prop · H10355 · 2013-12-17 00:00:00 — Utbudet av tillgängliga insatser täcker i stor utsträckning de behov som företagen angett som de viktigaste, vilket visats genom jämförelse mellan aktörernas insatser och företagens enkätsvar gällande behov. Att tillhandage ett brett utbud av insatser är dock inte detsamma som att insatserna är verkningsfulla för företagen. Genom enkätundersökningen har det framkommit att företag som tagit del av en insats inte alltid är nöjda med hur aktörerna genomfört insatsen. Företagen i undersökningen upplever att aktörerna i varierande grad har kunnat avhjälpa de hinder som de stött på. Till de företag som angett att de upplevt något hinder och dessutom varit i kontakt med någon aktör ställdes en fråga om i vilken utsträckning aktören kunde avhjälpa dessa hinder. En fjärdedel av de företag som varit i kontakt med eller uppger att rådet kunnat hjälpa dem med de hinder som företaget upplevt. Cirka 35–av företagen uppfattar (i och utomlands) förmåga att tillgodose företagets behov som god. För övriga aktörer är det för få svarande företag för att svaren ska kunna redovisas. I egna utvärderingar av specifika insatser är det liknande siffror som framträder gällande företagens uppfattning om den insats de tagit del av. Inom Småföretagsprogrammet uppger en tredjedel av de tillfrågade företagen att de gjort nya affärer till följd av insats. Liknande siffror redovisas för AffärsChans specifikt.82 Även inom miljöteknikinsatserna uppger cirka en tredjedel av de medverkande företagen att insatsen bidragit till att identifiera affärsmöjligheter till framtida affärer.83 av företagen i anger att insats gett företaget viktig information eller kunskap inför nästa steg i sin internationella satsning.84 Sammantaget visar underlag från både och att cirka en tredjedel av de företag som nyttjat en insats har positiva omdömen om insatserna. Lokal marknadskunskap och marknadskännedom Företagen i undersökningen uppger att lokal marknadskunskap- och kännedom är ett stort behov. Insatser för att möta dessa behov tillhandahålls främst av . Företagen i enkäten som tagit del av en insats blev ombedda att skatta 82AffärsChans – Effekter och resultat av AffärsChans hos svenska företag 2007-2008. 83Effekter och resultat – Uppdrag avseende insatser för främjandet av svensk miljöteknikexport. 84Sammanfattning av effektmätning Småföretagsprogram 2008-2010. PÅ VÄG UT I VÄRLDEN – STATENS FRÄMJANDEINSATSER FÖR EXPORT hur de upplever olika kompetensområden hos aktörerna. Här framkommer att företagen upplever och utlandskontors kunskap om exportmarknader som god. utlandskontors tillgång till nätverk ansågs dock inte vara tillräckligt bra. kan genom sitt exportlån erbjuda finansieringslösningar, som också anges som ett centralt behov av företagen i undersökningen, främst till små företag.85 Exportlånet kan enbart tas i utländsk valuta och uppger att lånet inte har utnyttjats av företag i särskilt stor utsträckning. Efterfrågan på lån för exportverksamhet inom ordinarie utlåning är däremot stor. menar att företagen hellre vill ta lån i svensk valuta för att kunna finansiera sin export.86 Grundläggande information om export kan fås genom främst och . hanterade knappt 21 000 förfrågningar av vilka de centrala funktionerna i hanterade cirka 8 000 och utlandskontoren resterande 13 000.87 För den regionala verksamhet som bedriver har det genom en extern utvärdering framkommit att företagen är mer nöjda med nätverkets tillgänglighet och bemötande än deras kompetens och förmåga att hjälpa företagen.88 menar att en förklaring till detta är att företagen hade andra förväntningar på nätverket, exempelvis direktfinansiering, än vad som erbjuds.89 Genom enkätundersökningen har det framkommit att mentorskap är en exportfrämjande insats som få av företagen i undersökningen har något behov av. Att erbjuder exportmentorer kan bekräfta att deras roll är att vara kompletterande på marknaden. ska inte tillhandahålla tjänster som andra redan erbjuder. Från flera håll har det dock framkommit att varken företag som tagit del av tjänsten eller aktörer som har samarbetat med är nöjda med hur insatsen genomförts.90 pilotprojekt inom exportmentor lyckades inte matcha ett enda mentorspar utomlands. Handelskamrarnas branschorganisation uppger att en central anledning till detta var avgränsning till vissa sektorer (kulturella och kreativa näringar) samt grupper (utrikesfödda företagare). 