prop · H1034 · 2013-09-24 00:00:00 — De reserverade dagarna hade dock inte till syfte att förändra den grundläggande rättigheten till hälften var av föräldrapenningen, vilket ett sådan alternativt förslag skulle innebära. Regeringen menar att kvarvarande reserverade dagar därmed inte bör kunna begränsa den andra förälderns 2013/14:4 rätt till sina egna dagar och inte särbehandlas på ett sådant sätt att de ges ett högre värde än . Man kan förvänta sig att föräldrarna kommer att anpassa uttaget av föräldrapenning utifrån den nya lagstiftningen för att inte mista dagar. Med god information kan föräldrarna även förväntas planera uttaget mer noggrant och tidigare i barnets liv än vad de behöver när rätten till föräldrapenning upphör först . Fyraårsgränsen kan därmed få till följd att männen i större utsträckning än tar ut föräldrapenning när barnet är litet. Därmed kan en tidig anknytning mellan barn och förälder förstärkas då grunden läggs för en djup och nära kontakt. Med en utökad åldersgräns från åtta till ökar även möjligheterna för både män och kvinnor att förena arbetsliv och familjeliv även när barnet är äldre. I och med att män generellt sett tar ut föräldrapenning i ett senare skede i barnets liv kan den utökade åldersgränsen komma att medföra ett utökat uttag av föräldrapenning för dem och på så sätt gynna ett mer jämställt uttag. ratificerade om barnets rättigheter () 1990. En central princip i är att barnets bästa särskilt ska uppmärksammas vid alla åtgärder som rör barn (artikel 3). Det innebär att hänsyn ska tas till alla samlade rättigheter som barnet har enligt konventionen och till de behov och intressen som det enskilda barnet har. För samtliga barn torde förslaget om ändrade åldersgränser medföra att föräldrarna i snitt kommer att tidigarelägga föräldraledigheten något eftersom de bara kan spara ett begränsat antal dagar. Detta torde gynna barnen eftersom det är då barnen har störst behov av att vara hemma med sina föräldrar. Med arbetsgruppens förslag ges föräldrar med barn i åldern möjlighet att med ersättning från föräldrapenningen vara ledig med barnet i samband med lov och studiedagar alternativt besöka skolan. Rätten till ledighet från arbetet är också en viktig faktor för de föräldrar som inte har så stor flexibilitet i sitt arbete. Ökade möjligheter till samtida ledighet och stöd från föräldrarna, samt att barnet vid behov kan få ha en förälder närvarande i skolan även i äldre åldrar bör stärka kontakten mellan föräldrar och barn och är därför gynnsamt för barnen. Regeringens förslag om en fyraårsgräns för uttag av föräldrapenning syftar till att öka arbetskraftsdeltagandet bland nyanlända utrikes födda kvinnor. Ett ökat och tidigarelagt arbetskraftsdeltagande bland föräldrarna, och därmed ökade chanser till inkomster från arbete, leder i sin tur till en förbättrad ekonomisk situation och förbättrade levnadsförhållanden för familjerna. De föräldrar som kommer till efter barnets fyraårsdag och har eller får en sjukpenninggrundande inkomst föreslås inte behöva uppfylla det särskilda kvalificeringsvillkor om viss försäkran innan barnets födelse. På så sätt kan föräldern få en högre ersättning vid uttag av föräldrapenning än vad som är fallet då föräldern oftast får ersättning på grundnivå. Förslaget kan stärka familjernas ekonomiska situation ytterligare då kompensationen vid behov av ledighet från arbetet kan bli högre än vad som var fallet. Av dessa skäl bedöms förslaget om ändrade åldersgränser vara positivt för barns ekonomiska levnadsförhållanden. Föräldrar som kommer till efter barnet fyllt kommer med regeringens förslag minska sin tid med föräldraledighet för äldre barn jämfört med vad som är möjligt och förväntas i stället i högre utsträckning delta i etableringsinriktade insatser och arbete. Föräldrapenningen har dock som syfte att båda föräldrarna ska få möjligheter att kombinera förvärvsarbete med familjeliv och få kompensation för frånvaro från arbetet när barnen är små. På så sätt ligger