prop · H1031d19 · 2013-09-18 00:00:00 — 4.1.3Legitimation, behörighet och fortbildning Eleverna ska mötas av legitimerade och behöriga lärare i klassrummet. Systemet med legitimation för lärare och förskollärare har funnits . För att få anställas utan tidsbegränsning, ansvara för undervisningen och självständigt besluta om betyg ska det fr.o.m. , som huvudregel, krävas legitimation. Legitimationskravet och de av regeringen beslutade behörighetsreglerna innebär att kraven på huvudmannen att använda sig av kunniga och kompetenta lärare och förskollärare har skärpts. Fortsatt hantering av legitimation för lärare och förskollärare uppger att verket kommer att ha fattat beslut om samtliga legitimationer före avseende ansökningar som har kommit in före . Regeringen bedömer dock att det finns behov av ytterligare tillfälliga medel , bl.a. för att kunna bibehålla tillräcklig handläggarkapacitet och för it-utveckling. Regeringen har genom förordningsändringar beslutat om samt i propositionen Vissa skolfrågor (prop. 2012/13:187) föreslagit förändringar i regelverket för legitimation och behörighet. Det handlar bl.a. om övergångsregler för att lärare med gedigen erfarenhet av undervisning ska kunna få sin yrkeserfarenhet tillgodoräknad och validerad. Dessa förändringar är avsedda att träda i kraft och innebär ökade kostnader för hantering som beräknas till 2014, vilket finansieras med medel från satsningen Lärarlyftet II. Regeringen föreslår att totalt avsätts för legitimationsreformen och beräknar och . Regeringen avser vidare att återkomma till med förslag om att genomförd introduktionsperiod för lärare och förskollärare framöver inte ska krävas för att erhålla legitimation. För att få en bättre kunskap om hur stor andel av undervisningen som bedrivs av behöriga lärare bör få i uppdrag att redovisa sådana uppgifter tillsammans med en analys av statistiken . Lärarlyftet II är en satsning i huvudsak inriktad på att lärare med examen ska kunna komplettera sin utbildning för att bli behöriga i alla skolformer, ämnen och årskurser där de undervisar. Satsningen pågår och, enligt tidigare beslut, (U2011/5531/S). I budgetpropositionen beräknades och . Regeringen har erfarit att en del huvudmän avvaktar med att låta lärare ta del av Lärarlyftet II eftersom de först vill veta vilken behörighet lärarna får angiven på legitimationen. Regeringen har dessutom, som nämnts ovan, föreslagit övergångsregler för legitimation och behörighet för lärare vilka medför ökade kostnader för legitimering av lärare och minskat behov av behörighetsgivande fortbildning. Med anledning av ovanstående föreslår regeringen att det avsätts ett något lägre belopp än vad som har aviserats samt anser att satsningen ska förlängas . Regeringen föreslår därför att sammanlagt avsätts och beräknar 2015 och 2016 för detta ändamål. Validering av kunskaper för behörighet Det finns många legitimerade lärare med gedigen kunskap inom ett eller fler ämnen trots att de inte har behörighet för detta eller dessa ämnen. För den legitimerade lärare som vill få sin yrkeserfarenhet validerad i ämnen som inte omfattas av examen bör det vara möjligt att få behörighet inom ramen för Lärarlyftet II. Det kan vara fråga om lärare som inte omfattas av övergångsregler om ålder eller antal verksamma år. Regeringen har därför inom ramen för anvisade medel tilldelat medel för att tillsammans med andra lärosäten utveckla formerna för validering i detta sammanhang. Regeringen föreslår att avsätts för detta ändamål och beräknar lika mycket . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Lärare ska ges möjlighet att göra karriär utan att lämna undervisningen, så att eleverna kan möta de skickligaste lärarna. I syfte att göra läraryrket mer attraktivt genomför regeringen därför en karriärutvecklingsreform för lärare. Reformen innebär att skolhuvudmän som inrättar karriärtjänsterna förstelärare och lektor ges möjlighet att söka statsbidrag för lönepåslag för dessa särskilt yrkesskickliga lärare. I budgetpropositionen (prop. 2011/12:1) föreslog regeringen att skulle avsättas för reformen , vilket gav utrymme för lönepåslag för drygt 4 000 karriärtjänster . När reformen skulle vara fullt utbyggd , enligt vad som aviserades i budgetpropositionen , skulle de beräknade medlen på räcka till lönepåslag för ca 10 000 karriärtjänster, vilket beräknas motsvara ungefär var tionde lärare med legitimation. Regeringen kan konstatera att det har varit stort intresse från huvudmännens sida för att söka statsbidrag för att inrätta tjänster för särskilt skickliga lärare. För att reformen ska få påtagliga effekter på läraryrkets attraktivitet, och i förlängningen på elevernas studieresultat, vill regeringen skapa ökade förutsättningar för att fler lärare ska kunna gå vidare i karriären inom yrket. Regeringen föreslår därför att satsningen på karriärtjänster förstärks så att det skapas utrymme som sammanlagt motsvarar lönepåslag för ca 15 000 förstelärartjänster. föreslås satsningen utökas ytterligare något till att omfatta lönepåslag för sammanlagt motsvarande ca 17 000 förstelärartjänster. Regeringen föreslår att ytterligare avsätts för detta ändamål och beräknar ytterligare , ytterligare samt ytterligare . Regeringen avser att följa upp att statsbidraget används på avsett sätt och utvärdera dess effekter. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Det finns områden i där utanförskapet är högt. Inom ramen för det utvecklingsarbetet () definieras s.k. utanförskapsområden utifrån kriterierna förvärvsfrekvens, andel med långvarigt försörjningsstöd, andel behöriga elever till gymnasieskolans nationella program samt befolkningsmängd för stadsdelen. Exempel på sådana områden är och i , och i och Västra och i . De skolor som finns i dessa utanförskapsområden har i många fall större utmaningar än andra skolor. Eftersom det på dessa skolor, jämfört med skolor i andra områden, ofta finns en större andel elever med sämre förutsättningar och större behov menar regeringen att det är viktigt att särskilt skickliga lärare rekryteras till dessa skolor. För att förbättra skolornas förutsättningar bör det därför vara naturligt att andelen karriärtjänster är högre på skolor i utanförskapsområden. I syfte att stimulera att särskilt skickliga lärare rekryteras till skolor i utanförskapsområden avser regeringen att se över hur en öronmärkning av medlen kan utformas för att långsiktigt öka måluppfyllelsen. Kvaliteten i förskolan är viktig. Det finns skäl att pröva om systemet med karriärtjänster i grund- och gymnasieskolan bör vidgas till förskolan. En svårighet i sammanhanget är att syftet med de nuvarande karriärtjänsterna i skolan är att förstärka drivkrafterna att uppnå goda studieresultat. Resultatuppföljningen i förskolan är mindre tydlig. Skälen att utvidga reformen till förskolan är bland annat att det kan förväntas underlätta rekryteringen av förskollärare långsiktigt. Mot denna bakgrund bör det utredas i vilken utsträckning systemet skulle kunna tillämpas och byggas ut även för förskollärare i förskolan. Lärare ska inte använda sin tid till administrativt arbete om det inte är nödvändigt för deras undervisning eller är uppgifter som är en förut- sättning för undervisning. Många lärare upplever dock att de successivt har fått en ökad administrativ börda. Regeringen menar att lärares profession behöver återupprättas på så sätt att mer tid frigörs för att undervisa elever. För att åstadkomma detta har regeringen därför föreslagit att kraven på skriftliga individuella utvecklingsplaner minskas i propositionen Minskade krav på dokumentation i skolan (prop. 2012/13:195). Förslaget innebär att kravet på skriftliga individuella utvecklingsplaner tas bort helt i årskurs 6–9 i och att dessa bör utarbetas minst en gång per läsår i årskurs 1–5 i stället för minst en gång per termin. Det är dock av stor vikt att uppföljningen av elevernas kunskaper och informationen till elever och föräldrar inte försämras. Innehållet i utvecklingssamtalet föreslås därför förtydligas på så sätt att den information