prop · H1031d25 · 2013-09-18 00:00:00 — I PTS återrapportering av uppdrag om att redovisa effekterna av lagändringen avseende kakor (på engelska kallat cookies) dras slutsatsen att många webbplatsansvariga är medvetna om den förändrade regleringen men att användningen av kakor i stort sett är oförändrad. Regeringen har deltagit aktivt i förhandlingarna om ett nytt mandat för den Europeiska Un- ionens byrå för nät- och informationssäkerhet () avsett att stärka och modernisera byrån. EU-förordningen med det nya mandatet antogs av ministerrådet . Tillgången till bredband har ökat stadigt och är generellt god i . I storstäder och större tätorter är it-infrastrukturen väl utbyggd och konkurrensen god. står inför en utmaning att öka bredbandstillgången för att nå målen i bredbandsstrategin. Hushållen och företagens efterfrågan på bredband med hög överföringshastighet är stor, vilket indikerar att det finns en betalningsvilja för 8Trojaner är en skadlig kod som finns i ett program eller en bit kod som i sig verkar ofarlig och inväntar en förutbestämd tidpunkt, instruktioner utifrån eller lämpligt tekniskt tillfälle för att utföra sitt uppdrag. 9Botnät ger personerna bakom näten kontroll över datorerna och kan användas för att sprida skräppost eller utföra överbelastningsattacker mot webbplatser. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Detta påverkar operatörernas investeringsvilja positivt. En omständighet som har stor betydelse är att marknadens aktörer ges goda förutsättningar att bygga ut näten. Att allt fler regioner, län och kommuner beslutar om bredbandsstrategier bidrar till förbättrade förutsättningar och underlättar att få bredbandsinfrastrukturen på plats. Den goda utvecklingen på bredbandsområdet har varit beroende av den stora efterfrågan från hushåll och företag samt ett engagemang för bredbandsutbyggnad från olika aktörer, inte minst från byalag som bygger ut bredband med hjälp av statliga och kommunala stödinsatser. ska verka för ett tillgängligt, öppet och robust internet i och globalt. För att nå det målet är införandet av IPv6 hos svenska myndigheter en viktig del och regeringen angav i Digital agenda för att alla myndigheter bör ha infört IPv6 . PTS har på uppdrag av regeringen tagit fram en vägledning för organisationer som ska införa IPv6 och följer utvecklingen av myndigheters arbete med att göra sina webbplatser tillgängliga för IPv6. PTS undersökning visar att nästan tre av tio myndigheter har infört IPv6 för någon del av sin externa kommunikation och fyra av tio planerar att införa internetprotokollet . Konferensen on the () gav 2005 i uppdrag till FN:s generalsekreterare att samla det internationella samfundet i diskussioner om internets globala förvaltning i (). De stora frågor som diskuteras i IGF-sammanhang gäller formerna för arbetet och ett utökat deltagande från låg- och medelinkomstländer. Låg- och medelinkomstländerna har ofta låg representation inom GAC:s diskussioner om internets förvaltning, men har mycket att vinna på ett väl fungerande internet för sina medborgare och företag. Det svenska engagemanget i ICANN och IGF har bidragit i arbetet med att behålla ett globalt internet som präglas av frihet och öppenhet. Frågor kring internets förvaltning med modellen av flerpartssamverkan för beslut i ICANN och tilldelning av namn och nummer diskuteras också i sammanhang där ITU samlar till möten. har i dessa sammanhang drivit en tydlig linje att modellen med flerpartsamverkan ska kvarstå och att ITU:s mandat inte ska 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 sträckas utanför reglering av telekommunikationer. ICANN:s sannolikt viktigaste verksamhet 2013 och 2014 är att föra in ett stort antal nya toppdomäner i internets rotkatalog. Det är ett komplicerat förfarande av ansökningar och utvärdering som i vissa fall ifrågasätts och skapar osäkerheter för intressenter, inte minst bland länder som ifrågasätter modellen med flerpartsforum för internets globala förvaltning. ICANN tar dock viktiga steg mot en bredare