förslaget om en fyraårsgräns och de effekter på ledighetslängden som uppstår för föräldrar som kommer till när barnet är äldre i linje med intentionerna bakom införandet av föräldrapenningen. Vidare har barnet i takt med ökad ålder också ett ökat behov av att skapa relationer med jämnåriga kamrater vilket deltagande i förskoleverksamhet kan bidra till. Bland annat framförde i sitt remissvar att barn och föräldrar som varit med om svåra upplevelser innan de kommit till kan ha ett större behov av tid tillsammans. Vikten av att existerande stödsystem inom t.ex. vården har tillräcklig kapacitet för att negativa konsekvenser inte ska uppstå för dessa barn bör enligt belysas. Om detta inte kan garanteras anser att särskilda lösningar bör skapas för barn där de inte räcker till. Kommunerna har genom socialtjänstlagen ett ansvar för att ge enskilda den hjälp och det stöd som de behöver. Det är kommunerna som har ansvar för mottagandet barn som beviljats uppehållstillstånd. Stödet till barn och familj kan exempelvis innebära att ge stöd i föräldrarollen, kontaktfamilj, ekonomiskt bistånd, kuratorhjälp m.m. För barn och föräldrar med sjukdomstillstånd på grund av svåra trauman är hälso- och sjukvården ansvarig huvudman. Innan föräldrarna får rätt till föräldrapenning, dvs. under asylprocessen och innan uppehållstillstånd och mottagande i kommun, är ansvariga för mottagandet av familjerna. Det inbegriper insatser för att barn och föräldrar erbjuds goda levnadsvillkor genom exempelvis hjälp med boende, dagersättning och annan ekonomisk hjälp, m.m. Landstingen är ansvariga för hälso- och sjukvård för asylsökande enligt lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. Kommunerna ansvarar för förskola, skola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet för asylsökande barn samt vissa insatser enligt socialtjänstlagen. Samhällets mottagande av barn berör därmed en rad olika aktörer, och befintliga stödsystem bör redan i ett tidigt stadie identifiera insatser för att stödja barn och deras familjer. Rätten till föräldrapenning inträder först i ett senare skede, och det är samhällets övriga stödsystem som har bättre förutsättningar att hjälpa familjer i kris. Föräldrapenningen är därmed inte ett instrument i sig för att hjälpa familjer och barn som upplevt svårigheter i samband med flykt eller under asylprocessen. Förslaget om uppdelning av ersättningsnivåerna i föräldrapenningen innebär kostnader för i form av IT-kostnader. Medel för detta avsattes i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1). Förslaget om ändrade åldersgränser i föräldrapenningen förväntas innebära vissa förändringar av befintliga IT-system hos . Förslaget bygger till stor del på att beräkningar görs automatiskt av systemet, och att som regel ingen handläggning görs i ärendena vid fyraårsgränsen. I remissvar anförs en kostnad om för IT-utveckling. I den beräknade kostnaden ingår utbildning till handläggare och nödvändiga anpassningar av styrande och stödjande dokument samt information till kunder. ökar antalet ärenden med föräldrapenning något i närheten av åttaårsdagen, då rätten till förmånen upphör. En likande puckel är med det nya förslaget trolig dels inför fyraårsgränsen och dels inför tolvårsgränsen. Den förlängda tiden för uttag av föräldrapenning från åtta till innebär även att det finns fler år att fördela antalet ansökningar på, vilket bör föranleda ett ökat antal ärenden med föräldrapenning. Detta ska dock vägas mot att antalet dagar under vilka föräldrapenning kan lämnas kommer att minska för de föräldrar som kommer till med äldre barn födda efter ikraftträdandet jämfört med dagens regelverk. Med färre dagar att ansöka om kan ansökningarna komma att minska för denna grupp. Totalt sett bör ärendemängden öka något i förhållande till . En uppskattning av den totala förändringen av ärendemängden är dock svår att göra. bedömer i sitt remissvar att den nya fyraårsgränsen inte kommer att påverka administrationen eftersom kunderna kommer att anpassa