prop · H003140 · 2013-06-19 00:00:00 — Under vissa förutsättningar kan uppgifter i en allmän handling omfattas av sekretess. Uppgifterna kan bland annat hållas hemliga för att skydda det allmännas eller en enskilds ekonomiska intressen. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2012 fallet för känsliga affärsuppgifter. Det skulle i vissa fall kunna skada det allmänna eller bolaget om uppgifterna lämnas ut. Det innebär att den som vill ta del av en handling kan begära att få tillgång till uppgifterna, men måste enligt offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) göra en skade- prövning innan handlingen kan lämnas ut. Uppgifterna kan normalt lämnas ut om det kan ske utan skada för staten eller för de bolag som uppgifterna rör. 1.7 Internationellt samarbete och riktlinjer har aktivt deltagit i utvecklingen av . Riktlinjerna, som inte är bindande, togs fram 2005 och är ett stöd för att utveckla olika staters förvaltning av sina statligt ägda bolag. Den svenska regering- ens principer för bolagsstyrning följer i stort dessa riktlinjer. Riktlinjerna finns på . BOLAGSSTYRNING OCH FÖRHÅLLANDET MELLAN ÄGARE, STYRELSE OCH LEDNING 2.1 Tillämpning av Svensk kod för bolagsstyrning I statligt majoritetsägda bolag ska Svensk kod för bolagsstyrning, nedan Koden, tillämpas. I övriga delägda bolag verkar staten i dialog med övriga ägare för att Koden ska tillämpas. Kodens övergripande syfte är att bidra till en förbättrad styrning av svenska aktiebolag och behandlar det beslutssystem genom vilket ägarna direkt eller indirekt styr bolaget. Reg- lerna berör de enskilda bolagsorganens organi- sation och arbetsformer samt samspelet mellan dessa. Koden ska tillämpas enligt principen följ eller förklara. I vissa frågor har reger- ingen funnit skäl att, i överensstämmelse med Kodens princip följ eller förklara, motivera vissa avvikelser. Nedan framgår regeringens motivering till avvikelserna. Bolagsstämman är bolagets högsta beslutande organ och det forum där aktieägare formellt utövar sitt inflytande. Utöver reglerna i aktiebolagslagen och Koden gäller följande principer för stämmor i bolag med statligt ägande. Det följer av ett riksdagsbeslut att riksdagsledamöter har rätt att närvara vid bolagsstämmor i de bolag där staten äger av aktierna, under förutsättning att bolaget eller ett rörelsedrivande dotterbolag har fler än 50 anställda. Det är styrelsens ansvar att se till att underrättelse om tid och plats för bolagsstäm- man skickas till centralkansli i anslutning till utfärdandet av kallelsen till stämman. Riksdagsledamöters önskan att närvara på bolagsstämma ska i förväg anmälas till bolaget och anmälan bör vara bolaget tillhanda senast före bolagsstämman. I de statligt ägda bolagen bör allmänheten bjudas in att närvara på bolagsstämman och närvaro ska anmälas senast före stämman. De statligt ägda bolagen bör anordna någon form av arrangemang i samband med årsstämman där även allmänheten bereds möjlighet att ställa frågor till bolagsledningen. Årsstämma i bolag med statligt ägande ska äga rum före och eventuell utdel- ning ska ske senast efter respektive årsstämma. 2.2.1 Val av revisorer Revisorernas uppdrag att oberoende granska styrelsens och den verkställande direktörens förvaltning samt bolagets årsredovisning och bokföring är av central betydelse för staten som ägare. Ansvaret för val av revisorer ligger alltid hos ägaren och val av revisorer beslutas på årsstämman. utses revisorerna för en mandatperiod . Det gäller dock inte revisorer, vars uppdrag följer av lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. Riksrevi- sionen kan förordna en eller flera revisorer i ett bolag som staten har bestämmande inflytande i. förvaltare och handläg- gare följer upphandlingsprocessen, som hante- ras av bolaget, från upphandlingskriterier till urval och utvärdering. Revisor väljs på årsstäm- man. För det fall omval av revisorer övervägs, utvärderas alltid revisorernas arbete. Genom