prop · H003195 · 2013-09-12 00:00:00 — förslag om att samla omdömena i årskurs 1 och 2 under färre rubriker riskerar, enligt regeringens mening, att försämra uppföljningen av varje elevs kunskapsutveckling och information till föräldrar om behov av stöd i de ämnen som inte skulle omfattas av de mer övergripande rubrikerna i utvecklingsplanerna. Regeringen anser att det är av stor vikt att elever och föräldrar även i dessa årskurser får en tydlig signal om hur det går i samtliga ämnen i skolan, särskilt med tanke på att det enbart är det centrala innehållet för årskurs 13 i respektive ämne som utgör den mer formella kunskapsuppföljningen för elever i årskurs 12. Mot denna bakgrund anser regeringen att skyldigheten att upprätta en skriftlig individuell utvecklingsplan inte bör avskaffas helt i årskurs 15. HRF, och motsätter sig promemorians förslag att de skriftliga individuella utvecklings- planerna ska begränsas till att ges en gång per läsår. och anför bl.a. att en elev kan få sin diagnos efter skolstart och det därför kan vara otillräckligt att upprätta en skriftlig individuell utvecklingsplan en gång . Som framgått tidigare kommer dock utvecklingssamtalet även fortsättningsvis att genomföras minst en gång per termin. Vidare föreslås i avsnitt 6 att regleringen av utvecklingssamtalet ska ändras så att det tydligt framgår att utvecklingssamtalet bl.a. ska behandla de insatser som behövs för att eleven ska nå kunskapskraven och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen. Informationen till elever och föräldrar vid utvecklingssamtalet ska således motsvara den som tidigare gavs i den skriftliga individuella utvecklingsplanen. Som har anförts ovan kommer det inte heller att finnas något hinder mot att upprätta skriftliga individuella utvecklingsplaner vid fler tillfällen än av vad som är obligatoriskt. Det kommer således att finnas en möjlighet att upprätta skriftliga individuella utvecklingsplaner när det anses befogat. Sammantaget anser regeringen att promemorians förslag att minska skyldigheten att upprätta skriftliga individuella utvecklingsplaner till en gång per läsår är välavvägt. Regeringen gör bedömningen att det kan minska och förenkla lärares administrativa arbete samt frigöra tid för planering och genomförande av undervisningen som regel- verket i övrigt säkerställer uppföljningen av varje elevs kunskaps- utveckling och behov av stöd. SKL anser att utredningen inte har belyst övergången från individuella utvecklingsplaner i årskurs 15 till betyg i årskurs 6 och hur skolan ska ta om hand den information om elevens lärande som finns. I enlighet med läroplanerna för de obligatoriska skolformerna har rektorn som peda- gogisk ledare och chef för lärarna och övrig personal i skolan det över- gripande ansvaret för att verksamheten som helhet inriktas mot de nationella målen. Det innebär även att rektorn, tillsammans med lärarna, ansvarar för att se till att överföringen av information om elevernas kun- skapsutveckling inom skolan och mellan skolor fungerar tillfreds- ställande. Som nämnts har regeringen för avsikt att noga följa effekterna av reformen för att uppmärksamma om förändringen leder till att elevers behov av insatser inte tillgodoses till följd av minskade krav på dokumentation. Skriftliga individuella utvecklingsplaner ska upprättas i de högre årskurserna i grundsärskolan och specialskolan i de fall betyg inte sätts I grundsärskolan sätts betyg om en elev eller elevens vårdnadshavare begär det (11 kap. 19 § skollagen). Inom grundsärskolan finns en särskild inriktning som benämns träningsskola. Träningsskolan är avsedd för elever som inte kan tillgodogöra sig hela eller delar av utbildningen i ämnen (11 kap. 3 § skollagen). Träningsskolans kursplaner består av ämnesområden i stället för enskilda ämnen och i ämnesområdena sätts inte betyg. I promemorian föreslås att skriftliga individuella utvecklingsplaner inte ska ges i årskurs 69 i grundsärskolan