sitt uttag så att eller färre återstår vid barnets fyraårsdag. Förslaget om att höja gränsen för föräldrapenningen till barnets 12- årsdag innebär en ökad administration för i form av fler ärenden över . Ökningen är beräknad till som inträffar för de flesta föräldrar första gången . Komplexiteten i ärendena kan också komma att ändras med förslaget. Som en följd av den nya fyraårsgränsen kommer ett antal olika beräkningar att krävas för ungefär hälften av föräldrarna, som en reducering av det totala antalet dagar, en fördelning mellan föräldrarna m.m. Antalet föräldrar som berörs kan också komma att minska om dagens uttagsmönster anpassas utifrån de föreslagna reglerna. De flesta beräkningarna som förslaget föranleder torde dock kunna genomföras automatiskt, och därmed kostnadseffektivt, men den information som ska ges till föräldrarna måste vara mycket tydlig. Komplexiteten i förslaget och därmed behovet av information tas upp av flera remissinstanser. Redan utvecklade simuleringsmodeller som t.ex. den så kallade Kassakollen bör kunna utvecklas ytterligare för att underlätta föräldrarnas planering och förståelse för reglerna. Andra delar av förslaget kan både öka och minska komplexiteten i handläggningen. Komplexiteten minskar när 240-dagarsvillkoret slopas för tid efter fyraårsdagen, vilket torde innebära lättnader för de ärenden där denna ibland komplicerade bedömning krävs . Även förslaget Prop. 2013/14:4 om en ansökningsfrist i föräldrapenningen kan väntas medföra att admi- nistrationen minskar något, då utredningarna bör underlättas av att göras i närtid. Sammantaget beräknas kostnaderna för administrationen öka dels inledningsvis till följd av kostnader för IT-utveckling, övriga införandekostnader och ett ökat informationsbehov, dels till följd av fler ärenden med föräldrapenning . De ökade kostnaderna finansieras dels med de administrativa besparingar som borttagandet av intyget om barns frånvaro innebär, dels med de medel som avsattes för föräldraförsäkringsreform i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1). 9.2Konsekvenser av förslaget inom den tillfälliga föräldrapenningen För förslaget om utökad tid för uttag av tillfällig föräldrapenning när ett barn har avlidit ökar utgifterna för tillfällig föräldrapenning med ca . Fler föräldrar hinner utnyttja möjligheten att ta ut tillfällig föräldrapenning i samband med att ett barn avlidit när tidsgränsen för att utnyttja förmånen förlängs från den då barnet avled till den då barnet avled. Nuvarande uttagsmönster visar att kvinnor i lägre utsträckning än män använder tillfällig föräldrapenning när ett barn har avlidit. En anledning kan vara att möjligheten att få föräldrapenning i samband med att ett barn avlidit under graviditeten gör att kvinnor inte ansöker om tillfällig föräldrapenning. En utökad tidsfrist kan därmed göra det möjligt för kvinnor att använda denna förmån. Förslaget om utökad tidsgräns för tillfällig föräldrapenning medför enbart marginella kostnader för . Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Andra strecksatsen i paragrafen ändras med anledning av att det införs en ny 12 a §. I en ny nionde strecksats införs en hänvisning till de nya bestämmelserna i 41 a–§§ om föräldrapenning för tid efter barnets fjärde levnadsår. Den tionde strecksatsen (dvs. den förutvarande nionde) kompletteras med hänvisning till den nya 46 §. Paragrafen ändras på sätt att det införs ett tillägg till villkoret att en förälder för rätt till föräldrapenning till huvudsaklig del faktiskt ska vårda barnet. Tillägget innebär att villkoret kompletteras så att det framgår att det är fråga om en vård som är anpassad till barnets ålder. Ändringen är föranledd av att den tidsram inom vilken föräldrapenning kan lämnas förlängs så att den löper till barnet har fyllt mot (se vidare avsnitt 6.2). Ett villkor för att få föräldrapenning är, liksom , att föräldern till huvudsaklig del faktiskt vårdar barnet. Höjningen av åldersgränsen medför emellertid att vården kan