bolagsordningen bestämmer ägaren bolagets verksamhetsföremål och vissa angivna ramar för verksamheten. tillämpar en mall för bolagsordning för de statligt ägda bolagen. bygger på aktie- bolagslagens regler för marknadsnoterade bolag, Koden och statens ägarpolicy. Utöver bolagsordningen används i de statligt ägda bolagen ytterligare ägaranvisningar i princip bara när bolag har särskilt beslutade samhällsuppdrag, uppbär anslag, befinner sig i omstrukturering eller omreglering samt vid avregleringar och andra väsentliga förändringar. Ägaranvisningar ska till sitt innehåll vara relevanta, konkreta och tydliga och formalise- ras genom beslut på bolagsstämma. Det är viktigt att en anvisning är tydlig angående hur uppdraget finansieras, redovisas och följs upp. Ledord för förvaltningen av de statligt ägda bolagen är öppenhet, aktivt ägande samt ordning och reda. De statligt ägda bolagen ägs ytterst gemensamt av det svenska folket, vilket ställer krav på en öppen och professionell informationsgivning. De statligt ägda bolagen ska, utöver gällande redovisningslagstiftning och god redovisningssed, i tillämpliga delar presentera årsredovisning, kvartalsrapporter samt bokslutskommuniké enligt de regler som gäller för marknadsnoterade bolag. Regeringens nu gällande riktlinjer för extern rapportering för företag med statligt ägande beslutades . Rapporte- ringen ska dels ge en god beskrivning av de statligt ägda bolagens verksamhet, dels utgöra underlag för kontinuerlig uppföljning och utvär- dering av bolagens verksamhet och uppsatta mål. Riktlinjerna innehåller bland annat infor- mationskrav avseende hållbarhetsinformation, se nedan under 3. Regeringen har högt ställda ambitioner på området extern rapportering. 2.5.2 Ersättning till ledande befattningshavare Regeringens nu gällande riktlinjer för anställ- ningsvillkor för ledande befattningshavare i företag med statligt ägande beslutades . Rimliga ersättningar är viktigt för förtroendet för näringslivet i stort och utgör för regeringen en central del i bolagsstyrningen. Det är styrelsens ansvar att fastställa ersättning till den verkställande direktören. Det är viktigt att styrelserna behandlar frågor om ersättning till de ledande befattningshavarna på ett medvetet, ansvarsfullt och transparent sätt och att styrelserna försäkrar sig om att den totala ersättningen är rimlig och väl avvägd. Den ska även vara konkurrenskraftig, takbestämd och ändamålsenlig samt bidra till en god etik och företagskultur. Ersättningen ska inte vara löneledande i förhållande till jämförbara bolag utan präglas av måttfullhet. Dessa ersättnings- principer ska även vara vägledande för övriga anställda. 2.6 Ekonomiska mål i statligt ägda bolag Syftet med att fastställa ekonomiska mål är ur ett ägarperspektiv att tTÊLFSTUÊMMBWÊSEFTLBQBOEFHFOPNBUUTUZSFMTF och företagsledning arbetar mot långsiktiga, ambitiösa och realistiska mål, tVQQOÌLBQJUBMFGGFLUJWJUFUHFOPNBUUUZEMJHHÚSB kostnaden för eget kapital, tIÌMMBCPMBHFOTGJOBOTJFMMBSJTLQÌFOSJNMJH nivå, tUJMMGÚSTÊLSBÊHBSFOEJSFLUBWLBTUOJOHHFOPN hållbara och förutsägbara utdelningar med hänsyn tagen till bolagens framtida kapital- behov och finansiella ställning, och att tQÌFUUTUSVLUVSFSBUTÊUUNÊUBGÚMKBVQQPDI utvärdera bolagens lönsamhet, effektivitet och risknivå. De ekonomiska målen definieras i huvudsak inom följande kategorier. t-ÚOTBNIFUTNÌM UJMMFYFNQFMBWLBTUOJOHQÌ operativt kapital (ROCE), avkastning på eget kapital () eller rörelsemarginal) t,BQJUBMTUSVLUVSNÌM UJMMFYFNQFMTLVMETÊUU- ningsgrad eller soliditet) t6UEFMOJOHTNÌM UJMMFYFNQFMBOEFMBWOFUUP- vinst) En viktig utgångspunkt vid fastställandet av de ekonomiska målen är ägarens kostnad för eget kapital eftersom denna kostnad ytterst avgör om staten som ägare får en rimlig och mark- nadsmässig kompensation för det risktagande ägandet i ett bolag innebär. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2012 let utgör kostnaden för eget kapital ett golv, eftersom en avkastning som systematiskt understiger kapitalkostnaden innebär att värde förstörs för staten som ägare. Kostnaden för eget kapital påverkar även den optimala kapi- talstrukturen eftersom den beror på relationen mellan kostnaden för eget och lånat kapital vid olika grader av skuldsättning. Kostnaden för eget kapital påverkar också indirekt utdelnings- policyn, då denna kostnad är en central kom- ponent i bedömningen av ett bolags framtida investeringar. Dessa investeringar och deras bidrag till värdeskapandet är i sin tur avgö- rande för hur stor del av de genererade vin- sterna som bör återinvesteras och därmed för hur stor andel som kan delas ut. Andra viktiga utgångspunkter som används vid fastställandet av mål är jämförelser med andra bolag samt analys av bolagets affärsplan och historik. För att testa känsligheten i målen med hänsyn till olika externa och interna faktorer görs slutligen stresstester. De ekonomiska målen beslutas av bolags- stämma och ska dokumenteras direkt i stäm- moprotokollet. Beslutade ekonomiska mål gäller till dess nya eller förändrade mål beslu- tas av bolagsstämma. Uppföljning sker genom dialog mellan ägaren och styrelsens ordförande där utfallet gentemot de ekonomiska målen och styrelsens syn på detta utfall diskuteras, liksom eventuella åtgärder som planeras för att nå målen i ett framåtblickande perspektiv. Skulle yttre förutsättningar, som till exempel ränteläge och lönsamhet på branschnivå, förändras signifikant och varaktigt, kan även behovet av en revision av målen diskuteras. Styrelsen ansvarar för att de bolag där staten har ägarintressen sköts föredömligt inom de ramar som lagstiftningen, bolagets bolagsord- ning, eventuella ägaranvisningar samt statens ägarpolicy ger. En del i arbetet med att säker- ställa att verksamheten åtnjuter offentligt förtroende är att fastställa för verksamheten nödvändiga policydokument, till exempel en uppförandekod som bland annat säkerställer att god hushållning sker med samtliga resurser i verksamheten och att missbruk inte sker av den särställning det kan innebära att vara ett statligt ägt bolag, samt att utvärdera gällande policydokument och tillhörande processer för uppföljning och regelefterlevnad. Regeringens mål är att styrelserna ska ha hög kompetens som är väl anpassad till respektive bolags verksamhet, situation och framtida utmaningar. Ledamöterna förväntas ha en hög grad av integritet som motsvarar de krav på gott omdöme som förväntas av företrädare för staten. För de statligt ägda bolagen som inte är marknadsnoterade ersätter de nedan angivna principerna Kodens regler i den del de avser beredning av beslut om nominering av styrelse- ledamöter och revisorer. För bolag med statligt ägande tillämpas enhetliga och gemensamma principer för en strukturerad styrelsenomineringsprocess. Syftet är att säkerställa en effektiv kompetensförsörj- ning till bolagens styrelser. I marknadsnoterade bolag där staten har ett betydande ägarintresse utser eller nominerar staten en ledamot till respektive valberedning. Valberedningen är i första hand ett beredande organ för bolags- stämman i nomineringsfrågor. Styrelsenomineringsprocessen inom koordineras av Finansdepartemen- tet. För varje bolag analyseras kompetensbeho- vet utifrån bolagets verksamhet, situation och framtida utmaningar respektive styrelses sam- mansättning och genomförda styrelseutvärde- ringar. Därefter fastställs eventuella rekryte- ringsbehov och rekryteringsarbetet inleds. Utgångspunkten för varje nominering av en styrelseledamot ska vara kompetensbehovet i respektive bolagsstyrelse. Det är viktigt att styrelsens sammansättning är sådan att styrel- sen alltid har sådan branschkunskap eller annan kompetens som är direkt relevant för bolaget, även när bolaget utvecklas och omvärl- den förändras. Hållbart företagande är viktigt frågor för staten som ägare och det krävs att styrelsen har förmågan att arbeta strategiskt inom området. För att komma i fråga för ett styrelseuppdrag