85Både som kan ge små och medelstora företag garanti för exportkredit och AB hjälper företagare genom exportlån. 86Svar från på faktagranskning . 87Redovisning av statens uppdrag till 2011.s. 88Utvärdering , 2011. 89Svar från på faktagranskning . 90Företagsintervjuer och samt intervju Svensk-amerikanska handelskammaren . Chamber Trade menar att avgränsning utgjorde en form av politisk styrning som inte var görbar och meningsfull.91 3.3.2 Utbudet anses inte vara tillräckligt flexibelt har kartlagt de företag som har tagit del av statliga insatser för att förbättra företagens villkor för export –2011.92 Kartläggningen visar att är den centrala aktören på området och den aktör som har erbjudit flest tjänster till små och medelstora företag. har erbjudit 8 000– 12 000 tjänster och cirka 3 000–4 000 företag har tagit del av dessa insatser. Företagen som vänt sig till har således i genomsnitt tagit del av tre till fem tjänster vardera . Ett och samma företag kan ha tagit del av flera insatser, till exempel rådgivning och deltagande i mässor. För del har antalet insatser minskat stadigt över åren och det är färre tjänster som erbjuds än som erbjöds 2008. uppger att en förklaring till detta är att rådet som ett led i en effektivisering av verksamheten genomfört en webbsatsning där rådet medvetet besvarat enklare frågor via hemsidan.93 erbjuder till stor del tjänster som är förpaketerade i form av ett antal steg som företaget föreslås ta. insatser är till viss del subventionerade och erbjuds löpande. och tillhandahåller insatser inom ramen för fasta program där formen för insatsen är densamma för alla företag som deltar. Aktörerna har varierande krav på deltagaren vad gäller storlek, omsättning, etablering och grad av egen insats. har i granskningen talat med företag och organisationer som menar att insatserna behöver vara flexibla, både vad gäller tid och utformning. Tidsbegränsade och styrande ansökningsomgångar och ansökningskriterier genom och medger inte den flexibilitet som företagen efterfrågar.94 Det är bland annat exportmentorprogram ett exempel på. 3.3.3 Viktigt med utlandsrepresentation Företagen efterfrågar i stor utsträckning lokal marknadskunskap- och kännedom vilket framkommit genom enkät. och utlandsmyndigheterna är de statliga aktörer som genom sin utlandsverksamhet tillgodoser detta då de finns representerade på ett antal utlandsmarknader och bedriver verksamhet på plats utomlands. Att allra störst andel av företagen i 91Bilaga 2: Exportmentorskapspilot 2012 – samarbete mellan Chamber Trade (CTS) och . 92Riksrevisionens kartläggning av exportfrämjande insatser –2011 har syftat till att tydliggöra vilken typ av företag som mottagit insatser, sett till bransch, storleksklass och regionen de verkar i. Drygt 8000 företag ingår i den kartläggning av små och medelstora företag som tagit del av exportfrämjande insatser från , och . inte registrerar företags organisationsnummer faller dessa ur kartläggning. 93Svar från på faktagranskning . 