global närvaro och behöver fortsätta att verka för transparens och att bygga förtroende för organisationen i alla delar av världen. Den infrastruktur som tillhandahåller elektroniska kommunikationstjänster är mycket komplex och exponerad för en rad sårbarheter. Störningar och avbrott kan uppstå till följd av allt från naturhändelser så som höga flöden och jordskred till kopparstölder, sabotage, terrorhandlingar och enskilda handhavandefel. Majoriteten av de avbrott och störningar som påverkar elektroniska kommunikationstjänster uppstår dock som en konsekvens av fel i logiska system så som exempelvis felaktigt utförda uppdateringar. Många slutanvändare av elektroniska kommunikationstjänster uppfattar robusthet som en kostnad som endast syftar till att uppnå en godtagbar lägstanivå. Vid t.ex. upphandlingar behöver tillgänglighet och driftsäkerhet beaktas utifrån verksamhetens behov, risker och sårbarheter. Nätägare och operatörer får därigenom konkreta drivkrafter för att utveckla och erbjuda mer anpassade och kanske bättre robusthetslösningar till sina kunder. I förlängningen medför detta även att de som levererar och underhåller fiberinfrastrukturen ges bättre förutsättningar för att tillhandahålla ekonomiskt gångbara robusthetslösningar. Avgrävda kablar är en av huvudanledningarna till störningar i elektronisk kommunikation. Det är därför mycket positivt att Ledningskollen kommit till stånd och utvecklats samt uppnått avsedda goda effekter i form av minskat antal avgrävningar och effektiviserad administration för operatörerna. Av den statistik från som redovisats i avsnitt 4.4.3, Resultat framgår att säkerhets- och integritetsskäl blivit ett allt mindre viktigt skäl till varför privatpersoner inte är uppkopplade mot internet. Det gäller både om man kopplar upp sig i hemmet eller någon annanstans. Det kan dock konstateras att oron är en procentenhet högre när man kopplar upp sig mobilt. Detta är tydliga indikationer på att förtroendet för internet har ökat. En bidragande orsak kan vara att it-användningen ökar explosionsartat som effekterna för gemene man av de incidenter som inträffar inte upplevs som för allvarliga i förhållande till nyttan med internet. återkommer rapporter via och andra aktörer om att incidenter i form av dels intrång i it-utrustning, dels i form av it-relaterade intrång i den personliga integriteten fortsätter. En slutsats av statistiken från SCB är också att företag verkar vara mer oroliga över att koppla upp sig mot internet än vad privatpersoner är. PTS internetsäkerhetsundersökning visar att det finns en förbättringspotential kring användares medvetande och åtgärder kring internetsäkerhet. är det främjande för itanvändningen att de tillfrågade ändå generellt sett upplever sig trygga när de använder internet. Det bör de också kunna göra mot bakgrund av att Europeiska kommissionen i konsekvensanalysen till ett nytt förslag till direktiv om nät- och informationssäkerhet konstaterat att tillhör de fem bästa EU-länderna på området. Uppmärksamheten kring den nya regleringen om kakor (jfr. avsnitt 4.4.3 Resultat) har lett till ökad medvetenhet om problematiken med användning av kakor och att informationen som lämnas om kakor har förbättrats. Enligt statistik ligger de svenska priserna för kommunikation generellt sett i den lägsta kvartilen bland medlemsstaterna. har lägstapriset för en genomsnittlig användare av mobila samtals-tjänster minskat betydligt. Priserna för fasta bredbandsabonnemang med en hastighet på Mbit/s har varit relativt oförändrade. Generellt har dock bredbandshastigheterna ökat. Konkurrensen på slutkundsmarknader är generellt relativt god, men det finns tecken på att kunderna ges förväntningar på användningen av bl.a. smarta telefoner som inte överensstämmer med det som företagen faktiskt levererar. Flera åtgärder från regeringens och PTS sida fokuserar på att skapa förutsättningar för större kundnöjdhet, exempelvis genom att förbättra möjligheterna att välja och byta leverantör, förbättra informationen till användarna