som tidigare gavs i en skriftlig individuell utvecklingsplan i stället ska lämnas muntligt vid utvecklingssamtalet. har dessutom i sitt regleringsbrev fått i uppdrag att i ett allmänt råd om skriftliga individuella utvecklingsplaner med omdömen ta fram blanketter och stöd som kan användas i arbetet med den skriftliga individuella utvecklingsplanen. Regeringen avser att ge lämplig myndighet i uppdrag att följa effekterna av reformen. Vidare har en departementspromemoria tagits fram med förslag som syftar till att minska de statliga administrativa kraven i fråga om åtgärdsprogram (Ds 2013:50). Enligt förslaget i departementspromemorian ska elevernas rätt till särskilt stöd motsvara dagens regler men kravet på att skriftligt dokumentera det särskilda stödet i åtgärdsprogram för de elever som är i behov av särskilt stöd avskaffas. Vidare måste sådana program enligt förslaget bara upprättas på begäran av föräldrarna. Denna departementspromemoria har remitterats. har dessutom fått i uppdrag att utforma en åtgärdsplan i syfte att minska den dokumentationsmängd som myndigheten inhämtar (dnr U2013/3680/GV). Förändringar i skolans regelverk som görs i syfte att minska lärares administrativa börda bör åtföljas av särskilda implementeringsinsatser. Regeringen föreslår att avsätts för detta ändamål och beräknar . Frågan om hur lärares administrativa börda skulle kunna minskas bereds vidare inom . 4.1.6Evidensbaserad skola och förskola Det vetenskapliga förhållningssättet i skolan kan utvecklas och forskningsbaserad kunskap om effektiva metoder och arbetssätt i skolan bör spridas till dem som är verksamma i skolan. Utöver insatser för utbildningen (se avsnitt 4.1.2) föreslås åtgärder för dem som redan finns i skolväsendet. För att kunna utveckla och förbättra undervisningen bör bl.a. lärare och förskollärare ges bättre förutsättningar att kunna omsätta relevanta nationella och internationella forskningsresultat i praktiken. Regeringen bedömde därför i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) att insatser ska göras för att systematiskt väga samman och sprida forskningsresultat som bidrar till ökad kunskap om effektiva metoder och arbetssätt i skola och förskola till dem som är verksamma där. För verksamheten föreslås och beräknas , i enlighet med vad som aviserades i budgetpropositionen . Regeringen har för avsikt att inrätta en ny myndighet för detta ändamål. Regeringen kommer därför att tillsätta en särskild utredare för att förbereda och genomföra bildandet av en sådan myndighet. Regeringens avsikt är att den nya myndigheten ska kunna inleda sin verksamhet . Ämnesdidaktiska centrum för naturvetenskap och teknik Regeringen föreslog i budgetpropositionen att skulle avsättas i syfte att stimulera och sprida ämnesdidaktisk forskning inom bl.a. naturvetenskap och teknik. I propositionen Forskning och innovation bedömde regeringen därefter att bör avsättas för att stimulera den ämnesdidaktiska forskningen 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 inom matematik, naturvetenskap och teknik och sprida dess resultat. Regeringen har uppdragit åt att föreslå ett eller högst två lärosäten som ska få i uppdrag av regeringen att bilda ett eller två ämnesdidaktiska centrum för naturvetenskap och teknik (dnr U2013/4201/S, U2013/3132/UH). Vidare avser regeringen att fortsatt stärka Nationellt centrum för matematikutbildning vid . Andelen elever som är i behov av särskilt stöd ökar och således ökar även behovet av lärare med specialpedagogisk kompetens. Av årliga rapport framgår att det råder brist på sökande med speciallärar- och specialpedagogutbildning till de tjänster som arbetsgivare utlyser. Prognosen för de båda yrkesgrupperna är att det kommer att råda en ökad brist bl.a. på grund av förestående pensionsavgångar och krav på lärarlegitimation. Utökning av antalet utbildningsplatser på speciallärarutbildningen För att möta elever i behov av särskilt stöd krävs en bred kompetens hos lärare i allmänhet och hos lärare med specialpedagogisk