prop · H00380 · 2013-03-15 00:00:00 — Ett väl fungerande och långsiktigt hållbart transportsystem är en viktig förutsättning för att möta klimatutmaningen och för att stärka EU:s ekonomi och konkurrenskraft. En hel del arbete återstår dock innan den inre marknaden för transporter kan anses färdig. Tre nyckelåt- gärder i den andra inremarknadsakten avser transportområdet, näm- ligen det fjärde järnvägspaketet, sjöfartsmarknaden och utvecklingen av det gemensamma luftrummet. antogs ny lagstiftning om ett gemensamt järnvägsområde och om minimikrav på utbildning för sjöfolk och om dubbelskrov. 39.1Frågor som rör flera transportslag Arbetet med kommissionens förslag till förordning med nya riktlinjer för transeuropeiska transportnät (TEN-T, se faktapromemoria 2011/12:FPM37) har pågått . Ett första steg mot en slut- lig överenskommelse togs då rådet antog en allmän inriktning om förordningen. Ett slutligt antagande av och rådet väntas dock inte förrän . Tills de nya förordningarna träder i kraft gäller fortsatt de nuvarande TEN-T-riktlinjerna. Detsamma gäller kommissionens förslag om den infrastrukturfond Fonden för ett sammanlänkat (se faktapromemoria 2011/12:FPM55) som ska utgöra det legala instrumentet för kommissionen att bevilja medel till infrastruktur för transport, energi och it. Den ska ersätta den gällande finansiella förordningen för TEN-T. I en bilaga till den föreslagna förordningen pekas transportkorridorer och projekt ut som ska vara särskilt prioriterade för finansiering från fonden. För del är järnvägssträckorna StockholmMalmö, , och Bottniska korridoren SundsvallHaparanda upptagna i denna bilaga. Samråd med ägde rum . 39.1.2Fonden för ett sammanlänkat Förslaget att inrätta Fonden för ett sammanlänkat (nedan kallad fonden) har förhandlats , parallellt med förslag till riktlinjer för respektive infrastrukturområde (se faktapromemorior 2011/12:FPM55 resp. 2011/12:FPM33, 2011/12:FPM37, 2011/12:FPM39). har i förhandlingarna betonat vikten av att projekt som blir föremål för investeringar har ett europeiskt mervärde, bidrar till EU:s miljö- och klimatmål och att investeringar inte ska riskera 2012/13:80 att vara marknadssnedvridande. har även aktivt verkat för att för viktiga sträckningar inom transportnätet finns upptagna på den lista av prioriterade projekt som kan ansöka om medel ur fonden. En partiell allmän riktlinje antogs vid transport-, telekom- och energirådets () möte . har förhandlingarna i rådet fortsatt om de delar där överenskommelse kvarstår. Det handlar framför allt om det kapitel som avser finansiella instrument. Här har arbetat för att ytterligare förtydliga och begränsa kommissionens möjligheter att använda finan- siella instrument på bred front inom fonden. Tilldelningen av medel för fonden bestäms av de övergripande förhandlingarna om EU:s fleråriga budgetram (se del 2 avsnitt 6). informerades om för- slaget . Regeringen samrådde med inför att skulle anta en partiell allmän riktlinje för förslaget . Kommissionens förslag till förordning om uppbyggnad och drift av de europeiska satellitnavigeringssystemen (se faktapromemoria 2011/12:FPM 76) är en del av kommissionens förslag till EU:s fleråriga budgetram för perioden 20142020. Förslaget har behandlats av rådet och rådet har enats om en partiell allmän inriktning om alla frågor i förslaget utom de som rör budgetens storlek. Kontakter med har ägt rum i syfte att undersöka möj- ligheterna att nå en överenskommelse i den första behandlingen av för- slaget. Samråd med ägde rum . lade kommissionen fram ett förslag om ändring av rådets förordning nr 3821/85 om färdskrivare vid vägtransporter och om ändring av och rådets förordning 561/2006 (se faktapromemoria 2011/12:FPM 22). antog rådet en allmän inriktning . röstade om förslaget i plenum . Den allmänna inriktning som rådet tidigare antagit fastställdes genom en politisk överenskommelse vid . Det cypriotiska ord- förandeskapet deltog med stöd av rådets politiska överenskommelse i ett första trepartsmöte med . Samråd med har ägt rum . Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om periodisk provning av motorfordons och tillhörande släpvagnars trafiksäkerhet (se faktapromemoria 2011/12:FPM173). Det övergripande syftet med förslaget är att förbättra trafiksäkerheten och minska antalet dödade i vägtrafik inom EU genom harmoniserade trafiksäkerhetskontroller av fordon. Tillsammans med ett förslag till Skr. 2012/13:80 förordning om flygande inspektion, vilket kommer att behandlas i rådet 2013, är målet att spara 9001 100 liv . Jämfört med gällande EU- rätt föreslås utökade krav på vilka fordon som ska kontrollbesiktigas, hur ofta besiktningen ska ske, hur besiktningsorganets oberoende ska säker- ställas, vad som ska ligga till grund för bedömning av brister, vilken utrustning som ska användas och vilka färdigheter besiktningsteknikern ska ha. En riktlinjedebatt genomfördes på och över- vägande delen av medlemsstaterna utryckte en vilja om att rättsakten borde vara ett direktiv. Flera medlemsstater anförde liksom att förslaget hade alltför detaljerade regler som inte lämpade sig för harmo- nisering på EU-nivå. Samråd med ägde rum och . Rådet enades om att nå en allmän inriktning vid . 39.2.3Omarbetningen av första järnvägspaketet och rådet enades om att samla bestämmelserna i fem gällande direktiv i ett nytt direktiv om inrättande av ett gemensamt europeiskt järnvägsområde. I samband därmed ändrades och komplette- rades ett flertal bestämmelser i syfte att förenkla, förtydliga och moderni- sera regelverket (se faktapromemoria 2010/11:FPM17). Förslaget antogs och det nya direktivet trädde i kraft . Samråd med ägde rum . 39.3.1Minimikrav på utbildning för sjöfolk är införlivad i genom direktiv /106/EG av om minimikrav på utbildning för sjöfolk. Vissa ändringar infördes i efter en konfe- rens i (de s.k. Manila-ändringarna). Ändringarna i konventionen trädde i kraft för samtliga konventionsparter som inte anmält att de motsätter sig ändringarna. beslutade att godkänna den reviderade . Med anledning av ändringarna lade kommissionen fram ett förslag till revidering av det nämnda direktivet (se faktapromemoria 2011/12:FPM11). Samråd med hölls då även rådet antog en allmän inriktning. Förslaget antogs slutligt av rådet . 39.3.2 Förordningen om dubbelskrov Vid antogs en allmän riktlinje för omarbetningen av förordning om införande av krav på dubbelskrov för oljetankfartyg med enkelskrov. Efter ett antal ändringar och uppdateringar presenterade kommissionen en revidering av förord- Det huvudsakliga skälet till revideringen var att Lissabonför- 2012/13:80 draget hade trätt i kraft och att det i artikel 290 gavs möjlighet att till kommissionen delegera befogenheter att anta delegerade akter. antogs nämnda förordning. I det nya förslaget föreslås att kommissionen skulle ges möjlighet att anta delegerade akter om den föreslagna förordningen. antog () sjö- arbetskonvention (Labour Convention, MLC). Genom direktiv /13/EG införlivas till stora delar bestämmelserna i konventionen i . På grund av skrivningar i fördraget om EU:s funktionssätt kan dock inte alla delar i konventionen införlivas genom direktivet. presenterade därför kommissionen två förslag som tar upp bestämmelser om ikraftträdande när det gäller hamnstatens respektive flaggstatens skyldigheter (se faktapromemorior 2011/12:FPM141 respektive 2011/12:FPM142). har genom riksdagsbeslut om proposition 2011/12:35, sjöarbetskonvention, redan tagit beslut om att godkänna anslutning till konventionen samt genomförande av direktiv /13/EG och ratificerade konventionen. stöder följaktligen införlivandet i . antog rådet en allmän riktlinje för respektive förslag och i samband med det hölls samråd med . Den integrerade havspolitiken inrättades vid utgången av 2007 genom att antog slutsatser med anledning av en vitbok från kommissionen om detta tvärsektoriella politikområde. Efter de politiken funnits tog det cypriotiska ordförandeskapet initiativ till ett första ministermöte ägnat politiken. En ministerdeklaration med inrikt- ning på politikområdets utveckling mot 2020 antogs vid detta informella ministermöte för de ministrarna med ansvar för den integrerade havspoli- tiken . Deklarationen tar utgångspunkt i de olika initiativ kommissionen presenterat och särskilt i meddelandet om hållbar tillväxt kopplad till haven och kustområdena som presenterades . 