och skapa förutsättningar för bättre mobiltjänster, se vidare längre ned i detta avsnitt. trädde ett antal nya bestämmelser i kraft i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. Relativt omfattande förstärkningar har genomförts när det gäller vilket innehåll som måste finnas i konsumentavtal och hur det ska presenteras. PTS har mot bakgrund av detta remitterat förslag till nya föreskrifter och allmänna råd om vilket innehåll som ska finnas med i konsumentavtal utifrån de nya lagkraven. Villkoren ska innehålla tydlig, heltäckande och lättillgänglig information om vad abonnemang kan användas för samt pris och kvalitet. PTS redogjorde i rapporten internetaccesser för de åtgärder myndigheten har vidtagit för att förbättra informationen till konsumenter vad gäller begränsningar i bredbands- och internetuppkopplingar (dnr N2011/7206/ITP). PTS utövar tillsyn över marknadens erbjudanden, t.ex. när det gäller kontraktuella såväl som tekniska begränsningar. PTS redovisar i rapporten att de större operatörerna uppger att de inte kommer blockera IP- telefoni. Ett undantag finns dock och det rör en av operatörernas billigaste abonnemang. PTS redovisar även att man har fått information om att vissa operatörer kommer att begränsa möjligheten att internetdela i vissa abonnemang. Vidare har PTS uppmärksammat att flera operatörer har publicerat information om sin trafikhantering på sina respektive webbplatser. PTS har fört en viktig dialog med företrädare för konsumenter och marknadsaktörer. Vid dialogen framkom att det är särskilt viktigt att konsumentavtal innehåller tydlig information om tjänstekvalitet och begränsningar i tjänsterna. PTS har även genomfört konsumentstudier med fokusgrupper som legat till grund för det vidare arbetet. utredde åtgärder för att underlätta byten av elektroniska kommunikationsleverantörer. Bakgrunden är flera myndighetsrapporter där bl.a. svårigheter med att byta leverantör av bredband, tv och mo- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 bila tjänster konstaterats. Detta resulterade i att det inom togs fram en promemoria Lätt byte – Enklare att välja leverantör av elektroniska kommunikationstjänster (Ds 2013:9) om hur konsumenternas liv kan göras enklare genom bättre förutsättningar för leverantörsbyten. Promemorian innehåller två lagförslag. För det första föreslås uppsägningstidens längd för vanliga konsumentabonnemang begränsas till en månad (på mobilmarknaden är den oftast ). För det andra föreslås att s.k. SIM-kortlås, som innebär att mobiltelefonen bara kan användas med en särskild operatör, inte ska få användas när den löpt ut. Promemorian har remitterats . Regeringen fattade tre beslut om uppdrag till PTS inom området mobiltäckning. Uppdragen handlar om att utvärdera utbyggnaden av mobilnät genom insamling av statistik, granska mobiloperatörernas täckningskartor genom stickprovsmätningar samt att underlätta utbyggnaden av mobilnäten genom att samla berörda lokala och regionala aktörer till dialogmöten. Syftet med dialogmöten är att sammanföra teleoperatörer med lokala aktörer som kan medverka och stödja utbyggnaden. En sådan samverkan ökar möjligheterna för etablering av infrastruktur i kommersiellt mindre attraktiva områden. PTS redovisade sitt uppdrag om täckningskartor (dnr N2013/2537/ITP). Undersökningen visade att det finns stora skillnader mellan det som operatörernas täckningskartor utfäster och faktisk täckning. Endast en av de undersökta operatörerna har faktisk täckning på nio av tio undersökta platser. Övriga två har bara faktisk täckning på en av de tio platser där deras täckningskartor visar att det ska finnas täckning. Regeringen beslutade därför att ge och i uppdrag att föreslå hur operatörernas information till konsumenterna om mobiltäckning och mobiltelefoners mottagaregenskaper kan bli tydligare (dnr N2013/3639/ITP). PTS fattar enligt lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation beslut om fastställande av relevanta marknader, identifiering av operatörer med betydande marknadsinflytande