prop · H003177 · 2013-06-17 00:00:00 — Den genomsnittliga föroreningskoncentrationen, inställd i enlighet med punkt 2.4, ska hållas . Belastningsinställningar för varje belastningsfas CBOD5 i enlighet med 2.4 CBOD5 i enlighet med 2.4 CBOD5 i enlighet med 2.4 och 2: Qd= 0 CBOD5 i enlighet med 2.4 och 4: Qd De särskilda belastningsfaserna överbelastning, underbelastning och stand-by-drift ska utföras i en följd utan avbrott. Den normala belastningsfasen ska delas upp i flera delfaser. Provningen ska inledas och avslutas med en normal belastningsfas omfattande minst vardera. Dagliga hydrografer för hydraulisk matning ska ställas in beroende på den angivna driften för den fartygsbaserade avloppsreningsanläggningen. De dagliga hydrograferna för hydraulisk matning ska väljas i enlighet med anlägg ningens driftskoncept för den fartygsbaserade avloppsreningsanläggningen. Skillnad ska göras beroende på om den fartygsbaserade avloppsreningsanläggningen ska används med eller utan en uppströms installerad lagertank för avloppsvatten. Matningshydrograferna (dagliga hydrografer) visas i figur 1 och figur 2. Inflödet ska hållas under hela provningsperioden. Den genomsnittliga volymetriska flödes hastigheten för avloppsvattnet Qh,medel motsvarar 1/24 av den dagliga hydrauliska belastningen enligt tabell 1. Inflödet ska mätas kontinuerligt av den tekniska tjänsten. Den dagliga hydrografen ska hållas inom ±5 % Europeiska unionens officiella tidning L 6/81 Daglig hydrograf för matning av en fartygsbaserad avloppsreningsanläggning med uppströms installerad lagertank för avloppsvatten Daglig hydrograf för matning av en fartygsbaserad avloppsreningsanläggning utan uppströms installerad lagertank för avloppsvatten 3.2Avbrott eller annullering av provningen Det kan vara nödvändigt att avbryta provningen om provningsanläggningen kan användas på ett korrekt sätt på grund av strömavbrott eller fel på en underenhet. Provningen kan avbrytas som reparation pågår. I sådana fall är det inte nödvändigt att upprepa hela provningen, utan endast den belastningsfas under vilken underenheten inte fungerade. Om provningen avbryts en andra gång ska den tekniska tjänsten avgöra om provningen kan fortsätta eller ska annulleras. Skälen till detta beslut ska anges och dokumenteras i provningsrapporten. Om provningen annulleras ska hela provningen upprepas. L 6/82 Europeiska unionens officiella tidning 3.3Undersökning av reningsgraden och överensstämmelse med gränsvärdena för utflödet Den tekniska tjänsten ska ta prov på inflödet till provningsanläggningen och analysera dem för att bekräfta överensstämmelsen med inflödesegenskaperna. Prov på avloppsvattnet ska tas från utflödet från provningsanlägg ningen och analyseras för att fastställa reningsgraden och överensstämmelsen med de gränsvärden för utflödet som krävs. Provtagningen ska omfatta både enkla stickprov och samlingsprov. I fråga om samlingsprov kan provtagningen antingen vara tidsproportionell eller flödesproportionell. Typen av samlingsprov ska specificeras av inspektionsorganet. Provtagning på inflödet och utflödet ska ske och i samma utsträckning. Utöver kontrollparametrarna BOD5, COD och TOC ska följande parametrar för inflöde och utflöde mätas för att beskriva och återge miljö- och provningsbetingelserna: a)Fasta ämnen som kan filtreras bort (SRF). b)pH. c)Konduktivitet. d)Vätskefasernas temperatur. Antalet undersökningar varierar beroende på den relevanta belastningsfasen och anges i tabell 2. Antalet prov tagningar hör samman med provningsanläggningens inflöde respektive utflöde. antalet provtagningar och tidpunkten för provtagning Provtagning efter påslagning av påslagning av inflödet och 24 Totalt antal samlingsprov: 14 Totalt antal stickprov: 14 Om tillämpligt ska följande driftparametrar också mätas i stickproven: a)Koncentration av löst syre i bioreaktorn. b)Torrsubstans i bioreaktorn. c)Temperatur i bioreaktorn. d)Omgivande temperatur. e)Övriga driftparametrar i enlighet med