolvmånadersperiod. Dessa kostnader är beräknade utifrån ett antagande om att av arbetskraften, dvs. ca 116 000 individer, kan tänkas bli berörda av korttidsarbete och en sannolikhetsbedömning för att dessa individer blir sjuka och uppbär sjukpenning eller är föräldralediga och uppbär föräldrapenning. 118 Det statliga stödet för korttidsarbete ska lämnas som en kreditering till arbetsgivarens skattekonto. Tillvägagångssättet med en skattekreditering, i stället för en skattenedsättning, har valts av skattetekniska och administrativa skäl. I likhet med sjöfartsstöd och nystartsjobb ska dock korttidsarbetets anknytning till skattesystemet motivera att det redovisas på budgetens inkomstsida (se prop. 2011/12:1, volym 1 b, s. 678). Effekter för sysselsättning, arbetslöshet och BNP Stöd vid korttidsarbete bedöms påverka sysselsättning, arbetslöshet och BNP genom flera, delvis motverkande, kanaler. En första effekt inträffar redan när regeringens beslut om att stöd vid korttidsarbete ska lämnas meddelas. Genom att det skapas beredskap för att skydda befintliga arbetstillfällen i riktigt djupa lågkonjunkturer är det sannolikt att den ställning de redan sysselsatta har på arbetsmarknaden i förhållande till de arbetslösa förstärks. En sådan förändring riskerar att leda till högre lönekrav och därmed till att jämviktsarbetslösheten blir lite högre. Hur stark den effekten blir beror framför allt på hur ofta stöd vid korttidsarbete förväntas tillämpas. Om arbetsmarknadens parter räknar med att stöd vid korttidsarbete endast kommer att tillämpas i exceptionellt djupa lågkonjunkturer kan effekten på lönebildningen förväntas bli väsentligt mindre än om förväntningen är att stöd kommer att tillämpas även i mindre allvarliga konjunkturnedgångar. Andra effekter uppstår först när stöd vid korttidsarbete tillämpas. Dessa effekter kan delas upp i kortsiktiga respektive långsiktiga effekter på sysselsättning, arbetslöshet och produktionsnivå. På kort sikt leder tillämpning av korttidsarbete till att sysselsättningen blir högre och arbetslösheten lägre. Hur stora dessa kortsiktiga effekter blir beror framför allt på omfattningen av tillämpningen av korttidsarbete, vilket i sin tur bl.a. beror på de konjunkturella förhållanden som råder (se avsnitt 6.17.10.1). Nedan redovisad beräkning utgår från att i genomsnitt av de sysselsatta kommer att omfattas av korttidsarbete , dvs. i genomsnitt 116 000 personer . Det motsvarar en störning av samma art och beskaffenhet som finanskrisen. För att uppskatta nettoeffekten på sysselsättningen måste hänsyn tas till att en del av de som deltar i korttidsarbete ändå hade fått behålla sina anställningar, dvs. dödviktseffekterna måste exkluderas. Utvärderingar tyder på att korttidsarbete är behäftat med avsevärda dödviktseffekter. Det kan uppskattas att dödsviktseffekterna kommer att uppgå till . Givet ett antagande om en genomsnittlig arbetsminskning om kan den kortsiktiga effekten på sysselsättningen av förslaget om stöd vid korttidsarbete uppskattas till att ungefär 18 000 fler personer behåller sin sysselsättning i stället för att bli arbetslösa. Det kan också uttryckas som att sysselsättningen faller mindre och arbetslösheten stiger mindre i en djup lågkonjunktur än vad som annars hade varit fallet. De kortsiktiga effekterna på BNP bedöms bli försumbara eftersom införandet av korttidsarbete inte kan antas få några nämnvärda effekter på den samlade efterfrågan. Eventuellt kan efterfrågan bli högre än annars om en minskad risk för arbetslöshet leder till ett minskat försiktighetssparande bland hushållen. Effekterna på , när systemet inte längre tillämpas, är svåra att uppskatta. De erfarenheter som kan dras från andra länder är begränsade eftersom det framför allt var under finanskrisen som tillämpningen av korttidsarbete var utbredd. Det är endast och en hel konjunkturcykel har ännu inte förflutit. Några mekanismer som bedöms ge positiva respektive negativa effekter på BNP och sysselsättning kan dock ändå pekas ut. Korttidsarbete