prop · H10330 · 2013-10-15 00:00:00 — e)Instituten ska ha sunda interna standarder för att hantera fall där en jämförelse av den faktiska avkastningen med model lernas estimat leder till ifrågasättande av estimatens giltighet eller modellen som sådan. Dessa standarder ska beakta kon junkturvariationer och liknande systematiska variationer vad gäller aktieavkastningar. Alla justeringar av interna modeller som görs till följd av översyner ska dokumenteras och över ensstämma med institutets standarder för modellöversyn. f)Den interna modellen och det interna modellprocessen ska dokumenteras, däribland de berörda parternas ansvar för modellprocessen, godkännandet av modellen och modell översynen. U n d e r a v s n i t t 5 I n t e r n s t y r n i n g o c h K o n t r o l l 1.Alla betydande delar i riskklassificerings- och estimerings processerna ska godkännas av institutets ledningsorgan eller en kommitté som har utsetts av denna och den verkställande led ningen. Dessa parter ska ha allmänna insikter om institutets riskklassificeringssystem och detaljerade kunskaper om de för valtningsrapporter som hänger samman med dessa. 2.Den verkställande ledningen ska uppfylla följande krav: a)Den ska underrätta ledningsorgan eller den kommitté som har utsetts av denna om betydande förändringar av eller undantag från fastställda riktlinjer som kan få betydande effekter på hur institutets riskklassificeringssystem fungerar. b)Den ska ha goda insikter i riskklassificeringssystemens ut formning och sätt att fungera. c)Den ska löpande säkerställa att riskklassificeringssystemen fungerar korrekt. Kreditriskkontrollenheterna ska regelbundet informera den verk ställande ledningen om riskklassificeringsprocessens resultat och områden som måste förbättras samt ge lägesrapporter om in satser för att förbättra tidigare identifierade svagheter. En analys enligt internmetoden av institutets kreditriskpro fil ska vara en viktig del av förvaltningsrapporteringen till dessa parter. Rapporterna ska minst innefatta riskprofil fördelad på klasser, migration mellan klasser, estimering av de relevanta parametrarna per klass och jämförelser av faktisk andel fallis semang och, i den utsträckning egna estimat används, av fak tiska LGD-värden och konverteringsfaktorer med förväntningar och resultat av stresstest. Hur ofta rapportering ska äga rum beror på hur viktig informationen är och vilken slags infor mation det gäller samt mottagarens nivå. Kreditriskkontrollenheten ska vara oberoende av de perso nal- och ledningsfunktioner som ger upphov till eller förnyar exponeringar och som ska rapportera direkt till den verkstäl lande ledningen. Enheten ska ansvara för riskklassificeringssyste mets utformning eller urval, genomförande, kontroll och resul tat. Den ska regelbundet utarbeta och analysera rapporter om riskklassificeringssystemets resultat. Europeiska unionens officiella tidning nas ansvarsområden ska innefatta följande: a)Testning och övervakning av riskklasser. b)Utarbetande och analys av sammanfattande rapporter om institutets riskklassificeringssystem. c)Genomförandeförfaranden för att verifiera att definitionerna av riskklasser tillämpas konsekvent inom olika avdelningar och geografiska områden. d)Översyn och dokumentation av alla ändringar av riskklas sificeringsprocessen, däribland skälen till dessa ändringar. e)Översyn av riskklassificeringskriterierna för att utvärdera om de fortfarande uppfyller kraven för att förutsäga risk. Änd ringar av riskklassificeringsprocessen, riskklassificeringskrite rier eller enskilda riskklassificeringsparametrar ska dokumen teras och bevaras. f)Aktivt deltagande i utformning eller urval, genomförande och validering av de modeller som används i riskklassifice ringsprocessen. g)Kontroll och övervakning av de modeller som används i riskklassificeringsprocessen. h)Löpande översyn och ändringar av de modeller som används i riskklassificeringsprocessen. 