tillverkarens driftinstruktioner. För att dokumentera den fastställda reningsgraden och kontrollera överensstämmelsen med gränsvärdena för processen ska det minsta provvärdet (Min), det högsta provvärdet () och det aritmetiska medelvärdet (Medel värde) specificeras liksom de individuella mätresultaten för kontrollparametrarna BOD5, COD och TOC. Europeiska unionens officiella tidning L 6/83 Belastningsfasen ska också anges för det högsta provvärdet. Bedömningar ska göras för alla belastningsfaser tillsammans. Resultaten ska behandlas enligt följande tabell: Specifikation för statistisk behandling av de insamlade uppgifterna bedömning för att dokumentera överensstämmelse med gränsvärdena för utflödet (1) Det finns inga gränsvärden för inflödet. Specifikation för statistisk behandling av de insamlade uppgifterna bedömning för att dokumentera reningsgraden L 6/84 Europeiska unionens officiella tidning De återstående parametrarna i enlighet med 3.3 bd och driftparametrarna i enlighet med 3.3 ska summeras i en tabell som specificerar det minsta provresultatet (Min), det högsta provresultatet () och det aritmetiska medelvärdet (Medelvärde). 3.5Överensstämmelse med kraven i kapitel 14a Gränsvärdena i enlighet med tabellerna 1 och 2 i artikel 14a.02.2 ska anses uppfyllda när följande gäller för respektive värde för parametrarna COD, BOD5 och TOC: a)Medelvärdet för samtliga 14 utflödesprov och b)minst 10 av de totalt 14 utflödesproven överskrider inte de specificerade gränsvärdena för samlings prov och stickprov. 3.6Drift och underhåll under provning Provningsanläggningen ska användas i enlighet med tillverkarens specifikationer under hela provningen. Rutin kontroller och underhållsarbete ska utföras i enlighet med tillverkarens drift- och underhållsinstruktioner. Det överskottsslam som genereras vid den biologiska reningsprocessen får endast avlägsnas från den fartygsbaserade avloppsreningsanläggningen om detta finns specificerat i tillverkarens drift- och underhållsinstruktioner. Allt underhållsarbete som utförs ska registreras av den tekniska tjänsten och dokumenteras i provningsrapporten. Under provningen får inga obehöriga personer ha tillträde till provningsanläggningen. De parametrar som ska studeras ska analyseras med hjälp av godkända standardmetoder. Den standardmetod som har tillämpats ska specificeras. 4.1Inspektionsorganet ska sammanställa en rapport om den utförda typprovningen. Rapporten ska innehålla åtmin stone följande information: a)Uppgifter om anläggningen som har provats, såsom typ, information om nominell daglig föroreningsbelast ning och de dimensioneringsprinciper som tillverkaren har tillämpat. b)Information om överensstämmelse för den provade fartygsbaserade avloppsreningsanläggningen med den dokumentation som tillhandahållits före provningen. c)Information om individuella mätresultat, samt bedömningen av anläggningens reningsgrad och överensstäm melse med de gränsvärden för utflödet som krävs. d)Uppgifter om avlägsnande av överskottsslam, såsom storleken på de avlägsnade volymerna och hur ofta det har skett. e)Information om hela driften samt allt underhålls- och reparationsarbete som har utförts under provningen. f)Information om eventuell försämring av den fartygsbaserade avloppsreningsanläggningens kvalitet under provningen samt eventuella avbrott i provningen. g)Information om eventuella problem som uppstod under provningen. h)En förteckning över namn och befattning på ansvariga personer som har varit engagerade i typprovningen av den fartygsbaserade avloppsreningsanläggningen. i)Namn och adress för det laboratorium som utförde analysen av avloppsvattenproven. j)Tillämpade analysmetoder. Europeiska unionens officiella tidning L 6/85 L 6/86 Europeiska unionens officiella tidning Anmärkningar om fastställande av biokemisk syreförbrukning (BOD5) i samlingsprov För att kunna utföra analysen för bestämningen av den biokemiska syreförbrukningen föreskriver de internationella standarderna