och åläggande av konkurrensfrämjande skyldigheter (SMP-beslut). En operatör med betydande marknadsinflytande kan bl.a. åläggas skyldighet 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 att tillämpa kostnadsorienterad prissättning för reglerade tjänster, t.ex. samtrafik och tillträde. Det har varit förhållandevis vanligt att PTS beslut i frågor om prisreglering överklagas. Förvaltningsdomstolarna har också i flera fall upphävt eller ändrat PTS beslut. Det har lett till en debatt om de operatörer som omfattas av respektive drar nytta av regleringen kan lita på att PTS beslut står sig. har i en promemoria som remitterats lagt fram förslag till ändringar i lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. Ändringarna syftar till att bestämmelserna om prisreglering ska fungera bättre och att de skyldigheter som PTS ålägger ska få ett effektivt genomslag på marknaden. Därigenom ska konkurrensen på marknaderna för elektronisk kommunikation fungera bättre, till nytta för slutanvändarna. Användningen av bärbara datorer med mobil anslutning, surfplattor och smarta telefoner har ökat mycket kraftigt . Företag som erbjuder trådlöst internet marknadsför också sina anslutningar som en ersättning för trådbunden internetaccess på slutkundsmarknaden. Efterfrågan på mobilt internet ökar alltså väsentligt och därmed även efterfrågan på täckning. Radiofrekvenser utnyttjas emellertid också av många andra användare. Som exempel kan nämnas sjöfart, luftfart, satellittjänster och militära system. Utrymmet i radiospektrum är begränsat och omfördelningar av frekvenser måste ta hänsyn till alla påverkade användares behov och förutsättningar. Radiofrekvenser sprider sig över gränserna och regleringen har därför en stark internationell prägel. Marknaderna för utrustning som använder frekvenser är också i hög grad global. har därför i praktiken begränsade möjligheter att vidta helt nationella åtgärder för att förändra användningen av frekvenser. Det krävs internationell samordning för att hantera gränsöverskridande störningar och ge industrin möjlighet att ta fram utrustning för stora marknader. Att omplanera frekvensband och göra dem tillgängliga för andra tjänster är ofta tidskrävande processer. Det beror både på den omfattande internationella samordning som krävs och behovet av att ge befintliga användare tid att t.ex. köpa ny utrustning för andra frekvensband. ITU anordnar regelbundet Världsradiokonferenser (WRC) där övergripande regler för frekvensanvändning på global nivå tas fram. Vid WRC beslutades bl.a. att det s.k. 700 MHz-bandet (ca 694–) vid nästa WRC (2015) ska allokeras även för mobila tillämpningar. PTS har påbörjat arbetet med en spektrumstrategi för . Myndigheten kommer att systematiskt inventera användningen av alla frekvensband. Syftet är att maximera den samhällsekonomiska effektiviteten av olika användningar, utifrån dagens och framtidens behov. Internationell roaming uppstår när en mobiltelefonkund ringer, sms:ar eller använder datatjänster utanför det egna landet och användningen måste gå över en utländsk operatörs nät. En EU- förordning har satt pristak för roamingavgifterna i grossist- och slutanvändarledet inom EU. En omarbetad roamingförordning antogs av rådet och , och rådets förordning (EU) nr 531/2012 av om roaming i allmänna mobilnät i unionen (omarbetning). Förordningen innehåller bestämmelser om successivt sänkta pristak på grossist- och slutkundsnivå för samtal, sms och dataroaming. Roamingoperatörer får tillträde, på reglerade villkor, till mobilnät för att de ska kunna träda in på marknaden och tillhandahålla roamingtjänster. Därutöver införs en möjlighet för slutanvändaren att välja en annan operatör för roamingtjänsten än för den nationella mobiltjänsten. Denna del av förordningen ska tillämpas . Tillgången till telefoni i stadigvarande bostäder och fasta verksamhetsställen är överlag god i hela landet. PTS har i uppdrag att se till att stadigvarande bostäder eller fasta verksamhetsställen som har haft tillgång till telefoni, men