kan ge upphov till långsiktigt positiva effekter på sysselsättning och BNP om systemet leder till att kompetens varaktigt hålls kvar i företagen och långsiktigt livsdugliga företag i högre utsträckning överlever en djup lågkonjunktur än vad som annars hade varit fallet. Korttidsarbete kan även verka i motsatt riktning om det i stället verkar hämmande på arbetsmarknadens rörlighet genom att låsa in arbetskraft i företag med låg produktivitet. Det leder då till lägre sysselsättning och BNP på lång sikt. Den risken kan bedömas vara mer betydande om korttidsarbete fortfarande tillämpas när konjunkturen vänder uppåt. Det finns också en risk att korttidsarbete missgynnar de som redan är arbetslösa när lågkonjunkturen inleds. Huruvida dessa olika faktorer samverkar till långsiktigt positiva eller negativa effekter på sysselsättning och BNP är svårt att dra några generella slutsatser om. Effekter för hushållens inkomster och inkomstfördelning Vilken inverkan korttidsarbete får på hushållens inkomster och på inkomstfördelningen beror bl.a. på vilken del av ekonomin som drabbas hårdast av ett framtida efterfrågefall och i vilka sektorer korttidsarbete tillämpas. Det kan antas att det främst är tillverkningsindustrin som drabbas och att det därmed är den sektor som främst berörs av korttidsarbete. Hushållens disponibla inkomster beräknas bli marginellt lägre när ett stort antal individer går ned lite i lön i stället för att ett mindre antal individer blir arbetslösa och därmed betydligt minskar sin inkomst. Den aggregerade effekten för hushållens inkomster är uppskattad med hänsyn tagen till transfereringar vid arbetslöshet och till skatteeffekter. Beräkningarna är osäkra då de bl.a. är beroende av vilka antaganden som görs om vilka enskilda individer som kommer att beröras vid en framtida kris. Det kan vidare antas att det för vissa grupper inom tillverkningsindustrin är relativt mer gynnsamt med korttidsarbete i stället för arbetslöshet. För individer med en relativt hög inkomst påverkas inkomsterna mindre negativt vid korttidsarbete i stället för arbetslöshet jämfört med vad som blir fallet för individer med lägre inkomster. Anledningen är att taket i arbetslöshetsförsäkringen innebär att inkomstminskningen vid arbetslöshet blir högre för individer med hög inkomst. Förslaget om stöd vid korttidsarbete bedöms påverka företagen positivt. Korttidsarbete innebär att arbetsgivare i en djup lågkonjunktur när efterfrågeläget drastiskt har försämrats kan erhålla ett stöd för kostnaden för den personalstyrka som kortsiktigt är för stor i förhållande till produktionsbehovet. När efterfrågan återigen ökar efter den djupa lågkonjunkturen har företaget personal på plats och kan därför lättare öka produktionen. saknar en analys av förslagets effekter för andra branscher än industrin. Företagarna och saknar en analys av förslagets effekter för småföretagen. Stödåtgärden gäller hela landet och omfattar som utgångspunkt alla arbetsgivare. Den underlättar för arbetsgivare att behålla kompetens i mycket allvarliga konjunkturella situationer. För arbetsgivare som har likviditetsproblem kan stödåtgärden ge upphov till snabbare kostnadsanpassning än vid uppsägningar. För små företag som är beroende av att hålla kvar viss nyckelkompetens och som – till skillnad från vissa stora företag – saknar möjlighet att fördela produktionsminskningar mellan olika driftsenheter eller länder, kan det vara särskilt värdefullt med stöd vid korttidsarbete. () och () anför att förslaget medför ökad administrativ börda för företagen. Som ESV och NNR anför leder förslaget till en ökad administrativ börda för företagen, inte minst i fråga om små och medelstora företag. Den ökade administrativa bördan för företagen bedöms emellertid uppvägas av de stora fördelar som företagen får genom stödåtgärden. saknar en beloppsmässig uppskattning av administrativa kostnader och tidsåtgång för ansökningsförfarandet. Förfarandet behandlas i avsnitt 6.17.6.2–6.17.6.5. För var och en av stödmånaderna