ISO 5815 och 5815-2:2003 att vattenproven lagras efter provtagningen fram till tidpunkten för analysen i en bräddfull, väl tillsluten flaska vid en temperatur på . Bestämningen av BOD5 ska påbörjas så fort som möjligt eller åtminstone efter att provtagningen har slutförts. För att undvika att biokemiska nedbrytningsprocesser startar i de samlingsproven kyls i praktiken vatten proven ned till högst som provtagningen fortgår och lagras vid denna temperatur när provtagningen är klar. Lämplig provtagningsutrustning finns kommersiellt tillgänglig. Lagförslag i SOU 2011:4 Förslag till lag om ändring i fartygssäkerhetslagen (2003:364) Härigenom föreskrivs i fråga om fartygssäkerhetslagen (2003:364) dels att det i lagen införs nya bestämmelser, 1 kap. 3 a § och 3 kap. 1 a och 1 b §§, enligt följande lydelse, dels att 1 kap. 4 §, 2 kap. 1 §, 3 kap. 1, 2 och 7 §§, 5 kap. 5 §, 6 kap. 1 § och 7 kap. 13 §§, ska ha följande lydelse. Med fartyg i inlandssjöfart avses i denna lag fartyg som är avsett uteslutande eller huvudsakligen för trafik på inre vattenvägar enligt vad som följer av Europa- parlamentets och rådets direktiv /87/EG av om tekniska föreskrifter för fartyg i inlandssjöfart. I denna lag avses med 1.fartcertifikat: ett bevis om att ett fartyg vid tillsyn har befunnits sjö- värdigt, 2.passagerarfartygscertifikat: ett bevis om att ett fartyg vid tillsyn har befunnits lämpligt att transportera passagerare och om det högsta antal passagerare som fartyget får medföra, 3.fribordscertifikat: ett bevis om att ett fartygs fribord har fastställts efter tillsyn och att fribordsmärken har satts fast på fartygets sidor på ett riktigt och varaktigt sätt, 4.certifikat om godkänd säker- hetsorganisation: ett bevis om att fartygets säkerhetsorganisation vid tillsyn har visat sig överensstämma med rederiets godkända säkerhets- organisation, och 5.dokument om godkänd säker- hetsorganisation: ett bevis om att rederiets säkerhetsorganisation har godkänts vid en rederikontroll enligt 5 kap. 16 §. 4.certifikat om godkänd säker- hetsorganisation: ett bevis om att fartygets säkerhetsorganisation vid tillsyn har visat sig överensstämma med rederiets godkända säkerhets- organisation, 5.dokument om godkänd säker- hetsorganisation: ett bevis om att rederiets säkerhetsorganisation har godkänts vid en rederikontroll enligt 5 kap. 16 §. 6. gemenskapscertifikat för far- tyg i inlandssjöfart: ett bevis om att ett fartyg uppfyller de tekniska minimikrav för fartyg som trafike- rar inre vattenvägar enligt vad som följer av och rådets direktiv /87/EG. 7. kompletterande gemenskaps- certifikat för fartyg i inlandssjö- fart: ett bevis om att ett fartyg, som har ett giltigt certifikat utfär- dat i enlighet med artikel 22 i den reviderade konventionen för sjö- farten på , uppfyller de ytter- ligare och sänkta krav för fartyg som, enligt 7 kap. 2 §, får medde- las av regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer, och 8. tillfälligt gemenskapscertifikat för fartyg i inlandssjöfart: ett bevis om att ett fartyg endast tillfälligt uppfyller de tekniska krav för fartyg som trafikerar inre vatten- vägar enligt vad som följer av och rådets direktiv /87/EG Ett fartyg är sjövärdigt bara om det är så konstruerat, byggt, utrustat och hållet i stånd att det med hänsyn till sitt ändamål och den fart som det används i eller avses att användas i ger betryggande säkerhet mot sjö- olyckor. Vid bedömningen av om ett far- tyg i inlandssjöfart är sjövärdigt ska även de tekniska krav som följer av bilaga II till Europa- parlamentets och rådets direktiv /87/EG beaktas. Ett svenskt fartyg som har en bruttodräktighet av minst 20 eller är ett passagerarfartyg skall ha ett fartcertifikat. Fritidsfartyg behöver dock ha fartcertifikat endast om bruttodräktigheten är minst 100. Ett svenskt fartyg som har en bruttodräktighet av minst 20 eller är ett passagerarfartyg ska ha ett fartcertifikat. Fritidsfartyg behöver dock ha fartcertifikat endast om bruttodräktigheten