39.4.1 Luftfart yttre förbindelser Kommissionen presenterade ett meddelande om EU:s fram- tida yttre luftfartspolitik att möta framtidens utmaningar (se faktapro- memoria 2012/13:FPM15). Kommissionen kommer senare att följa upp meddelandet med vissa förslag till åtgärder, t.ex. begäran från rådet om Mot bakgrund av detta meddelande utar- betades rådslutsatser som antogs . kommissionen gjort en utvärdering av den yttre luftfartspolitiken och Arbetet i rådet med det s.k. flygplatspaketet påbörjades . Det innehåller förslag till översyn av direktiven om marktjänster och flyg- platsbuller och av den s.k. slotsförordningen. Slots är en benämning på start- och landningstider för flygplan. När det gäller förslaget till ny förordning om marktjänster (se faktapromemoria 2011/12:FPM73) kunde rådet anta en allmän riktlinje. har i rådsarbetet ställt sig bakom förslaget, som bl.a. innebär marknadsöppningar. För förslaget till bullerförordning (se faktapromemoria 2011/12:FPM75) som innebär en förstärkt harmonisering av de nationella processerna för att införa buller- relaterade driftsrestriktioner vid flygplatser antog rådet en allmän inrikt- ning . Jämfört med det ursprungliga förslaget innebär texten i den allmänna inriktningen mer begränsade befogenheter för kommissionen. Slutligen rörande slots-förordningen ingick rådet en allmän inriktning . Stora ändringar gjordes jämfört med kommissionens ursprungs- förslag med inriktning att inte ändra dagens gällande regler alltför mycket. Jämfört med nuvarande lagstiftning föreslås dock att andra- handshandel med ankomst- och avgångstider regleras och att transparens och öppenhet kring tilldelningen av ankomst- och avgångstider ökar. En prioritering av nya aktörer ska också göras vid tilldelning av lediga tider. Samråd med om flygplatspaketet har skett , . 40 Politiken för informationssamhället De åtgärder som vidtas inom området politiken för informations- samhället syftar till att skapa goda förutsättningar för väl fungerande marknader och effektiv konkurrens. Hushåll och företag ska ha till- gång till effektiv, robust och säker infrastruktur och bästa möjliga utbud av kommunikationstjänster. har prioriterat frågan om e-legitimationer och betrodda tjänster samt förhandlingarna om särskilda riktlinjer för transeuropeiska telekommunikationsnät m.m.inom ramen för Fonden för ett sammanlänkat . 40.1E-legitimationer och betrodda tjänster Kommissionen presenterade ett förslag till förordning om elektronisk identifiering och betrodda tjänster för elektroniska trans- aktioner på den inre marknaden (se faktapromemoria 2011/12:FPM162). Förslaget ersätter direktivet 1999/93/EG om ett gemenskapsramverk för elektroniska signaturer och utvidga lagstiftningen till att utöver signa- turer även omfatta andra s.k. betrodda tjänster samt elektronisk identifie- ring. Avsikten är att stärka förtroendet för och säkerheten i elektroniska transaktioner samt att undanröja rättslig fragmentering och brist på interoperabilitet på området. Syftet är att möjliggöra ett effektivt elektro- 2012/13:80 niskt samspel mellan företag, medborgare och offentliga myndigheter över nationsgränserna. Förslaget ställer bl.a. upp villkor under vilka förhållanden e-legitima- tioner som utfärdats i en medlemsstat ska erkännas och godtas för åtkomst till e-tjänster som tillhandahålls i andra medlemsstater. Medlemsstaterna förpliktigas också att erkänna och godta kvalificerade elektroniska signaturer, sigill och tidsstämplar samt kvalificerade certi- fikat för autentisering av webbplatser. Förordningen ställer vidare upp de krav som ska uppfyllas av kvalificerade certifikat och vissa andra kvalifi- cerade betrodda tjänster. Förslaget