ska preliminärt stöd beräknas och ansökan om preliminärt stöd upprättas. Vid utgången av stödperioden ska arbetsgivaren först göra en avstämning, dvs. beräkna tillämpad genomsnittlig arbetstids- och löneminskning, bedöma om tillämpad genomsnittlig arbetstids- och löneminskning motsvarar en och samma av de tre nivåerna för arbetstids- och löneminskning och har stöd i avtal och göra en sammanställning. Därefter ska arbetsgivaren ge in en anmälan om avstämning. Momenten kan tidsättas till per anställd och månad. Kostnaderna för ansökningsförfarandet kan beräknas till ca per anställd och månad. Stöd vid korttidsarbete kan bidra till att fler arbetstagare får behålla jobbet i en djup lågkonjunktur genom att ett flertal arbetstagare tillfälligt går ned lite i arbetstid och lön i stället för att ett fåtal sägs upp och går miste om hela sin lön. Sammantaget bedöms deltagande i korttidsarbete ge upphov till positiva effekter för arbetstagarna vad gäller minskad arbetslöshetsrisk. Det kan antas att det för vissa grupper inom tillverkningsindustrin är relativt mer gynnsamt med korttidsarbete i stället för arbetslöshet. För individer med en relativt hög inkomst påverkas inkomsterna mindre negativt vid korttidsarbete i stället för arbetslöshet jämfört med vad som blir fallet för individer med lägre inkomster. Anledningen är att taket i arbetslöshetsförsäkringen innebär att inkomstminskningen vid arbetslöshet blir högre för individer med hög inkomst (se avsnitt 6.17.10.3). De negativa ekonomiska effekterna för arbetstagarna består främst i en tillfällig löneminskning. Ett aktivt SGI-skydd under tid med korttidsarbete enligt lagen om stöd vid korttidsarbete innebär en ökad trygghet för den enskilde som redan bär en kostnad för deltagande i korttidsarbete i form av reducerad lön. I händelse av t.ex. långvarig sjukdom kommer sjukpenningen att kunna beräknas på en SGI som har fastställts utifrån den inkomst av eget arbete som den försäkrade hade närmast före inlett korttidsarbete. Motsvarande gäller vid övriga förmåner som beräknas med hjälp av SGI. Detta gäller även vid beräkningen av livränta i de fall livränteunderlaget är detsamma som den försäkrades SGI från vilken livränta första gången ska lämnas. Omfattningen av den försäkrade individens arbetstid, och i vissa fall arbetstidens förläggning, har betydelse för vissa av socialförsäkringens förmåner. Ändras omfattningen eller förläggningen till följd av korttidsarbete kan det få effekter inom socialförsäkringarna. Arbetstidens förläggning är exempelvis av betydelse för rätten till vissa förmåner, så även vid korttidsarbete. För rätt till vissa ersättningar krävs att individen har avstått förvärvsarbete , exempelvis för tillfällig föräldrapenning. Vid korttidsarbete kommer tiden då arbetstagaren är i förvärvsarbete att minska som den arbetsbefriade tiden ökar. För de dagar då individen är helt arbetsbefriad, och således heller inte har avstått förvärvsarbete, kommer rätten till vissa förmåner inte att föreligga. Detta gäller oavsett om ett skydd av den sjukpenninggrundande inkomsten finns eller inte. Den reducerade arbetstiden vid korttidsarbete kommer att utgöra den nya normala arbetstiden en viss dag vid bedömningen av arbetsförmågans nedsättning vid sjukdom (enligt 27 kap. 46 § andra stycket socialförsäkringsbalken) i nya sjukfall. Bedömningen av arbetsförmågans nedsättning kommer då att göras i förhållande till den försäkrades arbete och den nya förkortade arbetstiden. En arbetstagare som vanligtvis arbetar och som vid korttidsarbete får sin arbetstid reducerad till kommer vid sjukdom som medför att arbetstagaren endast bedöms kunna arbeta (en tredjedel av den nya normala arbetstiden) att kunna få sjukpenning på . För sjukfall som redan pågår när korttidsarbete inleds kommer i regel bestämmelserna om SGI-skydd att träda in. Det innebär att den försäkrades SGI är skyddad mot sänkning så länge ersättningsperioden pågår. Avsikten är inte att den förkortade arbetstiden vid korttidsarbete ska påverka den