är minst 100. Fartyg som enligt 1 a § ska ha ett gemenskapscertifikat för fartyg i Ett fartyg som ägs eller brukas av svenska staten och som används ute- slutande för statsändamål och inte för affärsdrift behöver inte ha fart- Transportstyrelsen får befria ett fartyg från skyldigheten att ha fart- certifikat, om ett passagerarfartygscertifikat har utfärdats för fartyget enligt 2 §. Gemenskapscertifikat för fartyg i transport på inre vattenvägar, ska ha gemenskapscertifikat för fartyg eller mer och för vilka produkten av längd x bredd x djupgående ger en volym om 100 m3 eller mer, och som inte är 2. bogserfartyg eller skjutbogse- rare, som är avsedda att bogsera, enligt 1 eller flytande anlägg- 4. flytande anläggningar när de rådets direktiv /87/EG ska ha ett gemenskapscertifikat för fartyg Havsgående fartyg, som till- och som har giltiga certifikat, som följer av artikel 2 i ovannämnda direktiv, behöver inte ha gemen- Ett fartyg som har ett certifikat utfärdat i enlighet med artikel 22 i sjöfarten på får trafikera svenska inre vattenvägar utan att ha gemenskapscertifikat för fartyg i inlandssjöfart. Ett svenskt passagerarfartyg skall ha ett passagerarfartygs- certifikat. Vid utfärdandet av passagerarfartygscertifikat skall det högsta tillåtna antalet passa- gerare bestämmas så att säkerheten för passagerarna är betryggande. Avseende skall fästas särskilt vid fartygets stabilitet och bärighet, vid de åtgärder som har vidtagits för utrymning och övergivande av fartyget samt vid skyddet mot ohälsa och olycksfall ombord. Ett utländskt passagerarfartyg skall ha ett certifikat eller en annan handling som anger det högsta tillåtna antalet passagerare. När det är särskilt föreskrivet ska fartyg som har ett sådant cer- tifikat även vara försett med ett fikat för fartyg i inlandssjöfart. Ett svenskt passagerarfartyg ska Vid utfärdandet av passagerar- tillåtna antalet passagerare be- stämmas så att säkerheten för Avseende ska fästas särskilt vid fartygets stabilitet och bärighet, vid de åtgärder som har vidtagits för utrymning och övergivande av fartyget samt vid skyddet mot ohälsa och olycksfall ombord. ska ha ett certifikat eller en annan handling som anger det högsta tillåtna antalet passagerare. fikat gäller inte utländskt fartyg som enligt 1 a § ska ha ett gemen- skapscertifikat för fartyg i inlands- sjöfart, eller har ett certifikat utfärdat i enlighet med artikel 22 i Ett fartyg som skall ha fri- bordsmärken enligt 5 § skall också ha ett fribordscertifikat. Ett fartyg som ska ha fri- bordsmärken enligt 5 § ska också ha ett fribordscertifikat. Detta gäller dock inte fartyg som enligt 1 a § ska ha ett gemen- skapscertifikat för fartyg i inlands- sjöfart, eller har ett certifikat utfärdat i enlighet med artikel 22 i den reviderade konventionen för sjöfarten på . 1 a. undersöka om ett fartyg i inlandssjöfart uppfyller de tek- niska krav som följer av Europa- 2006/87/EG, lämpligt att användas som passa- lämpligt att användas som passa- stämmer med rederiets säkerhets- stämmer med rederiets säkerhets- (1998:958) om vilotid för sjömän. (1998:958) om vilotid för sjömän. Ett fartygs resa får förbjudas, om det finns skälig anledning att anta att 1. fartyget inte är sjövärdigt för 1. fartyget inte är sjövärdigt för resa i den avsedda farten, resa i den avsedda farten eller avseende har brister i skyddet mot avseende har brister i skyddet mot ohälsa eller olycksfall, ohälsa eller olycksfall, barlastat på ett betryggande sätt, barlastat på ett betryggande sätt, gerare än det högsta tillåtna gerare än det högsta tillåtna 5. fartyget inte är bemannat på 5. fartyget inte är bemannat på ett betryggande sätt för den ett betryggande sätt för den uppfyller kraven på säkerhets- uppfyller kraven på säkerhets- meddelats med stöd av lagen eller meddelats med stöd av lagen eller 336/2006, 336/2006, (1998:958) om vilotid för sjömän (1998:958) om vilotid för sjömän inte efterlevs och detta innebär en inte efterlevs och detta innebär