ha en annan utformning efter hand som barnet blir äldre. Behovet av rumslig kontakt med barnet kan bli mer uttunnat när barnet utvecklas och blir äldre. Bestämmelsen i första punkten slopas. Detta innebär att för föräldrapenning vid vård av adoptivbarn kommer samma åldersgräns att gälla som för övriga barn. Sistnämnda åldersgräns höjs genom en ändring i 13 § till . Förslaget har utvecklats närmare i avsnitt 6.2. De två resterande punkterna i denna paragraf numreras om med anledning av att bestämmelsen i den hittillsvarande första punkten slopas. I paragrafen införs ett nytt tredje stycke. Bestämmelserna i detta stycke innebär en begränsning av det antal dagar för vilka det annars skulle kunna lämnas föräldrapenning. Begränsningen gäller dock endast för tiden efter barnets fjärde levnadsår räknat från dess födelse eller därmed likställd tidpunkt. Det införs således en begränsning i möjligheterna att få föräldrapenning för tiden efter denna fyraårsgräns, som inte är relaterad till kalenderår. Fyraårsgränsen ska nämligen räknas från den dag barnet fyller , dvs. exakt när det fjärde levnadsåret löper ut. I vissa fall räknas utgången av det fjärde levnadsåret från en tidpunkt som likställs med barnets födelse. Detta är fallet för adopterade barn. När det gäller dessa barn likställs nämligen enligt 11 kap. 7 § andra stycket tidpunkten när adoptivföräldern har fått barnet i sin vård med tidpunkten för ett barns födelse, dock inte vid beräkning av barnets ålder. Överfört på den nya bestämmelsen i tredje stycket innebär detta att fyraårsgränsen räknas från den tidpunkt när adoptanten har fått barnet i sin vård, vilket innebär att fyraårsgränsen infaller motsvarande dag . Det är således i detta fall inte fråga om en beräkning av barnets ålder. Efter den nämnda fyraårsgränsen kan föräldrapenning för ett barn lämnas för . Om det vid denna fyraårsgräns återstår fler än 96 outnyttjade dagar för föräldrapenning för ett barn, kan det inte lämnas föräldrapenning för det överskjutande antalet dagar. Bestämmelsen tar endast sikte för vilka det kan lämnas föräldrapenning för ett barn. Hur rätten till föräldrapenning för dessa fördelar sig mellan föräldrarna regleras i 15 a §. Hur de dagar som kan disponeras för föräldrapenning för tid efter fyraårsgränsen ska fördelas på föräldrapenningens ersättningsnivåer regleras närmare i 41 a–41 f §§. Vid flerbarnsfödsel kan föräldrapenning för tiden efter fyraårsgränsen lämnas för varje barn utöver det första. Dessa är ett tillskott till de som annars skulle ha varit disponibla för föräldrapenning. (Se vidare avsnitt 6.2.) I denna paragraf, som är ny, införs en bestämmelse om att föräldrapenning inte lämnas tillbaka än räknat från det att ansökan kom in till . Undantagsvis kan föräldrapenning lämnas tillbaka än innan ansökan kom in. Detta gäller om det i ett sådant fall finns synnerliga skäl för att lämna föräldrapenning tillbaka. Omständigheter som kan utgöra sådana skäl för att lämna föräldrapenning för ytterligare tid kan vara att det har funnits hinder, t.ex. hälsoskäl, för en förälder att lämna en ansökan tidigare. Om det har förelegat hinder mot att lämna en ansökan inom den angivna tiden, krävs att ansökan lämnas efter det att hindret har upphört. I annat fall kan ett sådant hinder inte anses utgöra synnerliga skäl för att lämna föräldrapenning tillbaka än innan ansökan kom in. För att det ska finnas synnerliga skäl för att lämna föräldrapenning tillbaka måste det inte ha förelegat hinder mot att lämna en ansökan från den dag för vilken det begärs föräldrapenning. Synnerliga skäl kan nämligen också föreligga om det finns särskilt ömmande omständigheter i det enskilda fallet. Det ankommer på den som har lämnat en ansökan att visa att det finns synnerliga skäl för att lämna föräldrapenning tillbaka än innan ansökan kom in. Övervägandena till paragrafen finns i avsnitt 6.10. Bestämmelsen i denna paragraf ändras på så sätt att förmånstiden för föräldrapenning förlängs med . Föräldrapenningen kan härefter