kompetens i synnerhet. Den komplexa problembilden och de sviktande skolresultaten för många av dessa elever medför att ytterligare kompetens på området bör finnas i skolan. Regeringen bedömer därför att medel bör avsättas för att utöka speciallärarutbildningen med 100 utbildningsplatser . Medel bör tilldelas lärosätena enligt tabell 4.1. Platserna beräknas i huvudsak fördelas efter studenternas efterfrågan och storleken på nuvarande utbildning. För de nya platserna beräknar regeringen . Därutöver avser regeringen att se över behovet av att inrätta en ny inriktning mot neuropsykiatriska funktionsnedsättningar inom speciallärarexamen. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Tabell 4.1 Utbyggnad av speciallärarutbildning, platser Det dåvarande analyserade på regeringens uppdrag behovet av en särskild specialpedagogexamen och behovet av specialpedagoger (rapport 2012:11R). föreslog att specialpedagogexamen skulle avskaffas och ersättas av en särskild inriktning inom speciallärarexamen. Regeringen avser dock inte att göra några förändringar av specialpedagogexamen . Ett väl fungerande ledarskap i skolan är centralt för att åstadkomma ökad måluppfyllelse. Det pedagogiska ledarskapet innebär återkoppling och stöd till lärarna. Det är därför fortsatt viktigt att uppmärksamma förutsättningarna för att rektorerna ska lyckas med ledarskapet i skolan. pågår Rektorslyftet, en fortbildning särskilt inriktad på det pedagogiska ledarskapet om 7,5 högskolepoäng på avancerad nivå. Mot bakgrund av utbildningsbehovet anser regeringen att det är angeläget att fortbildningen fortsätter och att den därför bör förlängas . redovisar att de rektorer som har deltagit i satsningen har varit mycket nöjda (se t.ex. årsredovisning ). I enlighet med tidigare avisering i budget- propositionen föreslås avsättas för satsningen . Regeringen beräknar nu även . Studier visar att många rektorer upplever att tillräcklig tid inte kan avsättas till den pedagogiska ledningen av verksamheten, bl.a. på grund av en stor administrativ börda. Regeringen anser att det finns behov av att få fördjupad kunskap om hur rektorns arbete ser ut i praktiken, vad det får för konsekvenser för verksamheten och hur förutsättningarna för rektor att agera som ledare kan stärkas. Regeringen avser därför att tillsätta en utredning i syfte att analysera rektorernas arbetssituation och hur rektorernas ansvar och befogenheter samt pedagogiska ledarskap kan stärkas. Regeringen föreslår att avsätts för detta . 4.2Förskola och annan pedagogisk verksamhet 4.2.1En förskola i världsklass Den svenska förskolan är en uppskattad och viktig del av välfärden och går cirka 480 000 barn till förskolan. Den spelar en viktig roll för barns allsidiga utveckling och bidrar till att skapa likvärdiga förutsättningar inför skolstarten. Förskolan bidrar också till ett mer jämställt samhälle, eftersom den möjliggör för både kvinnor och män att kombinera föräldraskap och arbete. har ambitionerna för förskolan höjts. började en ny skollag (2010:800) och en reviderad läroplan för förskolan att tillämpas, vilket har inneburit att det pedagogiska uppdraget har stärkts. har ambitionen för barns lärande varit så hög. Det har också blivit tydligare vad varje barn har rätt att få med sig av förskolans verksamhet. Satsningar på förskolans personal Förskolans personal spelar en viktig roll när det kommer till barns utveckling och lärande. ringens arbete för att höja förskolläraryrkets status och garantera kvaliteten i verksamheten fortsätter. finns en förskollärarlegitimation som innebär att endast den som har förskollärarlegitimation ska fr.o.m. få anställas utan tidsbegränsning som förskollärare. I linje med förskolans utvidgade pedagogiska uppdrag anser regeringen att det ska göras satsningar på kompetenshöjande insatser för förskolans personal. –2014 genomförs därför en utbildningssatsning där regeringen inom ramen för avsatta medel satsar totalt ca . Förskollärare kan gå kurser som avser barn i behov av särskilt stöd. Förskollärare