i de fall betyg sätts. Om betyg inte sätts, samt i träningsskolan, ska dock läraren en gång per läsår i samband med ett utvecklingssamtal i en skriftlig individuell utvecklingsplan ge omdömen om elevens kunskapsutveckling i förhållande till kunskaps- kraven i de ämnen eller ämnesområden som eleven får undervisning i. Motsvarande föreslås gälla för elever i specialskolans årskurs 710 som följer den undervisning som gäller för grundsärskolan. tillstyrker förslaget men med förtydligandet att de skriftliga individuella utvecklingsplanerna även ska sammanfatta vilka insatser som behövs för att eleven ska nå kunskapskraven och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen. Genom ett sådant förtydligande får enligt bestämmelserna samma lydelse som för årskurs 15 i . Som redovisats tidigare är även flera andra remissinstanser tveksamma eller negativa till förslaget. , Mental hälsa, , , och De två sistnämnda organisationerna framhåller att elever i grundsärskolan och specialskolan ofta har en komplex skolsituation där det krävs en tydlig dokumentation för att säkerställa att eleven utifrån sina förutsättningar får sin rätt till utbildning tillgodosedd. Om informationen om elevens kunskapsutveckling begränsas till att endast ges muntligt anser och att det finns en risk att resurssvaga föräldrar inte kan ta del av nödvändig information. Regeringen delar uppfattning att det enbart bör finnas en modell när det gäller regleringen av den skriftliga individuella utveck- lingsplanen. Regeringen anser vidare att det är av vikt att elever som inte får betyg även i skriftlig form får omdömen om sin kunskapsutveckling och information om vilka insatser som de behöver för att utvecklas så långt som möjligt. Regeringen instämmer även i och om att elever i grundsärskolan och specialskolan ofta har en komplex skolsituation. När det gäller återkoppling i de fall betyg sätts föreslår regeringen, i avsnitt 6, en ändring i regleringen av utvecklingssamtalet som innebär att det kommer att innehålla all den information som har funnits i de skriftliga individuella utvecklingsplanerna. Regeringen vill vidare lyfta fram att även om kravet på att upprätta skriftliga individuella utvecklingsplaner tas bort i de fall betyg sätts i de högre årskurserna i grundsärskolan och specialskolan, så finns det inget hinder mot att upprätta sådana planer i de fall det anses befogat. Till skillnad från promemorians förslag föreslår regeringen samman- fattningsvis att lärarna i årskurs 69 i grundsärskolan ska upprätta skriftliga individuella utvecklingsplaner för elever i träningsskolan och för de elever som inte begär betyg en gång per läsår vid ett av utvecklingssamtalen. Utvecklingsplanerna ska innefatta såväl omdömen om kunskapsutvecklingen som en sammanfattning av de insatser som behövs för att eleven ska utvecklas så långt som möjligt. Motsvarande ska gälla för de elever i specialskolans årskurs 710 som följer den undervisning som gäller för grundsärskolan och som inte får betyg. Regeringen anser vidare, i likhet med och , att det är av stor vikt att den nya regleringen säkerställer alla elevers rätt till en likvärdig utbildning som ger eleverna förutsättningar att uppnå de nationella kunskapskraven. Som nämnts tidigare kommer regeringen därför att ge en lämplig myndighet i uppdrag att noga följa effekterna av reformen. Rektorn bör även fortsättningsvis besluta om utformningen av skriftliga individuella utvecklingsplaner Som tidigare nämnts beslutar rektorn enligt gällande bestämmelser om utformningen av de skriftliga individuella utvecklingsplanerna. Intentio- nen med detta var att det skulle möjliggöra att informationen kunde anpassas till verksamheten och eleverna vid den enskilda skolan. Omdömena i sig kunde uttryckas genom en text eller en symbol och skulle anpassas till elevernas mognad, ålder och förutsättningar. I promemorian anges att det finns en stor variation i utform- ningen av de skriftliga