3.Institut som använder sammanställda data i enlighet med artikel 179.2 får lägga ut följande uppgifter på entreprenad: a)Utarbetande av information som är relevant för testning och övervakning av riskklasser. b)Utarbetande av sammanfattande rapporter om institutets riskklassificeringssystem. c)Utarbetande av information som är relevant för översyn av riskklassificeringskriterier för att utvärdera om de fortfarande uppfyller kraven för att förutsäga risk. d)Dokumentation av ändringar av riskklassificeringsprocessen, riskklassificeringskriterier eller enskilda riskklassificerings parametrar. e)Utarbetande av information som är relevant för löpande översyn och ändringar av modeller som används i riskklas sificeringsprocessen. Institut som tillämpar punkt 3 ska se till att de behöriga myndigheterna har tillgång till all relevant information från den tredje part som är nödvändig för att undersöka om kraven efterlevs och att de behöriga myndigheterna får göra undersök ningar på plats i samma utsträckning som inom institutet. eller en annan likvärdig och obero ende revisionsenhet ska minst en gång göra en översyn av institutets riskklassificeringssystem och dess transaktioner, inbegripet kreditavdelningens verksamhet och estimeringen av PD-, LGD- och EL-värden och konverteringsfaktorer. Vid över synen av de olika områdena ska alla tillämpliga krav vara upp fyllda. A v s n i t t 1 D e f i n i t i o n e r o c h A l l m ä n n a k r a v I detta kapitel gäller följande definitioner: 1.utlånande institut: det institut som har exponeringen i fråga. 2.utlåning mot säkerhet: alla transaktioner som ger upphov till en exponering med pantsäkerhet, men utan att institutet ges någon rätt att erhålla marginalsäkerhet minst en gång . 3.kapitalmarknadsrelaterad transaktion: alla transaktioner som ger upphov till en exponering med pantsäkerhet, varvid institutet ges rätt att erhålla marginalsäkerhet minst en gång . 4.underliggande fonder: en fond i vars aktier eller andelar en annan fond har investerat. Principer för erkännande av effekten av metoder för kreditriskreducering 1.Ingen exponering, för vilken ett institut erhåller kreditrisk reducering, får ge ett högre riskvägt exponeringsbelopp eller förväntat förlustbelopp än en i övrigt identisk exponering, för vilken ett institut inte har vidtagit några kreditriskreducerande åtgärder. 2.Om kreditriskskydd redan har beaktats i det riskvägda exponeringsbeloppet i enlighet med kapitel 2 eller kapitel 3, beroende på vad som är tillämpligt, ska instituten inte ta hänsyn till detta kreditriskskydd i beräkningarna enligt detta kapitel. Europeiska unionens officiella tidning L 176/123 3.Om bestämmelserna i avsnitten 2 och 3 iakttas, får insti tuten ändra beräkningen av riskvägda exponeringsbelopp enligt schablonmetoden och beräkningen av riskvägda exponering belopp samt belopp för förväntade förluster enligt internmeto den i enlighet med bestämmelserna i avsnitten 4, 5 och 6. 4.Instituten ska behandla kontanter, värdepapper eller råva ror som har köpts, lånats eller mottagits inom ramen för en repa eller ett värdepappers- eller råvarulån som säkerhet. 5.Om ett institut som beräknar riskvägda exponerings belopp enligt schablonmetoden har mer än en form av kredit riskreducering som täcker en enskild exponering, ska det göra följande två saker: a)Fördela exponeringen på de olika typerna av kreditriskredu cerande instrument. b)Beräkna det riskvägda exponeringsbeloppet separat för varje del som erhållits enligt led a i enlighet med bestämmelserna i kapitel 2 och i detta kapitel. Om ett institut som beräknar de riskvägda exponerings beloppen enligt schablonmetoden täcker en enskild exponering med kreditriskskydd från en enskild utfärdare av kreditriskskydd och detta skydd har olika löptider, ska institutet göra följande två saker: a)Fördela exponeringen på de olika typerna av kreditriskredu cerande instrument. b)Beräkna det riskvägda exponeringsbeloppet separat för varje del som erhållits enligt led a i enlighet med bestämmelserna