och förskolechefer kan gå kurser avseende uppföljning och utvärdering. Från erbjuds också två nya kurser, en med inriktning på naturvetenskap och teknik och den andra med inriktning på flerspråkighet och interkulturell kompetens. Även barnskötare och annan personal kan delta i de nya kurserna. Vidare finns också forskarskolor där förskollärare kan bedriva forskning inom sitt yrkesområde. Syftet med att stärka forskningen inom förskolans område är att på så sätt utveckla kvaliteten i förskolan. Möjligheten att forska bidrar också till att stärka den personliga och yrkesmässiga utvecklingen för den enskilde förskolläraren. Vid sidan om förskollärarna kommer annan personal som t.ex. barnskötare att även i fortsättningen spela en viktig roll i förskolan. Enligt skollagen ska kommuner erbjuda förskoleplats från det att ansökan har inkommit. Majoriteten av landets kommuner klarar denna tidsgräns, men alltför många kommuner lever inte upp till tidsgränsen. Att förskolan är tillgänglig är inte bara viktigt för barnen utan också för deras föräldrar. För många föräldrar är förskolan en förutsättning för att de ska kunna arbeta. Regeringen tillsatte därför en särskild utredare (2012:05, dir. 2012:54) som bl.a. har undersökt i vilken omfattning förskoleplats inte erbjuds inom lagstadgad tid och analyserat om det finns behov av och är lämpligt att införa ytterligare åtgärder eller incitament för att fler barn ska erbjudas förskoleplats . Den särskilde utredaren redovisade 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 sitt betänkande Förskolegaranti (SOU 2013:41). Det innehöll förslag om att införa en nationell förskolegaranti med bl.a. en platsdag för att förtydliga när kommunen senast är skyldig att erbjuda förskoleplats, och en informations- och rapporteringsskyldighet för kommuner. Betänkandet bereds inom . Statistik på individnivå i förskola och pedagogisk omsorg Nationell statistik på individnivå avseende barn som deltar i förskola och pedagogisk omsorg har länge efterfrågats av forskarsamhället, något som skulle möjliggöra uppföljning, utvärdering och forskning om verksamheterna som inte kan erhållas . Motsvarande statistik finns redan för övriga skolformer, dock med vissa undantag. Regeringen har gett i uppdrag att införa en individbaserad statistik avseende barn som deltar i förskola och pedagogisk omsorg (U2013/4201/S, U2013/3132/UH). utreder förutsättningarna för och konsekvenserna av framtagande av statistik på individnivå gällande deltagande i förskola och pedagogisk omsorg med vederbörlig hänsyn tagen till enskildas integritet. Insamling av statistik ska påbörjas och statistiken ska därefter finnas tillgänglig . I enlighet med vad regeringen föreslog i budgetpropositionen , tillfördes , och föreslås avsättas för framtagande av statistik på individnivå gällande deltagande i förskola och pedagogisk omsorg. beräknas för detta ändamål. 4.2.2Omsorg , nätter och För att det ska vara möjligt att förena föräldraskap och förvärvsarbete är det viktigt att det finns tillgång till omsorg av barn också under så kallad obekväm arbetstid. Detta är särskilt viktigt för ensamstående föräldrar, i synnerhet kvinnor då de utgör majoriteten av alla dem som arbetar deltid och under obekväma arbetstider. I den nya skollagen finns det en bestämmelse om att kommuner ska sträva efter att erbjuda omsorg för barn under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds i den omfattning som 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 behövs med hänsyn till bl.a. föräldrarnas förvärvsarbete eller studier. har både antalet kommuner som erbjuder omsorg på obekväm arbetstid och antalet inskrivna barn ökat. var knappt 5 000 barn i 151 kommuner inskrivna i omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds. Motsvarande antal var drygt 4 000 barn i 118 kommuner och 2011 drygt 4 500 barn i 130 kommuner. Att fler får tillgång till omsorg på obekväm arbetstid är en utveckling som regeringen vill uppmuntra. För att stimulera kommunerna att i ökad omfattning