fordras en hög kompetens inom relevant löpande affärsverksamhet, affärsutveckling, branschkunskap, finansiella frågor eller inom andra relevanta områden. Därutöver krävs en stark integritet och förmåga att se till bolagets bästa. Varje styrelseledamot ska kunna göra självständiga bedömningar av bolagets verksamhet. För att uppnå effektiva styrelser bör antalet ledamöter vara sex till åtta personer. Regering- ens avsikt är att endast ha ordinarie ledamöter i styrelserna och inga suppleanter. Vid behov kan en vice styrelseordförande utses av bolags- stämman. Sammansättningen av varje styrelse ska också vara sådan att balans uppnås avse- ende bakgrund, kompetensområde, erfarenhet och kön. Regeringen eftersträvar en jämn könsfördelning och målsättningen är att ande- len av kvinnor respektive män ska vara . Urvalet av ledamöter görs utifrån en bred rekryteringsbas i syfte att ta till vara på kompe- hos såväl kvinnor och män, som hos personer med olika bakgrund och erfarenheter. Diskriminering som har samband med kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosupp- fattning, funktionshinder, sexuell läggning eller ålder får inte förekomma. När processen avslu- tats ska gjorda nomineringar offentliggöras enligt Koden. Genom ett enhetligt och struktu- rerat arbetssätt tillförsäkras kvalitet i hela nomineringsarbetet. Styrelsens ordförande väljs av bolagsstämman. Styrelseordförandens särskilda roll behandlas i Koden och aktiebolagslagen. De särskilda uppgifter som styrelseordföran- den ska ha i styrelsearbetet preciseras i arbets- ordningen för styrelsen. En sådan särskild uppgift som åligger styrelseordföranden är det så kallade samordningsansvaret. När bolaget står inför särskilt viktiga avgöranden ska styrel- sen genom styrelseordföranden samordna sin syn med företrädare för ägaren. Det är styrel- sen som har att ta initiativ till och bedöma i vilka fall samordning ska ske genom styrelse- ordföranden inför ett visst styrelsebeslut. Vad gäller styrelseledamöters oberoende finns enligt punkten 2.7.3. ovan ett grundläggande krav att en ledamot ska besitta en hög grad av integritet. En ledamot får inte stå i sådant beroendeförhållande till bolaget eller dess ledning att denna självständighet kan ifråga- sättas. En avvikelse i förhållande till Koden avseende styrelseledamöters oberoende är att styrelseledamöters oberoende i förhållande till staten som större ägare, samt i förhållande till bolaget och bolagsledningen, inte redovisas. Koden är huvudsakligen riktad mot bolag med ett spritt ägande. Skälet till Kodens krav på att bolag ska ha minst två styrelseledamöter som är oberoende i förhållande till bolaget och bolagsledningen och även i förhållande till större aktieägare samt att samtliga ledamöters oberoende till större ägare ska redovisas är i huvudsak för att skydda minoritetsägare. I statligt helägda bolag samt i statligt delägda bolag med få ägare saknas därför skäl att redovisa denna form av oberoende. I mark- nadsnoterade bolag där staten har ett ägarin- tresse redovisas dock stämmovalda styrelsele- damöternas oberoende i förhållande till såväl bolaget som delägaren staten. Det är varje styrelses ansvar att bedöma beho- vet av att inrätta särskilda utskott. I de fall utskott inrättas ska Kodens och aktiebolagsla- gens principer vara vägledande för dess arbete. Även i övrigt ska Kodens principer vara vägle- dande för styrelsens arbetsformer. I statligt ägda bolag bör firmateckningsrätten enbart utövas av två eller flera personer i förening och där minst en av firmatecknarna är styrelseleda- mot eller verkställande direktör. En av styrelsens viktigaste uppgifter är att utse, utvärdera och vid behov entlediga verk- ställande direktören. Enligt Koden kan verk- ställande direktören ingå i styrelsen men får inte vara dess ordförande. Regeringen anser att det är viktigt att särskilja styrelsens och verk- ställande direktörens roller och därför ska inte verkställande direktören vara ledamot i styrel- sen. 2.7.8 Utvärdering av styrelserna Styrelsens arbete ska utvärderas . Enligt Koden är det styrelseordförandens uppgift att se till att utvärderingen genomförs och att valberedningen informeras om utvärderingens resultat. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2012 I de statligt helägda bolagen ska informeras om utvärderingens resultat. I arbete med styrelsenomi- neringsprocessen ingår dessutom en löpande egen utvärdering av samtliga statligt ägda bolags styrelser. Styrelseledamöter uppbär ersättning för den arbetsinsats och det ansvar som styrelseupp- draget innebär. Styrelseordförandes, eventuell vice styrelseordförandes och övriga ledamöters arvoden bestäms av bolagsstämman. Även arvoden till styrelseledamöter som arbetar i särskilt inom styrelsen inrättade utskott ska bestämmas genom beslut på bolagsstämma. För att utskottsarvodering ska utgå ska arbetet i utskottet vara av betydande omfattning. Vid perioder av hög arbetsbelastning kan utskotts- arvoderingen anpassas . Till anställda i som är styrel- seledamöter i statligt ägda bolag utgår som regel inget styrelse- eller utskottsarvode från bolaget. Arvode kan dock i undantagsfall utgå till anställd i efter särskilt beslut på bolagsstämma. Om styrelse- och eventuellt utskottsarvode faktureras av ledamot inom ramen för närings- verksamhet bedriven i enskild firma med F-skattsedel eller bolag ska i samband med att stämmobeslutet om styrelsearvode behandlas upplysas om att på beslutade arvoden tillkom- mer arbetsgivaravgifter/egenavgifter enligt lag att utbetalas till styrelseledamotens enskilda firma eller bolag. Styrelseledamot eller styrelsesuppleant som anlitas som konsult i bolaget, och därmed erhåller konsultarvode utöver styrelsearvodet, ska undvikas. Om så ändå sker ska uppdraget prövas av styrelsen i enskilt fall, vara klart avskiljbart från det ordinarie styrelseuppdraget, avgränsat och reglerat i avtal mellan bolaget och ledamoten. Principer för dessa typer av ersättningar ska föreläggas bolags- stämman i styrelsens förslag till riktlinjer för ersättning till ledande befattningshavare. Inför beslut på stämman om styrelsens arvoden ska en analys göras där arvodenas nivå jämförs med arvodena i andra jämförbara bolag. Arvodena ska vara konkurrenskraftiga, men inte marknadsledande. Det finns inget som hindrar att bolagsstämma kan besluta om ersättning till arbetstagarrepresentanter. Huvudprincipen i statligt ägda bolag är dock att sådan ersättning inte utgår. Statens bolagsstyrning syftar till att de statligt ägda bolagen ska agera föredömligt inom områ- det Hållbart företagande. Arbetet utgår från ursprungliga defini- tion av begreppet hållbar utveckling som lyder: En hållbar utveckling är en utveck- ling som tillfredsställer dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillfredsställa sina behov. Med Hållbart företagande avses att de statligt ägda bolagen ska bedriva sin verksamhet på ett sätt som gynnar en hållbar utveckling enligt definitionen ovan. Hållbart företagande innefattar områdena mänskliga rättigheter, arbetsvillkor, miljö, antikorruption och affärsetik samt jämställdhet och mångfald. En viktig del i arbetet med Hållbart företa- gande är att de statligt ägda bolagen efterlever de internationella riktlinjer som finns kring miljöhänsyn, mänskliga rättigheter, arbetsvill- kor, antikorruption och affärsetik. Särskilt viktigt är detta för bolag som har verksamhet eller affärsrelationer i länder som brister i efterlevnad av grundläggande internationella ramverk eller verkar inom särskilt utsatta branscher. De internationella riktlinjerna är de tio principerna i FN:s Global Compact, FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter samt riktlinjer för multina- företag. Dessa principer och riktlinjer bygger på internationella konventioner och avtal och har formulerats i samarbete mellan stater, företag, arbetstagarorganisationer och andra intressenter. Statligt ägda bolag ska agera på ett sätt som innebär att de åtnjuter offentligt förtroende. Genom att följa internationella riktlinjer såsom riktlinjer för multinationella företag agerar man föredömligt till exempel i skattefrå- gor och affärsetiska frågor. 