lämnas längst till dess barnet har fyllt eller till den senare tidpunkt då barnet har avslutat det femte skolåret i . Bestämmelsen kommer således att tillämpas för samtliga barn, eftersom den motsvarande särbestämmelsen i 8 § för adoptivbarn upphävs. (Se avsnitt 6.2.) Enligt huvudregeln i denna paragraf får två föräldrar som har gemensam vårdnad om ett barn vardera föräldrapenning för hälften av den tid som 2013/14:4 anges i 12 §. I paragrafen görs ett tillägg om att denna hälftendelning av förmånstiden gäller även med avseende på tider varunder förmånen kan lämnas på de ersättningsnivåer som anges i 18 §. Föräldrapenning kan enligt 19 § lämnas på sjukpenningnivån eller grundnivån och på lägstanivån. Dessa antal dagar ska således fördelas med hälften på vardera föräldern som omfattas av huvudregeln om hälftendelning av paragrafens första mening, dvs. vardera föräldern har då rätt till föräldrapenning på sjukpenning- eller grundnivån och på lägstanivån . (Se avsnitt 5.2.) I paragrafen, som är ny, införs en bestämmelse (fördelningsbestämmelse) om hur antalet dagar som kan disponeras för föräldrapenning ska fördelas mellan föräldrarna, när antalet disponibla dagar har reducerats på grund av fyraårsregeln i 12 § tredje stycket. Denna fördelningsbestämmelse är inte tillämplig om föräldrarna vid fyraårsgränsen inte har kvar fler dagar för föräldrapenning än som kan utnyttjas trots fyraårsregeln i 12 § tredje stycket. I sådant fall behåller nämligen vardera föräldern sina dagar fullt ut och någon särskild fördelning behövs inte. Överstiger däremot antalet ersättningsdagar som kvarstår före utgången av barnets fjärde levnadsår det antal dagar för vilka det därefter kan lämnas föräldrapenning, ska det antal dagar som fortfarande kan disponeras för föräldrapenning fördelas på visst sätt mellan föräldrarna. Denna fördelningsbestämmelse blir således tillämplig om antalet disponibla dagar i det enskilda fallet har reducerats enligt 12 § tredje stycket. Fördelningsbestämmelsen innebär att det antal dagar för vilka föräldrapenning kan lämnas efter fyraårsgränsen ska fördelas i förhållande till hur många ersättningsdagar som vardera föräldern hade kvar före fyraårsgränsen. Som ett exempel kan nämnas att det före fyraårsgränsen återstår för föräldrapenning, varav för modern och för fadern. För tiden efter fyraårsgränsen kan föräldrapenning, enligt fyraårsregeln i 12 § tredje stycket, emellertid endast lämnas . Enligt fördelningsbestämmelsen ska fördelas med en tredjedel (dvs. ) till modern och två tredjedelar (dvs. ) till fadern. Enligt 12 kap. 17 § kan en förälder genom skriftlig anmälan till avstå rätten att få föräldrapenning till förmån för den andra föräldern, med undantag för de s.k. reserverade dagarna, dvs. föräldrapenning på sjukpenningnivå. Denna möjlighet att genom avstående ändra fördelningen av föräldrapenning mellan föräldrarna kvarstår och kan användas även för tiden efter fyraårsgränsen. Vid tillämpning av fördelningsbestämmelsen beaktas ett sådant avstående. Har en förälder avstått rätten att få föräldrapenning till förmån för den andra föräldern, ingår därefter det antal dagar som avståendet motsvarar i den andra förälderns andel av dagar, som ligger till grund för proportioneringen enligt fördelningsbestämmelsen. Vidare ska en förälders beräknade andel avrundas till närmaste hel dag, varvid halv dag avrundas uppåt. Detta innebär att 0,49 avrundas nedåt och 0,50 uppåt. (Se avsnitt 6.3.) I paragrafen, som är ny, införs en bestämmelse om hur antalet dagar som kan disponeras för föräldrapenning ska fördelas mellan föräldrarna, när den ena av föräldrarna får rätt till föräldrapenning först för tid efter fyraårsgränsen enligt 12 § tredje stycket. Detta kan vara fallet, om en förälder har kommit att omfattas av försäkringen först efter nämnda tidsgräns. Innan den föräldern fick rätt till föräldrapenning, kan den andra föräldern, om han eller hon är försäkrad för tid före fyraårsgränsen, redan ha fått föräldrapenning under merparten