erbjuda omsorg , nätter och aviserade regeringen i budgetpropositionen ett riktat statsbidrag om sammanlagt 2013–2016. Kommuner kan ansöka om statsbidrag enligt förordningen (2012:994) om statsbidrag för omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds. Det övergripande målet för regeringens jämställdhetspolitik är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. En utgångspunkt för förskolan är att flickor och pojkar ska ges möjlighet att pröva och utveckla sin förmåga och sina intressen oberoende av könstillhörighet. Det är viktigt att redan i förskolan synliggöra för flickor och pojkar att kön inte ska vara avgörande i val av yrke. Bland annat därför är det av betydelse att öka andelen män som arbetar som förskollärare och barnskötare. Regeringen gav ett tilläggsuppdrag (U2013/5045/S) att komplettera den pågående informationskampanjen om lärar- och förskolläraryrkena och de nya lärar- och förskollärarutbildningarna så att den till viss del specifikt inriktas på att attrahera fler män till förskollärarutbildningen. Regeringen gav ett tilläggsuppdrag (U2013/5044/S) att genomföra en samlad insats i syfte att öka antalet och andelen män som arbetar som förskollärare och barnskötare i förskolan. Insatsen omfattar konferenser och presentation av lärande exempel om arbete med att öka mäns intresse för förskollärarutbildning och arbete som förskollärare och barnskötare i förskolan. 4.3Ökade kunskaper i skolan En viktig utmaning för skolväsendet är att höja kunskapsresultaten. Nationella och internationella utvärderingar och studier har visat att resultaten i läsförståelse, matematik och naturvetenskap har försämrats kontinuerligt . Dessutom presterar pojkar generellt sett sämre än flickor. Omfattande reformer har genomförts av regeringen, men som konstaterades i betänkandet Det tar tid – om effekter av skolpolitiska reformer (SOU 2013:30), kan reformerna tidigast förväntas få ett visst genomslag i mitten på 2010- talet – ett genomslag som sedan gradvis bör kunna förstärkas . Regeringen föreslår i denna proposition medel för ytterligare insatser för ökade kunskaper och i detta avsnitt redovisas generella insatser för att höja kunskapsresultaten. 4.3.1Tidig och tydlig uppföljning Varje elev har rätt till en individanpassad undervisning så att han eller hon kan utvecklas så långt som möjligt utifrån sina förutsättningar. För att förverkliga detta och nå bättre resultat för förutsätts att elevernas kunskapsutveckling fortlöpande följs upp och att eventuella insatser sätts in . Bedömningsstöd i årskurs 1 Behovet av tidiga insatser för att förebygga svårigheter senare i skolgången är stort. Det finns dock en risk att de elever som är i behov av särskilt stöd får detta stöd alltför sent , vilket kan resultera i att de får svårt att nå målen för utbildningen. Regeringen har därför för avsikt att ge i uppdrag att utarbeta och implementera ett tydligt och konkret bedömningsstöd för uppföljning av elevernas kunskaper i läs- och skrivutveckling samt matematik. Bedömningsstödet ska kunna användas redan i årskurs 1 för att tidigt identifiera elever i behov av särskilt stöd, eller av extra stimulans, och finnas tillgängligt för skolorna att använda senast under /15. Regeringen föreslår att avsätts för detta ändamål samt beräknar . Utvärdering av den nya betygsskalan infördes en ny betygsskala i bl.a. grund- och gymnasieskolan. För att få en tydlig bild av hur den nya betygsskalan fungerar i praktiken har regeringen för avsikt att genomföra en utvärdering av reformen. Alla elever ska genomföra nationella prov Nationella prov används i ett antal ämnen i årskurs 3, 6 och 9 för att bedöma grundskoleelevernas kunskaper i förhållande till kunskapskraven och, i årskurs 6 och 9, även som stöd för betygsättning. Nationella prov används även inför betygsättningen i vissa angivna kurser i gymnasieskolan och på gymnasial nivå i vuxenutbildning. För många elever saknas dock provbetyg till följd av att eleverna inte genomfört alla provdelar som proven består av.