en uppenbar fara för sjömännens eller uppenbar fara för sjömännens eller arbetstagarnas hälsa och säkerhet, arbetstagarnas hälsa och säkerhet, är så ogynnsamma att resan skulle är så ogynnsamma att resan skulle människor eller miljön, människor eller miljön, 9. fartyget inte 9. fartyget inte skrivna krav på märkning med skrivna krav på märkning med 10. fartyget inte uppfyller före- 10. fartyget inte uppfyller före- skrivna krav avseende sådana skrivna krav avseende sådana som ska finnas ombord på far- som ska finnas ombord på far- 11. fartyget inte uppfyller före- skrivna krav avseende fartcerti- fikat för fartyg i inlandssjöfart enligt direktiv /100/EG. Om det är fråga endast om brister i anordningar för arbetet eller i arbetsredskap får i stället användningen av anordningarna eller redskapen förbjudas tills rättelse har skett. Likaså får, i stället för förbud enligt första stycket, användningen av en viss lokal, arbetsprocess eller arbetsmetod eller av ett visst ämne för- bjudas tills rättelse har skett om det finns skälig anledning att anta att användningen innebär risk för ohälsa eller olycksfall. Regeringen får meddela före- skrifter om vilka fartområden som skall finnas och omfattningen av de olika områdena. Regeringen får också meddela föreskrifter om rätt för Transportstyrelsen att i sär- skilda fall bestämma att ett fartygs fartområde skall ha annan omfatt- ning än vad som följer av före- skrifter som har meddelats med stöd av första meningen. Regeringen får meddela före- skrifter om vilka fartområden som ska finnas och omfattningen av de olika områdena. Regeringen får också meddela föreskrifter om rätt för Transportstyrelsen att i sär- skilda fall bestämma att ett fartygs fartområde ska ha annan omfatt- ning än vad som följer av före- skrifter som har meddelats med stöd av första meningen. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får även, i enlighet med vad som följer av och rådets direktiv /87/EG, meddela föreskrifter om vilka zoner som ska finnas och omfattningen av de olika zonerna. den myndighet som regeringen 2 kap. 1 § skall anses vara sjö- 2 kap. 1 § ska anses vara sjö- 1 a. ytterligare och sänkta krav för fartyg i inlandssjöfart i enlig- het med vad som följer av artikel 5 i direktiv /87/EG, 2. skyldighet att registrera upp- 2. skyldighet att registrera upp- 3. lastning, 3. lastning, och säkring av last som ännu inte och säkring av last som ännu inte har förts ombord, har förts ombord, 5. skyldighet för havare och den som befull- havare och den som befull- mäktigats att på redarens vägnar mäktigats att på redarens vägnar eller olyckstillbud eller sjukdoms- eller olyckstillbud eller sjukdoms- fall utöver vad som anges i sjö- fall utöver vad som anges i sjö- lagen (1994:1009), lagen (1994:1009), eller vidtagna åtgärder som har eller vidtagna åtgärder som har betydelse för ett fartygs sjövärdig- betydelse för ett fartygs sjövärdig- c. lämna uppgifter inför ett far- fartygs ankomst till en hamn eller tygs ankomst till en hamn eller d. lämna uppgifter i situationer d. lämna uppgifter i situationer där väder- eller sjöförhållandena är där väder- eller sjöförhållandena är så ogynnsamma att de innebär så ogynnsamma att de innebär Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att 1. fartyg, 1. fartyg, utöver certifikat anges i denna lag, ska ha certifikat anges i denna lag, ska ha certifikat eller intyg om något visst för- eller intyg om något visst för- hållande som regleras i denna lag hållande som regleras i denna lag eller i föreskrifter som meddelats eller i föreskrifter som meddelats med stöd av lagen, med stöd av lagen, ha certifikat utfärdade av behörig ha certifikat utfärdade av behörig utländsk myndighet eller mot- utländsk myndighet eller mot- 2 a. fartyg i inlandssjöfart, i enlighet med vad som följer av direktiv /87/EG, ska ha ett certifikat eller ett tillfälligt gemen- driver sjöfart med svenskt fartyg bedriver sjöfart med svenskt fartyg eller använder annat fartyg