individuella utvecklingsplanerna. Något som varierar är omfattningen av den skriftliga information som ges i planerna. Det finns utvecklingsplaner som motsvarar åtskilliga sidor text och lärare vittnar om att elever och föräldrar inte alltid tar del av texterna. I promemorian föreslås att rektorn även fortsättningsvis är ansvarig för utformningen av de skriftliga individuella utvecklingsplanerna, vilket även , och instämmer i. betonar även betydelsen av rektorns ansvar för utformningen av den skriftliga individuella utvecklingsplanen utifrån rektorns ansvar för skolenhetens inre organisation. Även om det finns variationer i utformningen av de individuella utvecklingsplanerna anser regeringen, att det ska vara rektorn som beslutar om utformningen av utvecklingsplanerna. Enligt regeringens mening är det rektorn som bäst kan värna om elevernas olikheter, anpassa arbetet till verksamhetens lokala förhållanden och genomföra förbättringar. Flera remissinsatser instämmer i promemorians förslag om att det behövs någon form av stöd till skolorna vid utformningen av de skriftliga individuella utvecklingsplanerna. anser att det är angeläget att får i uppdrag att se över de allmänna råden och framhåller vikten av att stödmaterial utformas så att det säkerställer att den nuvarande alltför omfattande dokumentationen inte ersätts av en lika omfattande. anser att i samarbete med Skolinspektionen bör ges uppdraget att tydligt beskriva i mallform hur den skriftliga informationen bör utformas för att motsvara författningskraven. () pekar på att det i promemorian framgår att av de verksamma i skolan anser att det är oklart vad som skiljer en skriftlig individuell utvecklingsplan och ett åtgärdsprogram åt. ÖKN önskar därför att vid en översyn av de allmänna råden ägnar särskild uppmärksamhet åt frågan om skillnaden mellan sådana program och planer. har också pekat på behovet av ett förtydligande av skillnaden mellan skriftliga individuella utvecklingsplaner och åtgärdsprogram. Regeringen instämmer i att det finns ett behov av någon form av stödmaterial vid utformningen av de skriftliga individuella utvecklingsplanerna i syfte att förenkla och minska lärarnas administrativa arbete. Regeringen har därför gett i uppdrag att ta fram blanketter och stöd som kan användas i arbetet med den skriftliga individuella utvecklingsplanen (U2013/4201/S). Uppdraget ska vara slutfört . I uppdraget ingår även en revidering av de allmänna råden om bl.a. den skriftliga individuella utvecklingsplanen utifrån de ändringar som har föreslagits i promemorian. Uppdraget ska vara slutfört i anslutning till att de föreslagna bestämmelserna träder i kraft under förutsättning att fattar beslut i enlighet med regeringens förslag. De blanketter och det stöd som har fått i uppdrag att ta fram samt allmänna råd utgör en generell rekommendation. Rektorn har möjlighet att anpassa informationen i en skriftlig individuell utvecklingsplan efter lokala förutsättningar och elevers olika behov. Enligt regeringens mening kommer förslaget om att rektorn fortsatt har ansvaret för utformningen av de skriftliga individuella utvecklingsplaner- na tillsammans med det stöd som mallar och annat stöd- material kan ge samt revideringen av de allmänna råden att bidra till en mer ändamålsenlig utformning av utvecklingsplanerna. Detta bidrar till Prop. 2012/13:195 att informationen om elevens kunskapsutveckling blir tydligare och ger därmed förutsättningar för en ökad likvärdighet och rättssäkerhet för eleverna. Med anledning av förslagen att minska regleringen av skriftliga individuella utvecklingsplaner bedömer regeringen att även vissa språkliga konsekvensändringar bör göras i läroplanerna för de obligatoriska skolformerna. Ändringarna består i att vissa ord som blir inaktuella med anledning av förslagen tas bort i läroplanernas avsnitt om betyg och bedömning. Ett fåtal remissinstanser har yttrat sig i frågan. De som har yttrat sig tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget, t.ex. och kommun. SKL konstaterar att förslagen om förändringarna i läroplanerna enbart är en konsekvens av övriga förslag och har därmed inget att invända mot dem. kommun anser att myndigheter som har ökat sina krav när det gäller dokumentation bör se över dessa vid ett införande av utredningens förslag i syfte att minska kraven. Denna fråga har även berörts i När det gäller myndigheters krav har det enligt arbetsgruppen framkommit synpunkter på att förberedelsearbetet inför allmänna råd och stödmaterial kan vidare både förenkla arbetet och ställa mer detaljerade krav på lärares Regeringen anser att såväl Skolinspektionens tillsyn som allmänna råd och övriga stödmaterial är en viktig del i att säkerställa alla elevers rätt till en likvärdig utbildning och vid behov tidiga och adekvata stödinsatser. Regeringen är dock av den uppfattningen att det är viktigt att skolmyndigheterna inte kräver mer av huvudmännen än vad som är rimligt att begära i det aktuella fallet samt att det finns ett utrymme för anpassningar i skolor utifrån de egna elevernas olika behov och de lokala förutsättningarna. gett Skolinspektionen i uppdrag att minska dokumentationsinhämtningen (U2013/3680/GV). Som framgått ovan har vidare regeringen gett i uppdrag att ta fram blanketter och stöd som kan användas i arbetet med den skriftliga individuella utvecklingsplanen och att se över de allmänna råden om bl.a. den skriftliga individuella utvecklingsplanen. har anfört att det är väsentligt att de minskade statliga kraven kompletteras med åtgärder på huvudmanna- och rektorsnivå för att arbetssituationen ska bli bättre för lärare. och kommuner har påpekat kan det även göras insatser på lokal nivå för att ytterligare minska lärarnas arbetsbörda. promemorian framgår att flera studier visar att lärare ägnar tid åt uppgifter som kan utföras av andra. Som exempel på sådana uppgifter nämns att vara rastvakt, matvakt, frånvarohantering, kopiering, vikarieanskaffning och beställningsansvar. har fattat beslut om ett fortsatt arbete för att se över vilka ytterligare arbetsuppgifter som kan lyftas bort från lärarna. Regeringens förslag: Ett tillägg ska göras i skollagen om att utveck- lingssamtalet även ska behandla de insatser som behövs för att eleven ska nå kunskapskraven och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen. Det ska också förtydligas att den information som ges vid utvecklingssamtalet ska grunda sig på en utvärdering av elevens utveckling, inte bara i förhållande till läroplanen utan även i förhållande till kunskapskraven i de ämnen eller ämnesområden som eleven får undervisning i. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna har tillstyrkt eller har inte något att invända mot förslaget. Detta gäller bl.a. Statens skolinspektion, Specialpedagogiska skolmyndigheten, Sameskolstyrelsen , Barn- och elevombudet, , , , och kommuner, Kommuner och Landsting (SKL), , , Mental Hälsa, Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam) samt SKL framhåller bl.a. att de förtydligande kraven på utvecklings- samtalets innehåll kan bidra till en ökad likvärdighet i informationen om elevens utveckling mot utbildningens mål. Skolinspektionen och tillstyrker förslaget, men föreslår Skälen för regeringens förslag: Som nämnts i avsnitt 4 är syftet med utvecklingssamtalet att läraren, eleven och elevens vårdnadshavare, utifrån en utvärdering av elevens utveckling, ska diskutera hur elevens kunskapsutveckling och sociala utveckling bäst kan stödjas. att utvecklingssamtalet ska behandla såväl information om var eleven befinner sig i sin utveckling som information om hur eleven kan Med anledning av förslagen att minska antalet obligatoriska skriftliga individuella utvecklingsplaner föreslås i promemorian att regleringen av utvecklingssamtalet ska ändras. Förslaget innebär att utvecklingssamtalet även ska behandla de insatser som behövs för att eleven ska nå kunskapskraven