innehåller även bestämmelser om tillsyn, incidentrapportering samt säkerhetskrav på och skadestånds- ansvar för tillhandahållare av de tjänster som förslaget omfattar. Regeringen stöder målsättningen att reglera det ömsesidiga erkännan- det av e-legitimationer och förenkla elektroniska transaktioner över nationsgränserna. Detta är viktiga förutsättningar för att främja en digital inre marknad. För att få ett effektivt genomslag är det väsentligt att regle- ringen av såväl e-legitimationer som betrodda tjänster får en lämplig avvägning mellan säkerhetskrav och kostnadsåtaganden. Omfattande och svårbedömda kostnader och åtaganden för såväl staten som tjänstetill- handahållarna bör motverkas som skyddsnivån upprätthålls. En lägesrapport från förhandlingarna i frågan presenterades på rådsmötet , vilket föregicks av överläggning i och trafikutskottet. 40.2Europeiska byrån för nät- och informations- säkerhet Europeiska nät- och informationssäkerhetsbyrån () ger stöd, råd och expertis till EU-institutionerna och medlemsstaterna om alla relevanta aspekter av nät- och informationssäkerhet. Det underlättar också utbyte av bästa praxis och samarbete mellan både offentliga och privata organi- sationer. beslutade kommissionen om två förslag (se faktapromemoria 2010/11:FPM13), i syfte att förlänga och modernisera mandat. Det ena förslaget syftade till att ge rådet tid att diskutera ett parallellt förslag med substantiella ändringar i form av ett nytt mandat. Det stöddes av regeringen och beslutades vid rådsmötet . Mandatet löper ut . Det andra förslaget syftade till att stärka och modernisera och fastställa ett nytt mandat för en femårsperiod. I den digitala agendan för EU underströks stärkt politik för nät- och informationssäkerhet, inbegripet detta lagstiftningsförslag om modernisering av . Vid rådet rapporterade ord- förandeskapet om läget i förhandlingarna. 40.3 Transeuropeiska telekommunikationsnät m.m. presenterade kommissionen ett meddelande om en fond för ett sammanlänkat , med förslag till särskilda riktlinjer för 2011/12:FPM39). Meddelandet fastställde riktlinjer för mål och priorite- ringar om bredbandsnät och infrastrukturer skulle kunna få ekonomiskt stöd från EU via de instrument som fanns tillgängliga enligt förordningen om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat (se faktapromemoria 2011/12:FPM55). Se vidare avsnitt 37, Fonden för ett sammanlänkat . Regeringen ansåg att utbyggnad av bredband främst skulle ske på marknadens villkor och att infrastruktur för digitala tjänster kan vara relevanta och ge europeiskt mervärde. Överläggning med trafikutskottet liksom samråd med hölls inför telekomministrarnas möte där en lägesrapport antogs. Ytterligare en lägesrapport presenterades vid telekomministrarnas möte . Kommissionens förslag förhandlas i sammanhanget av kommissionens förslag till den fleråriga budgeten för perioden 20142020. slutfördes förhandlingarna om en reviderad förordning om roaming. Förhandlingarna utgick från det förslag som kommissionen presenterade (se faktapromemoria 2010/11:FPM145). Den omarbetade förordningen antogs . Förordningen innehåller bestämmelser om successivt sänkta pristak på grossist- och slutkundsnivå för samtal, sms och data. Operatörer får tillträde på reglerade villkor till mobilnät för att de ska kunna träda in på marknaden och tillhandahålla roamingtjänster. Därutöver införs en möjlighet för slutanvändaren att välja en annan operatör för roamingtjänsten än för den nationella mobil- tjänsten. Denna del av förordningen tillämpas . Förordningen gäller fram . Regeringen ansåg att de höga avgifterna på roaming inom EU var ett problem för konsumenter och företag som utnyttjade sin rätt till fri rörlighet inom EU. Regeringen drev i förhandlingarna linjen att pristaken på grossist- och slutkundsnivå för samtal, sms och data skulle sänkas i förhållande till kommissionens förslag. Regeringen verkade även för en långsiktigt hållbar strukturell lösning för att åstadkomma verklig konkurrens på marknaderna för roaming. 