prop · H003177 · 2013-06-17 00:00:00 — Tillägg görs i 1 § lagen (1998:1707) om åtgärder mot buller och avgaser från mobila maskiner om att med mobil maskin avses fartyg i inlandssjöfart när de inte är till sjöss. Vidare görs ett tillägg i 2 § förordningen (1998:946) om svavelhaltigt bränsle i syfte att tydliggöra att även petroleumbaserade flytande bränslen som används ombord på fartyg i inlandssjöfart, när dessa är till sjöss, inkluderas i förordningens definition av marint bränsle. Potentialen att utveckla sjötransporterna på de inre vattenvägarna Utredningen har tagit fram uppgifter om transporterade godsmängder till och från hamnar i och . Ett antal problem har därvid identifierats. Detta gäller inte minst tillgången på statistik för det gods som transporteras med de olika trafikslagen. Hamnarnas statistik gör att bilden av de volymer som transporteras med sjöfart är relativt hel- täckande, såväl vad avser anlöp och fartygsstorlekar som volymer och godsslag. Däremot saknas motsvarande statistik för lastbils- och järn- vägstransporter som kan brytas ner på läns- eller kommunnivå. Som en följd av detta har uppgifterna, i den mån de funnits tillgängliga, kommit att hämtas från andra utredningar, analysrapporter och olika hemsidor, eftersom det varit helt omöjligt för utredningen att skapa en egen statistik för gods på lastbil och järnväg. Det befintliga underlaget av prognoser och utredningar har dessutom kompletterats i form av möten och inter- vjuer som genomförts med hamnar, regionföreträdare, transportköpare och transportörer inom landet. På grundval av ovan nämnt material har utredningen dragit slutsatsen att ett införande av om inre vattenvägar måste bidra till 11Europaparlamentets och rådets direktiv /68/EG av om tillnärmning av medlemsstaternas lagstiftning om åtgärder mot utsläpp av gas- och partikelformiga föroreningar från förbränningsmotorer som ska monteras i mobila maskiner som inte är avsedda att användas för transporter på väg. 12Europaparlamentets och rådets direktiv /70/EG av om kvaliteten på bensin och dieselbränslen och om ändring av rådets direktiv /12/EEG. 13Rådets direktiv /32/EG av om att minska svavelhalten i vissa flytande bränslen och om ändring av direktiv /12/EEG. betydligt lägre transportkostnader för sjöfarten för att göra denna Prop. 2012/13:177 transportlösning intressant för näringslivet och därmed medföra ökad Bilaga 11 transport på inre vattenvägar. Svårigheten är att bedöma kostnadens inverkan på transportvalet, då detta beror på ett flertal samverkande faktorer. Hur mycket lägre kostnaderna måste bli för att det ska bli intressant för den del av näringslivet som har potentiellt gods att öka den andel man transporterar på inre vattenvägar är svårt för utredningen att svara på, utan det måste näringslivet själv göra. EU-finansiering för utveckling av inre vattenvägar har ett antal stödprogram där olika typer av projekt som syftar till att utveckla sjötransporterna och därigenom effektivisera unionens transportnät kan få finansiellt stöd. De två stödprogram som syftar till att stödja utvecklingen av EU:s transportsystem är programmet för det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) samt programmet. Därutöver finns ett antal regionala program inom ramen för som också kan nyttjas för medfinansiering av grän- söverskridande åtgärder för att utveckla transportsystemet. Ett införande av , och samt och i TEN-T riktlinjerna bedöms leda till att och hamn behöver klassas om från att vara TEN-T kusthamnar av kategori A till att var TEN-T inre vattenvägshamnar. En sådan åtgärd bedöms inte öka möjligheterna till att få EU-bidrag till infrastruktur- åtgärder i dessa vattenvägar. Bidragsprocenten för TEN-T inre vatten- vägshamn och kusthamn är densamma. Syftet med att ge bidrag till TEN- T inre vattenvägshamn är att underlätta transporter mellan medlems- länderna. Då inre vattenvägar inte är sammanbundna med övriga medlemsstaters inre vattenvägar saknas ett s.k. europeiskt