och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen Det ska också förtydligas att den information som ges vid utvecklingssamtalet ska grunda sig på en utvärdering av elevens utveckling, inte bara i förhållande till läroplanen, utan även i förhållande Det innebär att elevens utveckling ska utvärderas i förhållande till dels de kunskapskrav som minst ska uppnås i slutet av årskurs 3, 6 och 9 i , dels de kunskapskrav som gäller för de Om utvärderingen visar att en elev riskerar att inte nå de kunskapskrav som minst ska uppnås bör detta tydligt framgå vid Prop. 2012/13:195 utvecklingssamtalet. Regeringen, som delar SKL:s åsikt att de föreslagna förtydligandena av regleringen kan bidra till en ökad likvärdighet i informationen om elevens utveckling mot utbildningens mål, anser i likhet med majoriteten av remissinstanserna att förslaget bör genomföras. Skolinspektionen förordar att det tydligt ska framgå att utvecklingssamtalet enbart ska gälla de ämnen eller ämnesområden som eleven får undervisning i under terminen. Regeringen instämmer och föreslår därför att detta tydliggörs i lagtexten. SKL understryker även vikten av samarbete mellan lärare. Regeringen delar denna uppfattning. Det föreslagna förtydligandet i bestämmelsen om utvecklingssamtalet markerar att utvecklingssamtalet även fortsatt ska omfatta konkret och relevant information också i ämnen som läraren själv inte ansvarar för. Det kräver således fortsatt samarbete mellan lärare inför utvecklingssamtalen. Flera remissinstanser, bl.a. SKL samt , , , och kommuner, har lyft fram vikten av att allmänna råd om bl.a. utvecklingssamtalet ses över med anledning av förslaget. Som nämnts i avsnitt 5 har regeringen gett i uppdrag att se över de allmänna råden om bl.a. utvecklingssamtal. Uppdraget ska vara slutfört till dess att de förslagna bestämmelserna träder i kraft under förutsättning att fattar beslut i enlighet med regeringens förslag. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Endast en remissinstans, kommun, har lämnat synpunkter på tidpunkten för ikraftträdande. kommun är tveksam till att lagändringen ska träda i kraft under pågående termin. Enligt kommunen kan skälet möjligtvis vara att lärare då inte ska behöva göra IUP med skriftliga omdömen . Kommunen anser dock att det inte är givet att utvecklingssamtal alltid äger rum i slutet av en termin. Skälen för regeringens förslag: För att i närtid ge de bästa förutsättningar att minska och förenkla lärares administrativa arbete är det enligt regeringens mening av högsta vikt att de i avsnitt 5 och 6 föreslagna lagändringar genomförs så snabbt som möjligt även om detta innebär att bestämmelserna träder i kraft under terminen. Regeringen instämmer i kommuns konstaterande att utvecklingssamtalen och upprättandet av bl.a. omdömen inte alltid genomförs i slutet av terminen. Regeringens bedömning är dock att det är tillräckligt många skolor och lärare som upprättar omdömena i slutet av terminen och i nära anslutning till betygssättningen för att föreslaget ikraftträdande ska vara befogat. Mot denna bakgrund bör lagändringarna träda i kraft Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen Principen om kommunalt självstyre gäller för all verksamhet. Förslagen innebär en minskad reglering av kraven på upprättande av skriftliga individuella utvecklingsplaner och enligt regeringens bedömning medför därför de föreslagna förändringarna en minskad påverkan på den kommunala självstyrelsen i förhållande till gällande rätt. Ekonomiska och administrativa konsekvenser Förslagen innebär att det lagstadgade kravet på när skriftliga individuella utvecklingsplaner ska upprättas minskar. I promemorian redovisas olika undersökningar om hur det kan ta att upprätta omdömena, vilka utgör en del av den skriftliga individuella utvecklingsplanen. arbetsgruppen är tidsangivelserna huvudsakligen samstämmiga. , kommun och lärare vid skolbesöken anger att det tar att skriva ett