som saknar detta, får tillgång till telefoni om det begärs. Uppdraget att upphandla telefonitjänster redovisades (dnr N2013/1803/ITP ). Det kan noteras att samtliga 17 upphandlade telefonilösningar har skett som en följd av tvingande förändringar i omvärlden, som i sin tur påverkar telenätet, exempelvis flytt av vägar eller större grävarbeten. har (TeliaSonera) återupptagit arbetet med det så kallade teknikskiftet, som innebär att bolaget avvecklar delar av det fasta telenätet och ersätter det med en telefonilösning via mobilnätet men där en särskild antenn vid behov monteras för att förbättra mottagningen. Det är kunder hos TeliaSonera eller hos telebolag som hyr in sig i TeliaSoneras nät som har berörts eller kan komma att beröras. TeliaSonera har tidigare meddelat att omställningen kan komma att beröra 50 000 abonnenter och pågå till 2015. TeliaSonera har i en skriftlig utfästelse åtagit sig att de fasta bostäder och företag som påverkas av förändringarna i teknikskiftet kommer att erbjudas telefoni från Telia- Sonera även . konstaterades dock att det fanns ett fortsatt behov av stöd och rådgivning från en oberoende part dit konsumenter kan vända sig med frågor som rör fast telefoni och teknikskiftet. PTS fick därför ett förnyat uppdrag av regeringen att tillhandahålla en upplysningstjänst med möjligheter till individanpassade råd. Uppdraget delredovisades (dnr N2013/1187/ITP). Konsumenters förståelse av teleoperatörernas avtal och erbjudanden samt möjligheten att kunna byta teleoperatör är centrala delar av en väl fungerande marknad. Frågan om information om bl.a. tjänsternas kvalitet har stor vikt för att konsumenter ska kunna fatta välgrundade beslut om köp av bredbands- och internettjänster. Konsumenter bör framför allt ha god kännedom om eventuella begränsningar i tjänsterna. Regeringens bedömning är att det finns en stor förbättringspotential i de avtal som existerar och att de åtgärder som vidtas i form av föreskrifter från PTS kommer att stärka konsumentmakten. Användningen av internetbaserade tjänster genom bl.a. smarta telefoner, surfplattor och smart-tv har utvecklats mycket snabbt . En konsekvens av den mycket positiva utvecklingen är att användarna förväntar sig att kunna använda it-tjänster på samma sätt överallt och när som helst, på den plattform man själv väljer. Detta har också medfört en ökad förväntan även på mobiltäckningen i landet. Kontinuerlig utveckling av nya erbjudanden och affärsmodeller gör det dock särskilt svårt för många konsumenter att jämföra och hitta rätt 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 information när de ska välja mobil-tv- eller bredbandstjänster. Marknadsundersökningar visar på en klyfta mellan vad konsumenterna förväntar sig och vad de faktiskt får (se bl.a. Ds 2013:9 s. 29–33). Mobiltäckning är av stor individuell och samhällelig betydelse i områden där människor bor, ofta vistas eller passerar. Bra mobiltäckning är en förutsättning för att människor och företag ska kunna verka och utvecklas i hela landet. Att mobiltäckningen motsvarar användares behov över hela landet är väsentligt för att även glesbygden ska ha förutsättningar att växa. De uppdrag som regeringen har beslutat om är viktiga bidrag till att uppmärksamma och förbättra näringsidkarnas marknadsföring kring utlovad täckning och ytterst till att förstärka mobiltäckningen. Näten för mobil datakommunikation behöver kunna möta dagens och framtidens behov. Det sker bl.a. genom en gradvis övergång från den äldre GSM-tekniken till modernare UMTS- () och LTE-teknik (4G). En förutsättning för att det ska gå att tillhandahålla mobilt internet med den hastighet, kapacitet och täckning som slutkunderna förväntar sig är att det finns tillgång till radio-frekvenser. En prioriterad uppgift är därför att försöka hitta mer utrymme i radiospektrum till mobila bredbandstjänster. Den spektrumstrategi som PTS utarbetar kan exempelvis komma att visa att vissa frekvensband bör planeras om för annan användning som bedöms bidra mer till den övergripande