mer- värde när det gäller utvecklingen av inre vattenvägar i . Det är därför, enligt utredningen, mer logiskt att de svenska hamnarna även fortsättningsvis klassas som kusthamnar så att syftet med att binda samman Sveriges kusthamnar med andra medlemsstaters kusthamnar kan tillgodoses. Viktigt att notera är också att vid en omklassning av TEN-T kusthamn av kategori A till inre vattenvägshamn skulle möjligheten till sjömotorvägsprojekt försvinna. Förteckning över remissinstanserna SOU 2011:4 Efter remiss har yttranden lämnats av , , , , i , i , i , i , i , Trafik- verket, Trafikanalys, , Transportstyrelsen, Konkurrens- verket, , , , kommuner och landsting, , SWEREF Skärgårds- redarna, , , samt Näringslivsråd. Därutöver har , Region , Kristine- hamns kommun, , , , samt kommit in med yttranden. , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, samt LO har fått tillfälle men avstått från att yttra sig. vid , , , , Svenskt Närings- liv, , , Transportgruppen, hamnar, Sjöfolk samt har fått tillfälle men inte kommit in med något yttrande. Med erkänt klassificerings- sällskap avses i denna lag ett sådant sällskap som har erkänts i enlighet med och rådets direktiv /87/EG av om tekniska föreskrifter för fartyg i inlandssjöfart och om upphävande av rådets direktiv /714/EEG2, senast ändrat genom kom- missionens direktiv /49/EU av om ändring av bilaga II till Europaparla- mentets och rådets direktiv /87/EG om tekniska före- skrifter för fartyg i inlandssjöfart.3 Förslag till lag om ändring i fartygssäkerhetslagen (2003:364) Härigenom föreskrivs i fråga om fartygssäkerhetslagen (2003:364) dels att 1 kap. 5 §, 5 kap. 3 och 7 §§ samt 7 kap. 11 § ska ha följande dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 3 kap. 1 a §, av följande lydelse. Med erkänd organisation avses i denna lag en sådan organisation som har erkänts i enlighet med och rådets förordning (EG) nr 391/2009 av om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg. En organisation enligt denna lag kan vara ett klassificerings- sällskap eller annan som utför säkerhetsbedömningar på statens vägnar. 1Senaste lydelse 2011:549. 2EUT L 389, 30.12.2006, s. 1 (Celex 32006L0087). 3EUT L 6, 10.1.2013, s. 49 (Celex 32012L0049). inre vattenvägar ska ha ett gemen- skapscertifikat för fartyg i inlands- Fartyg som inte är passage- rarfartyg med en längd av minst , eller för vilket produkten av längd, bredd och djupgående ger en volym på . bogserare som är avsedda att påskjuta sådana fartyg som avses i 1 eller flytande utrustning. ha sådant certifikat. Havsgående fartyg som tillfälligt som har giltiga certifikat för havs- gående trafik behöver inte ha ett Om tillsyn i form av besiktning eller inspektion har utövats av en erkänd organisation för att fast- ställa minsta tillåtna fribord, eller för att utfärda eller förnya certi- fikat för fartyg eller utrustning, har denna tillsyn samma giltighet som om den utövats av Transport- styrelsen. Ett fartyg som har besiktigats enligt 6 § skall besiktigas om det har genomgått någon större om- byggnad, reparation eller förnyelse eller har lidit skada som kan inverka menligt på sjövärdigheten. En sådan besiktning skall göras från det att om- Om tillsyn i form av besiktning eller inspektion har utövats av en erkänd organisation eller ett erkänt klassificeringssällskap för att fastställa minsta tillåtna fribord, eller för att utfärda eller förnya certifikat för fartyg eller utrust- ning, har denna tillsyn samma giltighet som om den utövats av Transportstyrelsen. Ett fartyg som har besiktigats enligt 6 § ska besiktigas om det har genomgått någon större om- byggnad, reparation eller förnyelse eller har lidit skada som kan inverka menligt på sjövärdigheten. En sådan besiktning ska göras från det att om- 4 Senaste lydelse 2008:1378. förnyelsen har avslutats. fartyg som har ett gemenskaps- certifikat för fartyg i inlandssjöfart ska en besiktning i stället göras innan fartyget företar någon ny Regeringen eller den myndighet till