94Intervju företag och . PÅ VÄG UT I VÄRLDEN – STATENS FRÄMJANDEINSATSER FÖR EXPORT enkätundersökningen tagit del av just de tjänster som erbjuder () visar att utlandsrepresentation är viktigt för företagen. Av de företag i undersökningen som tagit del av en insats har varit i kontakt med regionalt eller centralt, således något färre än de som haft kontakt med utlandskontoren.95 Genom frågeformulär till har det framkommit att i cirka 50–av fallen kontaktar små och medelstora företag direkt för frågor utan att först ha varit i kontakt med regionalt eller centralt. Ofta har företagen även haft kontakt med andra utlandskontor i det geografiska närområdet. En mindre andel företag har fått kontakt genom de regionala exportrådgivarna.96 Genom redovisning av det statliga uppdraget bekräftas utlandsverksamhetens vikt, då en större andel förfrågningar hanteras av utlandsverksamheten än av den centrala och regionala verksamheten i Sverige.97 menar att svenska företag främst söks upp av utlandsverksamhet, snarare än de regionala rådgivarna.98 Olika utredningar har konstaterat att utlandsnärvaro är den viktigaste åtgärden för ökad export.99 Enligt utgör finansieringen av den regionala exportrådgivningen av det statliga uppdraget och är således en förhållandevis liten del av den totala verksamheten.100 fokuseras en större andel av de statliga resurserna på regionala exportrådgivare och deras förmåga att få små och medelstora företag att söka sig till marknader utanför Sverige.101 regionala exportrådgivare har utvecklat sitt arbetssätt till att integrera utlandskontorens kunskap och kontakter på hemmaplan.102 3.3.4 Företag som använt sig av statliga insatser för export Av kartläggning framgår att de företag som använt sig av aktörernas insatser är olika stora.103 De företag som tagit del av insatser har nästan alla färre än 50 anställda, vilket visas nedan. Detsamma gäller för , som även gett stöd till medelstora företag (50–249 anställda). Företagen som tagit emot 95Flera alternativ har varit möjliga att ange då företagen kan ha varit i kontakt med fler än en aktör. 96Riksrevisionens frågeformulär till . 97Redovisning av statens uppdrag till 2012 s.17. De centrala funktionerna i hanterade cirka 6 400 och utlandskontoren 12 600. 98Svar från på faktagranskning . 99Se t.ex. Utlandsnärvaro för stärkt konkurrenskraft och tillväxt. Tillväxtanalys 2011 samt SOU 2008:90, Svensk export och internationalisering. 100Svar från på faktagranskning . 2012/13:1 Utgiftsområde 24 s. 103. 102Svar från på faktagranskning . 103De insatser som ingått i kartläggning erbjöds –2011 och är: samtliga insatser inom statliga uppdrag, program Miljödrivna Marknader, Leverantörsprogrammet – internationalisering, Leverantörsprogrammet – mentorskap, Miljödriven export, Miljödriven Näringslivsutveckling och Svenskt-norskt Näringslivssamarbete, , Exportmentor och Marknadsutveckling. insatser uppvisar en större spridning mellan storleksklasserna. Här finns samtliga storleksklasser representerade med var. Det insatser som erbjuds inom det statliga uppdraget, till exempel genom Småföretagsprogrammet, riktar sig främst till företag med färre än 50 anställda. enkätundersökning visar att företag med färre än 50 anställda har större behov av stöd i samband med export och att företag med fler än 50 anställda i stor utsträckning klarar sig själva i sin exportsatsning. Aktörernas företagsportfölj per storleksklass Källa: Aktörsregister från , och . 3.3.5 Företagen i saknar överblick över utbudet av insatser Genom fallstudie över region exemplifieras hur aktörer i en region arbetar med insatser för att främja företags förmåga till export. Svårt med samlad bild över utbudet i Genom fallstudien har det framkommit att företag upplever att det är svårt att få en samlad bild över vilka insatser som finns att ta del av i samband med export. Även aktörerna menar att det är svårt för Stockholmsföretagen att få en överblick av utbudet och att många Stockholmsföretag är trötta på att hålla reda på olika projekt som företaget skulle kunna medverka i.104 regionala exportrådgivare arbetar med företagsrådgivning eller uppsökande verksamhet för att hitta potentiella exportföretag. Ett flertal av de företag som intervjuat har dock inte PÅ VÄG UT I VÄRLDEN – STATENS FRÄMJANDEINSATSER FÖR EXPORT nåtts av exportrådgivarna utan själva tagit kontakt med lämplig extern aktör när de börjat intressera sig för export. Exportrådgivarna menar att anledningen till att företagen inte känner