i kapitel 2 och i detta kapitel. Principer för godtagbarheten hos metoder för kreditriskreducering Den teknik som används för att skapa kreditriskskydd ska, tillsammans med de åtgärder det utlånande institutet vidtar och de processer och de riktlinjer som det tillämpar, resultera i ett system för kreditriskskydd som har rättsverkan och vars efter levnad kan kontrolleras i alla relevanta jurisdiktioner. Det utlånande institutet ska på begäran av den behöriga myn digheten tillhandahålla den senaste versionen av det/de opartis ka, skriftliga och motiverade juridiska utlåtande/utlåtanden som används för att fastställa om dess system för kreditriskskydd uppfyller villkoret i första stycket. 2.Det utlånande institutet ska vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa att systemet för kreditriskskydd är effektivt och för att hantera risker i samband med systemet. 3.Instituten får ta hänsyn till förbetalt kreditriskskydd vid beräkningen av effekterna av en kreditriskreducering endast om de tillgångar som ligger till grund för skyddet uppfyller följande två krav: a)De finns med i förteckningen över godtagbara tillgångar i artiklarna 197–200, beroende på vad som är tillämpligt. b)De är tillräckligt likvida och har över tiden ett tillräckligt stabilt värde för att skapa tillfredsställande säkerhet i fråga om det uppnådda kreditriskskyddet, med beaktande av den metod som används för att beräkna riskvägda exponerings belopp och av i vilken utsträckning hänsyn får tas till skyd det 4.Instituten får ta hänsyn till förbetalt kreditriskskydd vid beräkningen av effekterna av en kreditriskreducering endast om det utlånande institutet har rätt att vid fallissemang, insol vens eller konkurs för gäldenären och i tillämpliga fall för den som innehar säkerheten – eller någon annan kredithändelse som anges i de handlingar som rör transaktionen – utan dröjsmål likvidera eller behålla de tillgångar som ligger till grund för säkerheten. Korrelationsgraden mellan värdet av de tillgångar som ligger till grund för skyddet och gäldenärens kreditkvalitet ska inte vara för hög. 5.När det gäller obetalt kreditriskskydd, ska en utfärdare av kreditriskskydd anses vara godtagbar först när utfärdaren av kreditriskskydd finns med på förteckningen över godtagbara utfärdare av kreditskydd i artikel 201 eller 202, beroende på vilket som är tillämpligt. 6.När det gäller obetalt kreditriskskydd ska en skyddsöver enskommelse anses vara godtagbar först när följande två villkor uppfylls: a)Den finns med i förteckningen över godtagbara skyddsöver enskommelser i artiklarna 203 och 204.1. b)Den har rättsverkan och är verkställbar i de relevanta juris diktionerna så att tillfredsställande säkerhet skapas i fråga om det uppnådda kreditriskskyddet, med beaktande av den me tod som används för att beräkna riskvägda exponerings belopp och av i vilken utsträckning hänsyn får tas till skyd det. c)Utfärdaren av kreditriskskydd uppfyller kriterierna i punkt 5. L 176/124 Europeiska unionens officiella tidning 7.Kreditriskskyddet ska uppfylla kraven i avsnitt 3, beroende på vad som är tillämpligt. 8.Ett institut ska kunna visa för de behöriga myndigheterna att det har riskhanteringsprocesser som är lämpliga för att kont rollera de risker som det kan exponeras för vid genomförande av kreditriskreducerande åtgärder. 9.Trots den omständigheten att kreditriskreducering har be aktats vid beräkningen av riskvägda exponeringsbelopp och i tillämpliga fall förväntade förlustbelopp, ska instituten fortsätta att göra fullständiga kreditriskbedömningar av den underlig gande exponeringen och kunna visa de behöriga myndigheterna att detta krav är uppfyllt. När det gäller repor och värdepappers- eller råvarulån ska den underliggande exponeringen, dock en dast vid tillämpningen av denna punkt, anses vara exponering ens nettobelopp. 