3.3Agera föredömligt inom området Hållbart företagande Att agera föredömligt inom Hållbart företa- gande innebär att bolagen bland annat ska agera transparent i frågor som rör väsentliga risker och möjligheter, föra en aktiv dialog med bolagets intressenter i samhället, samarbeta med andra bolag och relevanta organisationer, efterleva internationella riktlinjer på området, samt integrera frågorna i sin affärsstrategi och fastställa strategiska hållbarhetsmål. Bolagens ansvar för hållbarhetsfrågor är viktigt för den långsiktiga förmågan att kunna konkurrera och skapa värde för sina ägare. En integrering av hållbarhetsfrågor är därför en självklar del i en långsiktig affärsstrategi. Statligt ägda bolag ska ha en genomtänkt och förankrad policy och strategi samt fast- ställda mål inom Hållbart företagande. Målen ska vara få och övergripande, relevanta för bolagets affärsverksamhet och hållbarhetsutma- ningar, långsiktiga och utmanande, uppfölj- ningsbara, samt tydliga och enkla att kommuni- cera. Det är styrelsens ansvar att fastställa mål och strategi. Bolagen förväntas bedriva ett aktivt arbete i dessa frågor såväl i den egna verksamheten som i samarbete med affärspart- ners, kunder, leverantörer och övriga intressen- ter. Regeringen anser att arbetet med mångfald är viktigt och att bolag med statligt ägande ska beakta detta i sin verksamhet och personalpoli- tik. En ökande internationalisering ställer krav på hög och bred kompetens hos de anställda. Mångfaldsarbetets övergripande mål är att alla nuvarande och framtida medarbetares kompe- tens och erfarenhet ska tillvaratas i verksamhe- ten och att diskriminering som har samband med kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell lägg- ning eller ålder inte förekommer i förhållande till vare sig anställda, affärspartners, kunder och leverantörer eller andra som bolagen kom- mer i kontakt med. De statligt ägda bolagens styrelser och led- ningar ska vara ett föredöme i jämställdhetsar- betet. Regeringen ser det som en fortlöpande och angelägen uppgift att ta till vara den kom- petens och erfarenhet som såväl kvinnor som män har. Detta gäller inte minst vid tillsätt- ningar på chefsnivå. Regeringen anser att det är av stor vikt att öka andelen kvinnor i före- tagsledande ställning. Precis som staten som ägare agerar för jämställda styrelser, är det angeläget att de statligt ägda bolagen driver utvecklingen mot en balanserad könsfördelning på företagsledande befattningar. De statligt ägda bolagen ska i övrigt aktivt arbeta med jämställdhetsfrågor i den egna verksamheten. Bolagens arbete med Hållbart företagande ska kommuniceras såväl externt som internt. Uppföljning av bolagets arbete sker integrerat med övriga ägarfrågor genom dialog mellan ägaren och bolaget. 3.4 Hållbarhetsredovisning enligt Global Reporting Initiative (GRI) Hållbarhetsredovisning är ett verktyg för att driva arbetet med Hållbart företagande framåt genom att systematiskt arbeta med tydlig rapportering och uppföljning. Regeringen beslutade om riktlinjer för extern rapportering med utökade informations- krav för hållbarhetsredovisning med bland annat krav på att de statligt ägda bolagen ska publicera en hållbarhetsredovisning enligt GRI:s internationella riktlinjer för hållbarhets- redovisning. Riktlinjerna ställer tydliga krav på rapportering och redovisning av bolagens arbete med hållbarhetsfrågor. Bilaga 1 Riktlinjer för extern rapportering Bilaga 2 Riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2012 RIKTLINJER FÖR EXTERN RAPPORTERING Riktlinjer för extern rapportering Regeringen beslutade om nedanstående riktlinjer för extern rapportering för företag med statligt ägande. Dessa ersätter de tidigare riktlinjerna som beslutades .