samhällsnyttan. Att tillgången till telefoni i stadigvarande bostäder och fasta verksamhetsställen generellt sett är god i hela landet säkerställs främst genom marknadens försorg och ytterst genom regeringens fortsatta insatser på området i form av upphandlade lösningar. Genom regeringens insatser får stadigvarande bostäder eller fasta verksamhetsställen som har haft tillgång till telefoni men som saknar detta, tillgång till telefoni om de så begär. PTS har möjlighet att enligt ramavtal med ett visst antal leverantörer upphandla olika tekniska lösningar till abonnenter som inte har tillgång till telefoni. Ett exempel är en s.k. repeater som placeras på en redan befintlig telefonmast eller annat före- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 mål varifrån den sedan fångar upp signalen och skickar denna vidare till abonnentens vanliga mobiltelefon. Några exempel på geografiska platser dit denna teknik upphandlats är , kommun, Åre, och området i kommun. En annan lösning som kan upphandlas enligt ramavtalet är en riktantenn som abonnenten fäster utanpå sin fastighet. Antennen fångar upp signalen och skickar denna sedan in i en fast mobil som är placerad inne i byggnaden. Riktantenn har upphandlats exempelvis till Åbo/i Åre kommun. På de platser där förhållandena är sådana att ingen signal alls kan uppmätas, har PTS enligt ramavtal möjlighet att upphandla en satellittelefonlösning. Ett exempel på geografisk plats där det har varit aktuellt är Falträsk i kommun. Genomförandet av TeliaSonera AB:s teknikskifte bevakas noggrant av PTS och regeringen och följs upp vid behov. ska alla EU- medlemsstaters postmarknader vara öppna för konkurrens i enlighet med tredje postdirektivet (och rådets direktiv /6/EG av om ändring av direktiv /67/EG beträffande fullständigt genomförande av gemenskapens inre marknad för posttjänster). Detta innebär att ingen medlemsstat får upprätthålla ett monopol på någon del av postmarknaden. Vid utgången av 2012 fanns det 32 postoperatörer med tillstånd att bedriva postverksamhet i . Fyra nya tillstånd att bedriva postverksamhet meddelades och två tillstånd återkallades. Posten AB:s (Posten) marknadsandel mätt i antal befordrade brev har minskat från 2012 medan har ökat från 2012. Övriga postoperatörers marknadsandel har ökat från 2012. Posten har genom PTS beslut om tillståndsvillkor utsetts att vara den postoperatör som ska tillhandahålla den samhällsomfattande post- tjänsten, dvs. daglig service till alla hushåll, företag och organisationer. avslog Kammarrätten i (mål 4041-11) Postens överklagan av tillståndsvillkoren . Posten har valt att inte överklaga till . PTS har på regeringens uppdrag granskat om Postens prissättning överensstämmer med bestämmelserna i 3 kap. 2 § postlagen (2010:1045) om att prissättningen ska vara öppen för insyn, icke-diskriminerande och kostnadsorienterad. PTS ser inte att den nuvarande graden av öppenhet är tillräcklig och beslutade därför om nya tillståndsvillkor för Posten där det bl.a. framgår hur årsvolymrabatter ska presenteras på ett tydligare sätt. Posten överklagade dessa nya tillståndsvillkor till Förvaltningsrätten i och beslutade förvaltningsrätten att vissa delar av de nya tillståndsvillkoren inte ska gälla tills vidare. Antalet distribuerade försändelser 2012 var 2,6 miljarder. Minskningen mellan 2011 (2,7 miljarder) och 2012 (2,6 miljarder) är något större än föregående år, trots en normaliserad konjunktur. Undantag från daglig utdelning medges för ett mindre antal mottagare. var det ca 1 100 hushåll som hade utdelning färre än . PTS upphandlar på regeringens uppdrag två tillgänglighetstjänster inom postområdet för att tillgodose behov hos personer med funktionsnedsättning: befordran av punktskriftsförsändelser och posttjänster för äldre (fyllda ) och personer med funktionsnedsättning boende i glesbygd. var statens sammanlagda upphandlingskostnad för dessa tjänster jämfört med 2011. Det europeiska samarbetet på postområdet har stärkts sedan Europeiska kommissionen inrättade for () 2010.