en erkänd organisation att genom avtal uppdra åt en erkänd utfärda och förnya certifikat och organisation att utfärda och förnya att i sådant syfte fastställa minsta certifikat och att i sådant syfte fastställa minsta tillåtna fribord. Ett avtal som avses i första stycket får innehålla en begräns- regleras genom ett avtal. ning av statens rätt att från organi- får innehålla en begränsning av statens rätt att från organisationen skadestånd som staten ålagts att betala på grund av organisationens som staten ålagts att betala på grund av organisationens vållande. ska vara förenlig med vad som En sådan begränsning ska vara anges i detta avseende i Europa- förenlig med vad som anges i detta 2009/15/EG av och rådets direktiv /15/EG av standarder för organisationer som samma regler och standarder för utför inspektioner och utövar till- organisationer som utför inspek- syn av fartyg och för sjöfarts- tioner och utövar tillsyn av fartyg verksamhet i förbindelse därmed. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, Transportstyrelsen får uppdra åt någon annan än en erkänd organisation att utfärda och för- nya certifikat som bara avser utrustning till fartyg och personlig skydds- utrustning, samt föreskriva eller för särskilda fall besluta att sådana certi- fikat ska ha samma giltighet som certifikat som utfärdas av Transport- styrelsen. 5 Senaste lydelse 2011:549. till ett erkänt klassificerings- sällskap att besikta fartyg som enligt 3 kap. 1 a § ska ha ett gemenskapscertifikat för fartyg i slutande trafikerar inre vatten- vägar i får en överlåtelse i stället ske till en erkänd organi- Denna lag träder i kraft . För fartyg som vid ikraftträdandet har giltiga certifikat för aktuell fart träder denna lag i kraft när certifikatets giltighet upphör, dock senast den Förteckning över remissinstanserna promemoria Efter remiss har yttranden lämnats av Hovrätten över och , Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , , , , , , , , , , , i , i , , , Hamnar, , SWEREF Skärgårdsredarna, och . Därutöver har och A.-B. lämnat ett gemensamt svar. Linnéuniversitetet, Kommuner och samt Svensk Försäkring har fått tillfälle men har avstått från att yttra sig. , vid , , Region , Sjöfolk, Sjöfarts- forum, , 's Register och har fått tillfälle men har inte kommit in med något yttrande. Förslag till lag om ändring i fartygssäkerhetslagen (2003:364) Härigenom föreskrivs1 i fråga om fartygssäkerhetslagen (2003:364) dels att 1 kap. 5 §, 3 kap. 1, 2 och 7 §§, 5 kap. 3 och 7 §§, 6 kap. 1 §, 7 kap. 1 och 11 §§ samt rubrikerna närmast före 1 kap. 5 § och 7 kap. 1 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas två nya paragrafer, 3 kap. 1 a och 1 b §§, samt närmast före 3 kap. 1 a § en ny rubrik av följande lydelse. Erkänd organisation och erkänt Med erkänd organisation avses i denna lag en sådan organisation som har erkänts i enlighet med och rådets förordning (EG) nr 391/2009 av om gemen- samma regler och standarder för organisationer som utför inspek- tioner och utövar tillsyn av fartyg. En organisation enligt denna lag kan vara ett klassificerings- sällskap eller annan som utför säkerhetsbedömningar på statens vägnar. Med erkänd organisation avses i denna lag en organisation som har erkänts i enlighet med Europa- parlamentets och rådets förordning (EG) nr 391/2009 av om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg. Med erkänt klassificerings- sällskap avses i denna lag ett sällskap som har erkänts i enlighet med och rådets direktiv /87/EG av om tekniska föreskrifter för fartyg i inlands- sjöfart och om upphävande av rådets direktiv /714/EEG3, senast ändrat genom kom- missionens direktiv /49/EU av om ändring 1Jfr och rådets direktiv (2006/87/EG) av om tekniska föreskrifter för fartyg i inlandssjöfart och om upphävande av rådets direktiv /714/EEG (EUT L389, 30.12.2006, s. 1), senast ändrat genom kommissionens direktiv /49/EU av om ändring av bilaga II till och rådets direktiv /87/EG om tekniska föreskrifter för fartyg i inlandssjöfart (EUT L 6, 10.1.2013, s. 49 (Celex 32012L0049). 