omdöme om en elev. konstaterar att medianläraren skriver 140 omdömen per Arbetet med omdömen upptar enligt , 35 timmar av medianlärares tid varje termin. Regeringen bedömer därför att förslagen kommer att leda till att lärares administrativa arbete minskas, vilket även flera remissinstanser instämmer i. Det bör medföra att arbetstid frigörs för lärare som i stället för administration kan användas till planering och genomförande av undervisningen. Förslagen bedöms inte att leda till någon förändring av kommunernas kostnader och den kommunala finansieringsprincipen ska därmed inte tillämpas. betona att såväl den nuvarande regleringen som den föreslagna regleringen anger vad som minst ska göras när det gäller skriftliga indivi- duella utvecklingsplaner och utvecklingssamtal. Detta innebär att effek- terna av de föreslagna förändringarna av lärares arbete, vilket påpekats av Statskontoret, och kommun, även fortsättningsvis kommer att vara beroende av hur huvudmän, rektorer och lärare tillämpar det ändrade regelverket och hur de lokala rutinerna utformas. har förbundit sig att följa FN:s konvention om barnets rättigheter, , och därmed ge varje barn de rättigheter (), som överlag ställer sig positiv till förslagen, saknar genomgående ett barnperspektiv i utredningen. BO påpekar att en av grundprinciperna i konventionen är barns rätt att komma till tals i frågor som berör dem. Regeringen delar uppfattningen att det är viktigt barn tillförsäkras de rättigheter de har enligt konventionen. Regeringen noterar att elevorganisationer har ingått i en av arbetsgruppens referensgrupper. Det innebär att de äldre eleverna har fått möjlighet att yttra sig under utredningen. Promemorian har även remitterats till elevorganisationer. Dessa organisationer har dock valt att inte lämna några synpunkter. anser att det saknas en godtagbar konsekvensanalys över hur en minskad tillämpning av skriftliga individuella utvecklingsplaner kommer påverka barn och elever med funktionsnedsättning. Därutöver anför att det saknas en konsekvensanalys av förslagen ur ett diskriminerings- perspektiv i utredningen. Förslagen påverkar inte elevers rätt till stöd och inte heller elevers och föräldrars rätt till en regelbunden information om elevens kunskapsutveckling och sociala utveckling. Enligt skollagen ska alla barn och elever ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. Vidare ska de elever som är i behov av särskilt stöd ges sådant stöd. Eleven och elevens vårdnadshavare ska också, enligt skollagen, fortlöpande informeras om elevens utveckling. Dessa skyldigheter kvarstår och ska uppfyllas även fortsättningsvis. Vidare föreslås att bestämmelserna om utvecklingssamtal ska förtydligas i syfte att säkerställa att elever och föräldrar även i fortsättningen ska få den information som de fått i de skriftliga individuella utvecklingsplanerna. Som nämnts tidigare innebär förslagen inte heller några hinder mot att upprätta skriftliga individuella utvecklingsplaner i de fall det anses befogat. Regeringen anser därmed att förslagen säkerställer uppföljningen av varje elevs kunskapsutveckling och behov av stöd. Som nämnts har regeringen för avsikt att noga följa effekterna av reformen. Konsekvenser för huvudmän för fristående skolor En utgångspunkt för regleringen av skolväsendet är bl.a. att strukturen i så stor utsträckning som möjligt ska vara gemensam för alla skol- och verksamhetsformer och alla huvudmän. Lika villkor ska så långt som möjligt gälla oavsett huvudman. Detta har regeringen tidigare uttryckt i propositionen Den nya skollagen för kunskap, valfrihet och trygghet (prop. 2009/10:165). De företag som främst berörs av förslagen är fristående grundskolor och grundsärskolor. Totalt berörs nästan 830 fristående skolor. instämmer i arbetsgruppens bedömning att förslagen leder till minskade administrativa kostnader för berörda företag, men framför att det saknas beloppsmässiga beräkningar av dessa besparingar.