till aktörerna och insatserna är att företagen inte har tid att ta till sig information om vad de statliga aktörerna kan erbjuda. Aktörerna upplever det vara svårt att få företagen att komma till de informationstillfällen som erbjuds.105 Alla kontakter leder inte till att företaget går vidare till rådgivning inför export. Av de personliga besök som regionala rådgivare i genomförde ville hälften gå vidare för att höra mer om vilket stöd som finns att få.106 Efterfrågan tillgodoses inte alltid Företrädare för anser att rådet är en liten aktör i regionen, särskilt utifrån det antal företag som finns i Stockholm.107 Den regionala rådgivningen ska i första hand täcka alla län genom lokal representativitet, snarare än att vara proportionell mot företagspopulationens storlek. regionala rådgivare i upplever att de inte har möjlighet att tillgodose företagens behov av stöd sett till den stora företagspopulation som finns i regionen.108 Handelsministern har betonat att den regionala exportrådgivningen är betydelsefull. Regeringen har tillskjutit extra medel till denna verksamhet, efter att åren innan dragit ner på anslag. regionala rådgivning i har dock inte fått mer resurser genom de extra medlen.109 Företag som har intervjuat efterfrågar mer lättillgänglig och tydlig information om hur de kan finna andra statliga och privata aktörer med specifik kompetens eller information där de anser att erbjudanden inte passar dem.110 Sådan information tillhandahåller inte aktörerna . Även i uppger att de saknar en samlad kunskap om vilka insatser som genomförs eller skulle kunna genomföras inom området.111 Behovet av samlad information bekräftas av privata aktörer med insyn i den statliga verksamheten.112 109Inkommen e-post , även telefonintervju . Däremot menar att två konsulter kunnat anlitas för den regionala rådgivningen för med omnejd. 110Riksrevisionens intervjuer med företagare . 111Intervju samt intervju . 112Intervju Exporttjänsteföretagen och SAU Små och medelstora företag har i huvudsak behov av lokal marknadskunskap och marknadskännedom, grundläggande exporttekniskt kunnande samt finansieringslösningar för utlandsexpansion och information om möjligheter på utlandsmarknader. Företagen har olika behov beroende på företagens storlek. En huvudanledning till att företagen inte tagit del av statliga insatser är att de inte känner till vilka insatser som erbjuds och av vilka aktörer. Det är främst små företag som uppger att de inte känner till aktörerna eller deras insatser. Företagen uppger även att de klarar sig själva och inte är intresserade av stöd. Drygt en fjärdedel av exporterande små och medelstora företag i enkäten har tagit del av någon form av insats för att förbättra företagets förmåga till export. Utbudet av insatser stämmer i stort överens med de behov som företagen uppgett men företagen uppfattar inte insatserna som tillräckligt verkningsfulla eller flexibla. Aktörerna fokuserar ofta på att kunna erbjuda en bredd av insatser istället för att anpassa dem för att ge nytta för företagen. Företagen saknar överblick, upplever att det är svårt att hitta rätt bland aktörerna och från flera håll efterfrågas en tydligare och samlad information om vilka insatser och aktörer som verkar inom området. PÅ VÄG UT I VÄRLDEN – STATENS FRÄMJANDEINSATSER FÖR EXPORT I detta kapitel redogör vi för vilka övergripande mål regeringen har för främjandet av företagens förmåga till export samt hur de statliga aktörerna förväntas bidra till måluppfyllelsen. Vi redogör även för vilka krav som regeringen ställer på samverkan och samarbete mellan aktörerna. 4.1Regeringens kunskap om företagens behov För att säkerställa att företagens behov ligger till grund för planerade insatser inhämtar regeringen främst information från olika källor, bland annat från aktörerna på området men även från särskilda utredningar. 