2Senaste lydelse 2011:549. 3EUT L 389, 30.12.2006, s. 1 (Celex 32006L0087). av bilaga II till Europaparla- Prop. 2012/13:177 mentets och rådets direktiv Bilaga 15 2006/87/EG om tekniska före- skrifter för fartyg i inlandssjöfart4. Ett svenskt fartyg som har en Ett svenskt fartyg som har en bruttodräktighet av minst 20 eller bruttodräktighet av minst 20 eller är ett passagerarfartyg skall ha ett är ett passagerarfartyg ska ha ett dock ha fartcertifikat endast om dock ha fartcertifikat endast om bruttodräktigheten är minst 100. bruttodräktigheten är minst 100. Ett fartyg som ägs eller brukas av svenska staten och som används ute- slutande för statsändamål och inte för affärsdrift behöver inte ha fart- certifikat. Transportstyrelsen får befria ett fartyg från skyldigheten att ha fart- certifikat, om ett passagerarfartygscertifikat har utfärdats för fartyget enligt 2 §. Fartyg och flytande utrustning som har ett gemenskapscertifikat för inlandssjöfart enligt 1 a § behöver inte ha något fartcertifikat vid trafik på inre vattenvägar. De fartyg som anges i 13 och som trafikerar inre vattenvägar ska ha ett gemenskapscertifikat för inlandssjöfart. Motsvarande utländska fartyg ska ha ett mot- svarande certifikat utfärdat med stöd av direktiv /87/EG eller ett certifikat utfärdat i enlighet med artikel 22 i den reviderade konventionen för sjöfarten på . Fartyg som inte är passage- rarfartyg och som har en längd av , eller för vilka produkten av längd, bredd och djupgående ger en volym på . 4EUT L 6, 10.1.2013, s. 49 (Celex 32012L0049). 5Senaste lydelse 2008:1378. Ett svenskt passagerarfartyg skall ha ett passagerarfartygs- certifikat. Vid utfärdandet av passagerarfartygscertifikat skall det högsta tillåtna antalet passa- gerare bestämmas så att säkerheten för passagerarna är betryggande. Avseende skall fästas särskilt vid fartygets stabilitet och bärighet, vid de åtgärder som har vidtagits för utrymning och övergivande av fartyget samt vid skyddet mot ohälsa och olycksfall ombord. Ett utländskt passagerarfartyg skall ha ett certifikat eller en annan handling som anger det högsta tillåtna antalet passagerare. 2.Bogserfartyg och skjutbog- serare som är avsedda att bog- sera, sidobogsera eller skjuta på sådana fartyg som avses i 1 eller flytande utrustning. Flytande utrustning ska också ha något av de certifikat som anges i första stycket när de trafikerar inre vattenvägar. Havsgående fartyg som tillfälligt trafikerar inre vattenvägar och som har giltiga certifikat för havs- gående trafik behöver dock inte ha något gemenskapscertifikat för fartyg i inlandssjöfart. Fartyg eller flytande utrustning som endast trafikerar svenska vattenvägar utan förbindelse med en vattenväg i någon annan med- lemsstat i EU via en inre vattenväg behöver inte ha något gemen- skapscertifikat enligt 1 a §. Ett svenskt passagerarfartyg ska ha ett passagerarfartygscertifikat. Vid utfärdandet av passagerar- fartygscertifikat ska det högsta tillåtna antalet passagerare bestämmas så att säkerheten för passagerarna är betryggande. Avseende ska fästas särskilt vid fartygets stabilitet och bärighet, vid de åtgärder som har vidtagits för utrymning och övergivande av fartyget samt vid skyddet mot ohälsa och olycksfall ombord. Ett utländskt passagerarfartyg ska ha ett certifikat eller en annan handling som anger det högsta tillåtna antalet passagerare. Fartyg och flytande utrustning som har något av de certifikat som anges i 1 a § behöver inte ha något passagerarfartygscertifikat vid trafik på inre vattenvägar i. Ett fartyg som skall ha fri- bordsmärken enligt 5 § skall också ha ett fribordscertifikat. bordsmärken enligt 5 § ska också för inlandssjöfart enligt 1 a § behöver inte ha något fribords- certifikat. Om tillsyn i form av besiktning eller inspektion har utövats av en erkänd organisation för att fast- ställa minsta tillåtna fribord, eller för att utfärda eller förnya certi- fikat