av de dagar för vilka förmånen kan lämnas. Den fördelning som ska göras i samband med att båda föräldrarna får rätt till föräldrapenning innebär att föräldrarna ska dela på det antal dagar som återstår för föräldrapenning efter fyraårsgränsen. Om den förälder som hade rätt till föräldrapenning före fyraårsgränsen har fått föräldrapenning för tid efter fyraårsgränsen ska det antal dagar för vilka det har lämnats föräldrapenning efter den tidsgränsen avräknas från den förälderns andel, när antalet ersättningsdagar för tid efter fyraårsgränsen ska fördelas mellan föräldrarna. Sådan avräkning kan bli aktuell om en av föräldrarna blir berättigad till föräldrapenning först efter fyraårsgränsen. Överstiger antalet dagar som ska avräknas antalet dagar i den andelen, ska det överskjutande antalet avräknas från den andra förälderns andel. Om båda föräldrarna har rätt till föräldrapenningen enbart för tid efter fyraårsgränsen, har de vardera rätt till förmånen under hälften av det antal dagar som det kan lämnas föräldrapenning. Detta följer av 15 §. (Se avsnitt 6.4.) I tredje stycket, som är nytt, införs en bestämmelse om vad som ska anges i en anmälan när en förälder avstår rätt att få föräldrapenning till förmån för den andra föräldern. Den förälder som lämnar en sådan anmälan ska ange vilken ersättningsnivå avståendet avser. Om avståendet avser fler än en ersättningsnivå ska det anges hur avståendet fördelar sig på de dessa nivåer. Därvid ska det anges hur många dagar som avstås dels på sjukpennings- eller grundnivån, dels på lägstanivån. (Se avsnitt 5.2.) I paragrafen görs en konsekvensändring med anledning av att det införs en ny bestämmelse i 46 § om flerbarnsfödsel, till vilken det görs en hänvisning. I paragrafen införs ett nytt andra stycke som reglerar avräkning för utländsk förmån i de fall ett barns båda föräldrar endast har rätt till föräldrapenning efter fyraårsgränsen. Avräkningen görs då från det högsta antal dagar under vilka föräldrarna skulle ha varit berättigade till föräld- 2013/14:4 rapenning enligt 12 § första och andra styckena. Det är således fråga om en avräkning från högsta antal fiktiva dagar för föräldrapenning, vilken kan påverka det antal dagar som sedan återstår för föräldrapenning för tiden efter fyraårsgränsen. Detta högsta antal fiktiva dagar från vilka avräkning ska beräknas utifrån den faktiska försäkringstillhörighet som finns efter fyraårsgränsen, dvs. om föräldrarna är försäkrade för såväl arbetsbaserade som bosättningsbaserade förmåner eller bara för det ena slaget av dessa förmåner. Det antal dagar som återstår efter att avräkning har gjorts enligt andra stycket ligger till grund för beräkningen av det antal dagar för vilka det kan lämnas föräldrapenning enligt 12 § tredje stycket. (Se avsnitt 6.9.) Genom ändringen i första stycket begränsas paragrafens tillämpningsområde till avräkning enligt 33 § första stycket, vilket motsvarar nuvarande ordning. För avräkning enligt 33 § andra stycket införs en ny bestämmelse i 34 a §. (Se avsnitt 6.9.) I denna paragraf, som är ny, finns en bestämmelse om i vilken ordning avräkning enligt 33 § andra stycket ska göras. Liksom gäller ska avräkning göras för den utländska förmånen oavsett vem av föräldrarna som har fått förmånen. Avräkningen ska dock i första hand göras från de dagar som den förälder som fått den utländska förmånen har en självständig rätt att få föräldrapenning för. Några föreskrifter om att avräkning i första hand ska göras från eller på sätt som anges i 34 § andra stycket införs inte när det gäller avräkning enligt 33 § andra stycket, eftersom avräkningen görs från fiktiva dagar och det bara för att man därefter ska kunna beräkna hur många dagar för föräldrapenning det finns kvar efter fyraårsgränsen. (Se avsnitt 6.9.) Paragrafen är ny. Bestämmelsen i första meningen innebär att bestämmelserna i 35–41 §§ inte ska tillämpas på föräldrapenning för tid efter den fyraårsgräns, som har beskrivits närmare i kommentaren till 12 § tredje stycket.