till eller använder annat fartyg till sjöfart inom Sveriges sjöterri- territorium, ska ha ett dokument torium, ska ha ett dokument om utfärdat av en behörig utländsk utfärdat av en behörig utländsk myndighet eller en motsvarande 4. andra fartyg än de som anges 4. andra fartyg än de som anges i 3 kap. 9 § får användas till sjöfart i 3 kap. 9 § får användas till sjöfart endast om rederiet har ett doku- endast om rederiet har ett ment om godkänd säkerhets- dokument om godkänd säkerhets- organisation och fartyget är försett organisation och fartyget är försett med ett certifikat om godkänd med ett certifikat om godkänd Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får även meddela föreskrifter om märkning av fartyg med IMO-identifikations- nummer och om sådana handlingar med fartygshistorik som ska finnas ombord på fartyg. Bilaga 10 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om utfärdan- de av gemenskapscertifikat för fartyg i inlandssjöfart i enlighet med vad som följer av Europa- parlamentets och rådets direktiv /87/EG samt fartcertifikat enligt och rådets direktiv /100/EG av om ömse- sidigt erkännande av fartcertifikat för fartyg i inlandssjöfart. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Sammanfattning av SOU 2011:4 Den internationella regleringen av transporter på de europeiska inre vattenvägarna sker genom FN:s ekonomiska kommission för (UNECE), ett antal flodkommissioner och EU. Två av de viktigaste inre vattenvägarna i är och och dessa floder har sina egna flodkommissioner, Centrala kommissionen för sjöfarten på (CCNR) och . EU:s särskilda regelverk om transporter på inre vattenvägar har till stora delar sitt ursprung i de regel- verk som utarbetats inom UNECE och CCNR. Anslutningsfördraget för , och trädde i kraft . I anslutningsakten anges och , , , , kanal och Sotenkanalen som inre vattenvägar vid tillämpningen av EU:s förordningar och direk- tiv. Angivande av de svenska inre vattenvägarna i anslutningsakten görs till varje enskild förordning och varje enskilt direktiv och inte gemen- samt för samtliga rättsakter som avser om inre vatten- vägar. I vissa av direktiven ges medlemsstaterna möjlighet att besluta om undantag från direktivens tillämpning. har nyttjat denna möjlig- het avseende några av direktiven. I övrigt har inte vidtagit några åtgärder för att genomföra om inre vattenvägar. I kommittédirektivet Analys och genomförande av om inre vattenvägar (dir. 2009:127) gavs utredningen i uppdrag att analysera de konsekvenser som uppkommer om om inre vatten- vägar genomförs i svensk rätt samt föreslå författningsändringar för ett sådant genomförande. Utredningens förslag till genomförande av om inre vattenvägar i svensk rätt om inre vattenvägar består av ett flertal förordningar och direktiv som bl.a. syftar till harmonisering och ömsesidigt erkännande av regler för att yrkesmässigt bedriva transportverksamhet, tillträde till marknaden för internationella transporter, tillträde för transportföretag att utföra transporter i en medlemsstat där de inte är hemmahörande (cabo- tage) och gemensamma konkurrensregler. En viktig skillnad, i för- hållande till de inre vattenvägarna på kontinenten, är att inre vattenvägar inte är förbundna med en annan medlemsstats inre vatten- vägar. Det innebär att delar av regelverket inte berör , t.ex. det rörande strukturella förbättringar inom inlandssjöfarten, gemensamma bestämmelser för transport av gods eller passagerare på inre vattenvägar mellan medlemsstater i syfte att införa frihet att tillhandahålla sådana transporter, harmoniserade flodinformationstjänster etc. Regelverket är omfattande och nedan redogörs kortfattat för de viktigaste förordningarna och direktiven för svenskt vidkommande och utredningens förslag till genomförande i svensk rätt. Rådets förordning (EEG) nr 2919/85 om fastställande av villkoren för tillträde till de avtal som slutits enligt den reviderade konventionen om sjöfarten på för fartyg som tillhör Rhensjöfarten