för fartyg eller utrustning, har denna tillsyn samma giltighet som om den utövats av Transport- styrelsen. Ett fartyg som har besiktigats enligt 6 § skall besiktigas om det har genomgått någon större om- byggnad, reparation eller förnyelse eller har lidit skada som kan inverka menligt på sjövärdigheten. En sådan besiktning skall göras från det att om- byggnaden, reparationen eller förnyelsen har avslutats. Om tillsyn i form av besiktning eller inspektion har utövats av en erkänd organisation eller ett erkänt klassificeringssällskap för att fastställa minsta tillåtna fribord, eller för att utfärda eller förnya certifikat för fartyg eller utrust- ning, har denna tillsyn samma giltighet som om den utövats av Transportstyrelsen. Ett fartyg som har besiktigats enligt 6 § ska besiktigas om det har genomgått någon större om- byggnad, reparation eller förnyelse eller har skadats på ett sätt som kan inverka menligt på sjövärdig- heten. En sådan besiktning ska göras från det att ombyggnaden, reparationen eller förnyelsen har avslutats. För fartyg som har ett gemenskaps- certifikat för inlandssjöfart ska en besiktning, i stället för inom den tid som anges i andra meningen, göras innan fartyget gör någon ny resa. Ett fartygs resa får förbjudas, om det finns skälig anledning att anta att 1. fartyget inte är sjövärdigt för 1. fartyget inte är sjövärdigt för resa i den avsedda farten, en resa i den avsedda farten eller 6Senaste lydelse 2008:1378. 7Lydelse enligt 2012:97. 2. fartyget i något väsentligt 2. fartyget i något avseende har brister i skyddet mot avseende har brister i skyddet mot ohälsa, olycksfall eller otrygghet ohälsa, olycksfall eller otrygghet i avseende arbets- och levnads- fråga om arbets- och levnads- 3. fartyget inte är lastat eller barlastat på ett betryggande sätt, 4. fartyget medför fler passagerare än det högsta tillåtna antalet, 5. fartyget inte är bemannat på ett betryggande sätt för den avsedda 6. rederiet eller fartyget inte uppfyller kraven på säkerhetsorganisation enligt denna lag, enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen eller enligt förordning (EG) nr 336/2006, (1998:958) om vilotid för sjömän (1998:958) om vilotid för sjömän inte efterlevs och detta innebär en inte följs och detta innebär en uppenbar fara för sjömännens eller uppenbar fara för sjömännens eller arbetstagarnas hälsa och säkerhet, arbetstagarnas hälsa och säkerhet, 8.väder- eller sjöförhållandena är så ogynnsamma att resan skulle innebära allvarliga risker för människor eller miljön, 9.fartyget inte uppfyller föreskrivna krav på märkning med IMO- identifikationsnummer, eller 10. fartyget inte uppfyller före- 10. fartyget inte uppfyller före- skrivna krav avseende sådana skrivna krav på sådana handlingar med fartygshistorik som ska finnas som ska finnas ombord på far- ombord på fartyget. Om det är fråga endast om brister i anordningar för arbetet eller i arbetsredskap får i stället användningen av anordningarna eller redskapen förbjudas tills rättelse har skett. Likaså får, i stället för förbud enligt första stycket, användningen av en viss lokal, arbetsprocess eller arbetsmetod eller av ett visst ämne för- bjudas tills rättelse har skett om det finns skälig anledning att anta att användningen innebär risk för ohälsa eller olycksfall. Regeringen får meddela före- skrifter om vilka fartområden som skall finnas och omfattningen av de olika områdena. Regeringen får också meddela föreskrifter om rätt för Transportstyrelsen att i sär- skilda fall bestämma att ett fartygs fartområde skall ha annan omfatt- ning än vad som följer av före- Regeringen får meddela före- skrifter om vilka fartområden som ska finnas och omfattningen av de olika områdena. Regeringen får också meddela föreskrifter om rätt för Transportstyrelsen att i sär- skilda fall bestämma att ett fartygs fartområde ska ha annan omfatt- ning än vad som följer av före- 8 Senaste lydelse 2008:1378. skrifter som har meddelats med stöd av första meningen. stöd