10.EBA ska utarbeta förslag till tekniska standarder för till syn i syfte att specificera vad som utgör tillräckligt likvida till gångar och när tillgångsvärden kan anses vara tillräckligt stabila vid tillämpning av punkt 3. ska överlämna dessa för slag till tekniska standarder för tillsyn till kommissionen. Till kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska standarder för tillsyn som avses i första stycket i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010. A v s n i t t 2 G o d t a g b a r a f o r m e r a v K r e d i t r i s k r e d u c e r i n g U n d e r a v s n i t t 1 F ö r b e t a l t K r e d i t r i s k s k y d d Ett institut får tillämpa nettning inom balansräkningen av öm sesidiga fordringar mellan institutet självt och dess motpart som en godtagbar form av kreditriskreducerande åtgärder. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 196 är godtag barheten begränsad till det ömsesidiga likviditetssaldot mellan institutet och motparten. Institut får endast ändra riskvägda exponeringsbelopp och i tillämpliga fall förväntade förlustbe lopp för lån och insättningar som de själva har tagit emot och som omfattas av ett avtal om nettning inom balansräkning en. Ramavtal om nettning som täcker repor eller värdepappers- eller råvarulån eller andra kapitalmarknadsrelaterade transaktioner Institut som tillämpar den fullständiga metoden för finansiella säkerheter enligt artikel 223 får beakta effekterna av bilaterala avtal om nettning som täcker repor och värdepappers- och råvarulån eller andra kapitalmarknadsrelaterade transaktioner med en motpart. Utan att det påverkar tillämpningen av arti kel 299 ska antagna säkerheter och värdepapper eller råvaror som har lånats inom ramen för sådana avtal eller transaktioner uppfylla de krav på godtagbarhet för säkerheter som anges i artiklarna 197 och 198. Godtagbara säkerheter enligt alla metoder Institut får använda följande poster som godtagbara säker heter vid alla metoder: a)Kontanta medel insatta hos det utlånande institutet eller kontantliknande instrument som innehas av detta. b)Räntebärande värdepapper som har givits ut av nationella regeringar eller centralbanker, om dessa värdepapper av ett kreditvärderingsinstitut eller exportkreditorgan som erkänts i enlighet med kapitel 2 har tilldelats en kreditvärdering som enligt EBA:s bedömning motsvarar kreditkvalitetssteg 4 eller högre enligt reglerna för riskvägning av exponeringar mot nationella regeringar och centralbanker enligt kapitel 2. c)Räntebärande värdepapper som har givits ut av institut, om dessa värdepapper av ett kreditvärderingsinstitut har tilldelats en kreditvärdering som enligt EBA:s bedömning motsvarar kreditkvalitetssteg 3 eller högre enligt reglerna för riskväg ning av exponeringar mot institut enligt kapitel 2. d)Räntebärande värdepapper som har givits ut av andra enhe ter, om dessa värdepapper av ett kreditvärderingsinstitut har tilldelats en kreditvärdering som enligt EBA:s bedömning motsvarar kreditkvalitetssteg 3 eller högre enligt reglerna för riskvägning av exponeringar mot företag enligt kapitel 2. e)Räntebärande värdepapper som av ett kreditvärderingsinsti tut har tilldelats en kortfristig kreditvärdering som enligt EBA:s bedömning motsvarar kreditkvalitetssteg 3 eller högre enligt reglerna för riskvägning av kortfristiga exponeringar enligt kapitel 2. f)Aktier eller konvertibla obligationer som ingår i ett centralt index. Europeiska unionens officiella tidning L 176/125 g)Guld. h)Värdepapperiseringspositioner som inte är återvärdepapperi seringspositioner, vilka har en extern kreditvärdering från ett kreditvärderingsinstitut som enligt EBA:s bedömning mot svarar kreditkvalitetssteg 3 eller högre enligt reglerna för riskvägning av värdepapperiseringsexponeringar enligt meto den i kapitel 5 avsnitt 3 underavsnitt 3. Vid tillämpning av punkt 1 b ska räntebärande värdepap per som har givits ut av nationella regeringar eller centralbanker innefatta följande: a)Räntebärande värdepapper som har givits ut av delstatliga eller lokala självstyrelseorgan eller myndigheter, när expone