ersättning som redan utbetalas så länge ersättningsperioden pågår. Den normala arbetstiden kan också ha betydelse för när föräldrapenning i lägre omfattning än hel är möjlig att betala ut. Föräldrapenningen bedöms då från hur mycket av normal arbetstid personen arbetar per dag. Oavsett omfattning beräknas föräldrapenningen per dag och inte . Den normala arbetstiden beräknas dock eller . En genomsnittsberäkning görs för hela veckan eller perioden och slås sedan ut på det antal dagar eller perioden som föräldern arbetar. En förälder som tar ut föräldrapenning på sjukpenningnivå och har en normalarbetstid på , fördelat på , behöver därför avstå förvärvsarbete om föräldern önskar vara ledig med halv föräldrapenning på sjukpenningnivå. För dagar som normalt är arbetsfria inom den bransch eller på den arbetsplats där föräldern är anställd finns en begränsning avseende uttag av föräldrapenning på sjukpenningnivå. Föräldrapenning betalas ut för högst fyra arbetsfria dagar bara om föräldern tar ut motsvarande eller högre föräldrapenning för i direkt anslutning till den arbetsfria perioden. Det innebär att en förälder som under korttidsarbete exempelvis är arbetsfri i rad även måste avstå förvärvsarbete helt i anslutning till detta för att få föräldrapenning för hela perioden. För dagar med ersättning enligt lägstanivå eller grundnivå finns inte motsvarande begränsningsregel. Med ett SGI-skydd riskerar inte den enskilde arbetstagaren att få sin SGI sänkt under tid i korttidsarbete. Den ekonomiska risken för arbetstagaren av deltagande i korttidsarbete minskar därmed. Detta förbättrar i sin tur förutsättningarna för att korttidsarbete kommer att tillämpas i de fall det bedöms nödvändigt för att bevara arbetstillfällen. Det kan antas att det i första hand är inom tillverkningsindustrin som korttidsarbete kommer att tillämpas. Fler män än kvinnor är sysselsatta i den industrin. Det innebär att det sannolikt är fler män än kvinnor som kommer att delta i korttidsarbete. vid anser att det är viktigt att ansvar för ärenden om stöd vid korttidsarbete inte påverkar verkets beskattningsverksamhet. ska administrera det statliga systemet för stöd vid korttidsarbete och se till att stödet används på föreskrivet sätt. Förslaget medför därför merkostnader för . uppskattar kostnaderna för anpassning för IT-system och andra slag av engångskostnader till . uppskattar de olika slag av kostnader som föranleds av att stöd vid korttidsarbete tillämpas under tolv kalendermånader) till . ekonomi behandlas i utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution, avsnitt 3.4. När Barometerindikatorn är mindre än 80 bör lämna en bedömning av om förutsättningarna för att regeringen ska få meddela föreskrifter om att stöd vid korttidsarbete är uppfyllda. Förslaget medför därför merkostnader för . uppskattar merkostnaderna till . ekonomi behandlas i utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, avsnitt 8.5.2. Regeringen bedömer att de administrativa konsekvenser som kan uppkomma för med anledning av förslaget om SGI-skydd vid deltagande i korttidsarbete är av begränsad omfattning. De merkostnader som kan uppkomma får hanteras inom befintliga ramar. Effekter för de allmänna förvaltningsdomstolarna beslut enligt lagen om stöd vid korttidsarbete ska kunna överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Förslaget innebär temporära ökningar av mål av nu aktuellt slag. Antalet mål kan emellertid sett över tiden förväntas bli förhållandevis begränsat. De merkostnader som de tillkommande målen medför får hanteras inom befintliga ramar. Förslaget om att månader i korttidsarbete ska vara överhoppningsbara i arbetslöshetsförsäkringen bedöms påverka arbetslöshetskassornas ekonomi i mycket liten omfattning, även om förändringen medför viss ökad administration för kassorna. De merkostnader som kan uppkomma får hanteras inom befintliga ramar. Effekter för kommuner och landsting Kommuner och Landsting (SKL) saknar en analys av förslagets effekter för kommuner och