av första meningen. Regeringen eller den myndighet zoner som ska finnas och vilka inre vattenvägar som ska ingå i Regeringen eller den myndighet åt en erkänd organisation att genom avtal uppdra åt en erkänd utfärda och förnya certifikat och organisation att utfärda och förnya att i sådant syfte fastställa minsta certifikat och att i sådant syfte fastställa minsta tillåtna fribord. Ett avtal som avses i första stycket får innehålla en begräns- regleras genom ett avtal. ning av statens rätt att från organi- får innehålla en begränsning av statens rätt att kräva ersättning skadestånd som staten ålagts att från organisationen för skadestånd betala på grund av organisationens som staten ålagts att betala på grund av organisationens vållande. ska vara förenlig med vad som En sådan begränsning ska vara anges i detta avseende i Europa- förenlig med vad som anges i detta 2009/15/EG av och rådets direktiv /15/EG av standarder för organisationer som samma regler och standarder för utför inspektioner och utövar till- organisationer som utför inspek- syn av fartyg och för sjöfarts- tioner och utövar tillsyn av fartyg verksamhet i förbindelse därmed. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, Transportstyrelsen får uppdra åt någon annan än en erkänd organisation att utfärda och för- nya certifikat som bara avser utrustning till fartyg och personlig skydds- utrustning, samt föreskriva eller för särskilda fall besluta att sådana certi- fikat ska ha samma giltighet som certifikat som utfärdas av Transport- styrelsen. 9 Senaste lydelse 2011:549. sällskap att utfärda och förnya stället överlåta uppgifterna åt en 1.Denna lag träder i kraft . 2.För fartyg som vid ikraftträdandet har giltiga certifikat för aktuell fart ska lagen tillämpas när certifikatets giltighet har upphört, dock senast fr.o.m. . Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitieråden och samt justitierådet . Tekniska föreskrifter för fartyg på inre vattenvägar Enligt en lagrådsremiss () har rege- ringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om änd- ring i fartygssäkerhetslagen (2003:364). Förslaget har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet Per . Förslaget föranleder följande yttrande av Lagrådet: I remissen föreslås ändringar i fartygssäkerhetslagen i syfte att genom- föra vissa delar av om inlandssjöfart. Lagändringarna är i stor utsträckning av ramkaraktär och förutsätter att närmare föreskrifter utfärdas av regeringen eller på myndighetsnivå. Det bakomliggande regelverket är omfattande och tekniskt komplicerat och det är redan av detta skäl inte möjligt för Lagrådet att bedöma om de lagändringar som föreslås är tillräckliga för att genomföra rättsakterna i aktuella delar. Av remissen framgår vidare att ytterligare utredningsarbete krävs för ställningstagande till vilka lagändringar som är påkallade för att genom- föra andra delar av regelverket. Det är därför svårt att överblicka räckvidd och konsekvenser av de nu föreslagna lagändringarna. De nya begrepp som används har vidare inte definierats eller förklarats närmare och det kan exempelvis ibland råda tvekan om en regel avser såväl havssjöfart som inlandssjöfart eller endast endera (se nedan angående 7 kap. 11 § i lagförslaget, jfr 1 kap. 4 §). Den närmare innebörden av det föreslagna bemyndigandet kan inte heller anses klar (se nedan angående 7 kap. 1 §). Lagrådet anser sammanfattningsvis att det remitterade förslaget är i behov av viss bearbetning innan det läggs till grund för lagstiftning. I det sammanhanget bör även författningskommentaren ses över. Enligt Lagrådets mening är det inte lämpligt att sammanföra paragrafer hämtade från olika ställen i lagen till en gemensam lång kommentar oavsett om bestämmelserna har en gemensam bakgrund. En sådan utformning underlättar inte kommentarens funktion, nämligen att ge vägledning inför tillämpningen av en viss bestämmelse. 3 kap. 1 a § Vid föredragningen har upplysts att avsikten är att alla sådana fartyg (och