ringar mot dessa behandlas som exponeringar mot den na regering inom vars jurisdiktion de är etablerade en ligt artikel 115.2. b)Räntebärande värdepapper som har givits ut av offentliga organ, vilka behandlas som exponeringar mot nationella re geringar i enlighet med artikel 116.4. c)Räntebärande värdepapper som har givits ut av multilaterala utvecklingsbanker som åsätts riskvikt enligt arti kel 117.2. d) Räntebärande värdepapper som har givits ut av internatio nella organisationer som åsätts riskvikt enligt arti kel 118. Vid tillämpning av punkt 1 c ska räntebärande värdepap per som har givits ut av institut innefatta följande: a)Andra räntebärande värdepapper som har givits ut av del statliga eller lokala självstyrelseorgan eller myndigheter än de räntebärande värdepapper som avses i punkt 2 a. b)Räntebärande värdepapper som har givits ut av offentliga organ, mot vilka exponeringar hanteras i enlighet med arti kel 116.1 och 116.2. c)Räntebärande värdepapper som har givits ut av multilaterala utvecklingsbanker som inte åsatts riskvikt enligt arti kel 117.2. Ett institut får använda räntebärande värdepapper som har givits ut av andra institut och som saknar en kreditvärdering från ett kreditvärderingsinstitut som godtagbar säkerhet, om dessa räntebärande papper uppfyller följande krav: a)De är noterade på en erkänd börs. b)De är betecknade som prioriterade fordringar. c)Alla andra kreditvärderade utgivningar med samma förmåns rätt av det emitterande institutet har en kreditvärdering från ett kreditvärderingsinstitut som av har fastställts mot svara kreditkvalitetssteg 3 eller högre enligt reglerna för risk vägning av institutsexponeringar eller kortfristiga expone ringar enligt kapitel 2. d)Det utlånande institutet har inga uppgifter som tyder på att kreditvärderingen bör vara sämre än det som avses i led c. e)Instrumentets likviditet på marknaden är tillräcklig för dessa syften. Institut får använda andelar eller aktier i företag för kol lektiva investeringar (fond) som godtagbara säkerheter när alla följande villkor uppfylls: a)Andelarna eller aktierna har en daglig offentlig prisnotering. b)Fonderna investerar bara i instrument som är godtagbara för godkännande enligt punkterna 1 och 2. c)Fonderna uppfyller villkoren i artikel 132.3. Om en fondinvesterar i aktier eller andelar i en annan fond ska villkoren i första stycket a-c även gälla för en sådan underlig gande fond. Om en fond använder derivatinstrument för att säkra tillåtna placeringar, ska detta inte hindra andelar eller aktier i detta företag från att vara godtagbara som säkerhet. Vid tillämpning av punkt 5 får instituten, om en fond (nedan kallad den ursprungliga fonden) eller något av dess un derliggande fonder inte enbart investerar i instrument som är godtagbara enligt punkterna 1 och 4, använda andelar eller aktier i denna fond som säkerhet till ett belopp som motsvarar värdet av de godtagbara tillgångar som fonden innehar, förutsatt att fonden eller något av dess underliggande fonder har inve sterat i icke-godtagbara tillgångar i högsta tillåtna omfattning enligt respektive regler. Om en underliggande fond har egna underliggande fonder får instituten använda andelar eller aktier i den ursprungliga fonden som godtagbar säkerhet under förutsättning att de tillämpar den metod som anges i första stycket. L 176/126 Europeiska unionens officiella tidning När icke-godtagbara tillgångar kan ha ett negativt värde på grund av skulder eller ansvarsförbindelser som följer av ägande, ska instituten göra följande två saker: a)Beräkna de icke-godtagbara tillgångarnas totala värde. b)När beloppet i led a är negativt, dra av det absoluta värdet av detta belopp från det totala värdet av de godtagbara tillgång arna. 7.Med avseende på punkt 1 b–e ska instituten tillämpa den minst fördelaktiga kreditvärderingen, när en säkerhet har två kreditvärderingar från kreditvärderingsinstitut. Om en säkerhet har mer än två kreditvärderingar från kreditvärderingsinstitut, ska