4.1.1 Företagens behov inte alltid i fokus i underlagen Regeringen har vid ett flertal tillfällen beslutat att utreda organisationen av det statliga exportfrämjandet. Detta har bland annat skett genom , samt översynen av Sverige-, handels- och investeringsfrämjandet, vilken resulterade i sammanslagningen av . I fokus för låg att undersöka utvecklingen av exportmarknadsandelar och de offentliga insatserna för att främja svenska företags export och internationalisering.113 söker besvara frågan om vilken slags utrikesförvaltning behöver framgent med avseende på arbetsformer för att tillvarata landets internationella intressen.114 I översynen av myndighetsstrukturen 2011 skulle förslag lämnas gällande en mer ändamålsenlig ansvarsfördelning mellan handels- och investeringsfrämjandets aktörer.115 Ingen av dessa rapporter utgår ifrån företagens behov av statliga insatser för export eller tar upp frågan om hur utbudet av insatser motsvarar företagens efterfrågan. rapportserie om svenska företags villkor och verklighet grundas på en enkätundersökning till 30 000 svenska små och medelstora företag. I om företagens internationalisering kartläggs företagens internationaliseringsmönster och förutsättningar för tillväxt. En av slutsatserna från Svensk export och internationalisering. Översyn av myndighetsstrukturen för Sverige-, handels- och investeringsfrämjande. PÅ VÄG UT I VÄRLDEN – STATENS FRÄMJANDEINSATSER FÖR EXPORT rapporten är att det behövs en ökad samverkan mellan aktörer inom främjandet av företagsutveckling och internationalisering.116 Lanseringen av miljöteknikstrategin föregicks av ett brett arbete av miljöteknikråd, Swentec, som presenterade sin slutrapport . Även fick i uppdrag av regeringen att analysera vilka marknader som bör prioriteras utifrån svenska företags behov och mognad. De identifierade länderna ska användas som utgångspunkt för svenska myndigheters arbete inom främjandet av miljöteknikexport. För det fortsatta arbetet inom miljöteknikstrategin har ansvar för att främjandet av miljöteknikexport möter företagens behov.117 rapporterar kontinuerligt sina insatser inom ramen för miljöteknikstrategin. Uppföljningarna redovisas till den styrgrupp som finns inom miljötekniksatsningen och utgör beslutsunderlag för kommande satsningar.118 Tillväxtanalys har i uppdrag att utvärdera genomförandet av Miljöteknikstrategin och presenterade en första delrapport under 2012.119 Tillväxtanalys visar i rapporten på en tyngdpunkt på utbud för etablerade företag, snarare än insatser som syftar till att öka efterfrågan på miljöteknik. Eftersom Tillväxtanalys i sin första rapport inte analyserat företagens behov kan inte Tillväxtanalys uttala sig i frågan om hur policysammansättningen kan förbättras.120 4.2 Regeringens mål för att främja företags export Både handelspolitiken och näringspolitiken har som målsättning att förbättra förutsättningarna för små och medelstora företag att nå internationella marknader. 4.2.1 Övergripande mål för politiken Handels- och investeringsfrämjandet ska bidra med insatser som underlättar för svenskt näringsliv att hävda sig på internationella marknader och som ökar 116Internationalisering i svenska små och medelstora företag. Företagens villkor och verklighet 2011. Undersökningen har tidigare genomförts 2002, 2005 och 2008. 117PM: Strategi för utveckling och export av miljöteknik 2011–2014. 118Uppdrag avseende insatser för främjande av svensk miljöteknikexport. Delrapport angående verksamhet och aktiviteter –. 119I fick Tillväxtanalys i uppdrag av regeringen att utvärdera regeringens miljöteknikstrategi. Uppgiften består i att utvärdera strategin som helhet såväl som de uppdrag som ingår i strategin. Utvärderingen ska omfatta genomförandets processer och organisering, samt resultat och effekter av insatserna. Enligt uppdraget ska måluppfyllelse och kostnadseffektivitet ingå i utvärderingen men Tillväxtanalys har själv möjlighet att prioritera vilka delar av strategin som utvärderingsarbetet ska fokusera på. Uppdraget ska slutrapporteras , med delrapporteringar och 2013. 