landsting. Skattebasen för kommuner och landsting är den beskattningsbara förvärvsinkomsten för fysiska personer. Förslaget kan innebära tillfälligt minskade skatteintäkter för kommuner och landsting vid tillämpning av stödåtgärden. kan stödåtgärden leda till färre uppsägningar, vilket i sin tur kan medföra minskade kostnader för försörjningsstöd för kommuner. Nettoeffekten av detta är svår att beräkna. På lång sikt kan tillämpning av stödåtgärden antas ge positiva effekter på skattebasen för kommuner och landsting. Detta eftersom stödåtgärden kan ge upphov till långsiktigt positiva effekter på sysselsättningen. Förslaget om stöd vid korttidsarbete bedöms inte påverka uppgiftsfördelningen mellan staten å ena sidan och kommuner och landsting å andra sidan. Skatt på konsumtion m.m. – energi- och miljöskatter I avsnitten 6.18–6.35 redovisas regeringens förslag och bedömningar om skatt på konsumtion m.m. i form av energi- och miljöskatter, övriga punktskatter och mervärdesskatt. 6.18Fortsatt arbete med effektivare skatter på energi-, klimat- och miljöområdet Regeringens strategiskt och långsiktigt viktiga arbete med energi-, klimat- och miljöfrågor fortsätter. Klimatförändringarna är globala och påverkar livsbetingelserna i hela världen. Grunden för ett framgångsrikt klimatarbete läggs i breda, internationella överenskommelser om minskade utsläpp av växthusgaser. För att möjliggöra en hög ambitionsnivå är det viktigt att de åtgärder som vidtas är kostnadseffektiva och långsiktiga. I det internationella arbetet verkar inom EU för att det nuvarande energiskattedirektivet119 ska ändras. En central fråga är att minimiskattenivåerna i direktivet bestäms utifrån bränslenas energiinnehåll respektive deras innehåll av fossilt kol. har lång och god erfarenhet av att använda miljöskatter och andra ekonomiska styrmedel för att kostnadseffektivt bidra till att nå klimat-, energi- och miljöpolitiska mål. Det är angeläget att fortsätta arbetet med att göra dessa styrmedel mer träffsäkra och ändamålsenliga. Att redovisa erfarenheterna internationellt är en viktig del i regeringens arbete med att uppmuntra till kraftfulla insatser globalt. Principen om att förorenaren ska betala är central och genom att iaktta denna princip kan klimatmålet nås på ett rättvist sätt och till lägsta möjliga kostnad för samhället. Regeringen har bedrivit ett omfattande arbete med att göra de nationella skatterna på klimat- och energiområdet mer träffsäkra och ändamålsenliga. 119 Rådets direktiv /96/EG av om en omstrukturering av gemenskapsramen för beskattning av energiprodukter och elektricitet (EUT L 283, 31.10.2003, s. 51, Celex 32003L0096). Dessa skatter är av central betydelse för att ska kunna nå de klimat- och energipolitiska målen på ett kostnadseffektivt sätt. En grundläggande utgångspunkt, särskilt vad gäller koldioxidskatten, har varit att minska undantagen från den generella skattenivån. beslutade om ett omfattande paket med miljöskatteförändringar som bedöms minska utsläppen av växthusgaser samt bidra till att målen för andel förnybar energi och effektivare energianvändning kan uppnås (prop. 2009/10:41, bet. 2009/10:SkU21, rskr. 2009/10:122). De ändrade reglerna träder i kraft stegvis –2015, i syfte att ge aktörerna långsiktiga förutsättningar för planering av sin verksamhet . Vid en kontrollstation 2015 ska en samlad analys och bedömning göras av den fortsatta vägen för att nå de energi- och klimatpolitiskamålen . I detta arbete har väl avvägda ekonomiska styrmedel en central roll. Den framtida hanteringen av ekonomiska styrmedel för biodrivmedel är av särskilt intresse. Regeringen presenterar i denna proposition en långsiktigt hållbar strategi för utformningen av de ekonomiska styrmedlen på biodrivmedelsområdet. Ett kvotpliktssystem föreslås införas för att säkerställa låginblandade volymer av biodrivmedel på marknaden. En omläggning föreslås av energiskatten för hållbara biodrivmedel som ingår i bensin och dieselbränsle så att den grundas på bränslets energiinnehåll.