instituten tillämpa de två mest fördelaktiga kreditvärdering arna. Om de två mest fördelaktiga kreditvärderingarna skiljer sig åt, ska instituten tillämpa den minst fördelaktiga av de två. 8.Esma ska utarbeta förslag till tekniska standarder för ge nomförande för att ange följande: a)De centrala index som avses i punkt 1 f i den här artikeln, artikel 198.1 a, artikel 224.1 och 4 samt i artikel 299.2 e. b)De erkända börser som avses i punkt 4 a i den här artikeln samt i artiklarna 198.1 a, 224.1 och 224.4, 299.2 e, 400.2 k, 416.3 e och 428.1 c samt i bilaga III, del 3, punkt 12, i enlighet med de villkor som föreskrivs i artikel 4.1 led 72. ska överlämna dessa förslag till tekniska standarder för genomförande till kommissionen . Kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska stan darder för genomförande som avses i första stycket i enlighet med artikel 15 i förordning (EU) nr 1095/2010. Ytterligare godtagbara säkerheter enligt den fullständiga metoden för finansiella säkerheter Utöver den säkerhet som fastställs i artikel 197, får ett institut som tillämpar den fullständiga metod för finansiella säkerheter som anges i artikel 223 använda följande poster som godtagbara säkerheter: a)Aktier eller konvertibla obligationer som inte ingår i ett centralt index, men som handlas på en erkänd börs. b)Andelar eller aktier i fonder, förutsatt att följande två villkor uppfylls: i)Andelarna eller aktierna har en daglig offentlig prisnote ring. ii)Fonden begränsar sig till att investera i instrument som är godtagbara för godkännande enligt artikel 197.1 och 197.4 och i sådana poster som avses i led a. Om en fond investerar i andelar eller aktier i en annan fond ska villkoren i leden a och b även gälla för en sådan underliggande fond. Om en fond använder derivatinstrument för att säkra tillåtna placeringar, ska detta inte hindra andelar eller aktier i detta företag från att vara godtagbara som säkerhet. Om en fond eller någon underliggande fond inte enbart investerar i instrument som är godtagbara för godkännande enligt artikel 197.1 och 197.4 och de poster som anges i punkt 1 a får, institut använda andelar eller aktier i denna fond som säkerhet till ett belopp som motsvarar värdet av de godtagbara tillgångar som fonden innehar, förutsatt att fonden eller något av dess underliggande fonder har investerat i icke-godtagbara tillgångar i högsta tillåtna omfattning i respektive regler. När icke-godtagbara tillgångar kan ha ett negativt värde på grund av skulder eller ansvarsförbindelser som följer av ägande, ska instituten göra följande två saker: a)Beräkna de icke-godtagbara tillgångarnas totala värde. b)När beloppet i led a är negativt, dra av det absoluta värdet av detta belopp från det totala värdet av de godtagbara tillgång arna. Ytterligare godtagbara säkerheter enligt internmetoden Utöver de säkerheter som avses i artiklarna 197–198 får institut som beräknar riskvägda exponeringsbelopp och förvän tade förlustbelopp enligt internmetoden även använda följande slag av säkerhet: a)Säkerhet i form av fastigheter i enlighet med punkterna 2, 3 och 4. b)Fordringar i enlighet med punkt 5. c)Övriga fysiska säkerheter i enlighet med punkterna 6 och 8. d)Leasing i enlighet med punkt 7. Europeiska unionens officiella tidning L 176/127 Bostadsfastigheter som är eller kommer att bli bebodda eller uthyrda av ägaren eller, när det gäller privata investerings bolag, av den faktiska förmånstagaren, och kommersiella fas tigheter, inbegripet kontor och andra kommersiella lokaler, får användas som godtagbar säkerhet av instituten, såvida inte an nat anges i artikel 124.2 och under förutsättning att följande båda villkor är uppfyllda: a)Egendomens värde påverkas inte i väsentlig mån av gäldenä rens kreditkvalitet. Instituten får underlåta att fastställa hur väsentlig påverkan är i situationer där rent makroekono miska faktorer påverkar både egendomens värde och lånta garens utförande av sina förpliktelser.