120Utvärdering av regeringens miljöteknikstrategi Delrapport 1: Utvärderingsansats och tidiga reflektioner WP/PM 2012:20. Som svar på faktagranskning anger att det under Miljöteknikdagen förekom diskussioner om vilka åtgärder som miljöteknikföretag ser särskilda behov av. kunskapen om den internationella marknaden.121 Målen för handels- och investeringsfrämjande verksamhet är högsta möjliga grad av frihandel, en effektiv inre marknad och en öppen handelspolitik i EU, ett förstärkt multilateralt system inom (), ökat handelsutbyte mellan och världen samt ökade investeringar i Sverige.122 Dessa mål är generella och hänvisar inte specifikt till exportfrämjande insatser. uppger att de eftersökta effekterna på de insatser som görs inom ramen för anslaget för exportfrämjande verksamhet är att bidra till att fler företag, främst små och medelstora, kommer ut på exportmarknaden.123 Det övergripande målet för näringspolitiken är att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag [].124 Näringspolitiken ska bidra till att stötta företag att överbrygga de hinder och svårigheter som finns i samband med export.125 Internationaliseringsarbete bedrivs som en del av näringspolitikens strävan att förbättra företagsklimatet och finns därmed på ett eller annat sätt närvarande i flera av ansvarsområden.126 Uppföljningsbara mål för internationaliseringsverksamheten finns inte. I praktiken har dock insatser inom internationalisering respektive exportfrämjande samma syfte. 4.2.2 Mål delvis uttryckta genom strategier Granskningen har visat att det finns svårigheter gällande samordningen inom kring arbetet med att främja företags export. Det tydligaste exemplet på det är arbetet med internationaliseringsstrategin. samverkade och för att ta fram en gemensam strategi för internationalisering. Syftet med arbetet var att skapa en inriktning för de statliga aktörer som är centrala för främjandet av företagens internationalisering, för att i förlängningen kunna bidra till att fler företag växer och verkar på en global marknad. Arbetet resulterade dock inte i något beslut om att lansera en internationaliseringsstrategi. Istället presenterade Handelsministern sin exportvision.127 Visionen om en fördubblad export är handelsministerns egen och den är inte samordnad med övriga politikområden. Visionen är inte beslutad av regeringen och den utgör därmed inget formellt styrdokument. Till exportvisionen hör en lista med 40 åtgärder som syftar till att konkretisera exportvisionen. 121Handels-, investerings- och Sverigefrämjande. 2012/13:1 Utgiftsområde 24, s. 90. 2012/13:1 Utgiftsområde 24, s. 63. 126Näringsdepartementets svar på uppföljande frågor inom ramen för granskning av statens insatser inom exportfrämjande. N2013/1055/ENT. PÅ VÄG UT I VÄRLDEN – STATENS FRÄMJANDEINSATSER FÖR EXPORT Exportvisionen saknar uppföljningsbara mål, både på övergripande nivå men även mer specifikt för exportfrämjande och förbättrad export för små och medelstora företag. De aktörer som uttalat förväntas bidra till att uppfylla Exportvisionen är och utlandsmyndigheterna.128 Slutsatser och erfarenheter från arbetet med internationaliseringsstrategin uppges ha förts över i centrala processer och utvecklingsområden på respektive departement. menar att detta inte inneburit att fokus på internationaliseringsfrågor minskat utan att arbetet införlivats i ordinarie processer och arbetsformer, såsom miljöteknikstrategin.129 Ett av regeringens tre huvudmål med miljöteknikstrategin, som antogs av regeringen , är att främja export av svensk miljöteknik. Regeringen menar att fler svenska miljöteknikföretag måste börja exportera respektive öka sin export. I en skrivelse uppges att det är företagen som kan åstadkomma att målen uppnås, samt att regeringen kan bidra genom att skapa goda förutsättningar genom tydliga spelregler. De olika insatser som initieras inom strategin ska tillsammans bidra till måluppfyllelsen.130 Regeringen har inte satt upp uppföljningsbara mål för strategin.