40.5Vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn Direktivet om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (PSI-direktivet) antogs . PSI-direktivet syftar till att skapa förutsättningar för en europeisk informationsmarknad. Direktivet innehåller en uppsättning minimiregler för vidareutnyttjande av handlingar som finns hos offentliga myndigheter. Reglerna ska säker- ställa rättvisa, proportionella och icke-diskriminerande villkor för vidare utnyttjande av handlingar. 2012/13:80 Kommissionen lade fram ett förslag till ändringar i PSI-direktivet (se faktapromemoria 2011/12:FPM89). Förslaget innebär att direktivet utvidgas till att omfatta arkiv, museer och bibliotek, som inte omfattas. Det föreslås också att direktivets bestämmelser om avgifter för vidareutnyttjande av handlingar ändras. Myndigheter ska enligt förslaget som huvudregel kunna ta ut avgifter motsvarande margi- nalkostnaderna för reproduktion och spridning, men i undantagsfall ska myndigheter kunna ta ut avgifter upp till full kostnadstäckning. Museer, arkiv och bibliotek föreslås få möjlighet att ta ut avgifter upp till full kostnadstäckning. Vidare föreslås att det som huvudregel ska vara obligatoriskt för medlemsländerna att tillåta vidareutnyttjande av till- gängliga handlingar, att beslut ska kunna överprövas av en oberoende myndighet, samt att en myndighets offentliga uppgifter ska definieras i författning. har i förhandlingarna i huvudsak stött inriktningen på förslaget i de centrala frågorna. Förhandlingar i rådsarbetsgrupp har pågått och befinner sig nu i ett slutskede. Vid hölls en rundabordsdiskussion om övergripande frågor och vid rådet presenterades en läges- rapport om förhandlingarna. Samråd har ägt rum med och . Över- läggning och samråd med finansutskottet hölls och därefter har utskottet informerats om förhandlingarna. EU:s insatser på energiområdet ska vila på tre pelare: miljömässig hållbarhet (inklusive bekämpande av klimatförändringar) konkurrens- kraft och ökad försörjningstrygghet. Målen i EU-samarbetet för ökad miljömässig hållbarhet anger att utsläppen av växthusgaser ska minska , att av den energi som används inom EU ska komma från förnybara energikällor och att energieffektiviseringen ska öka . Inom dessa tre områden har EU antagit ett flertal rättsakter i enlighet med den energihandlingsplan 2009 som slogs fast för att genomföra de s.k. 202020- målen . Andra viktiga målsättningar för marknads- integration anger att inget medlemsland ska vara isolerat från EU:s gas och elnätverk efter 2015 och att den inre marknaden för energi ska vara fullbordad 2014. antog 2009 och 2011 slutsatser om att EU skulle minska utsläppen av växthusgaser till 2050. lade kommissionen fram färdplaner för klimat-, transport- och energiområdena och hur målet till 2050 skulle kunna nås. presenterades Färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt Skr. 2012/13:80 samhälle 2050 samt en vitbok om transporter med 2050-perspektiv. Kommissionens meddelande Energifärdplan (se faktapro- memoria 2011/12:FPM95) presenterades . I denna konstateras att EU:s styrmedel och åtgärder för att nå målen inom klimat- och energiområdet till 2020 är ambitiösa, men att befintliga åtgärder måste stärkas och ytterligare åtgärder måste till för att målet till 2050 ska kunna uppnås. I meddelandet utgår kommissionen från fem olika illustrativa scenarier för globala energitrender och presenterar hur EU kan nå utsläppsmålet till 2050 som försörjningstrygghet och konkurrenskraft säkras. togs förslag till rådslutsatser fram. Det danska ord- förandeskapets ambition var att rådet skulle anta slutsatserna vid TTE- rådet . Enighet kunde dock inte nås, utan istället antog ord- förandeskapet slutsatser med stöd av 26 medlemsstater. informerades och överläggningar skedde i . Kommissionen antog ett förslag om riktlinjer för trans-europeiska energiinfrastrukturer (se faktapromemoria 2011/12:FPM33). Förslaget baserades på 20112020 samt på EU:s infrastrukturprioriteringar och framåt (se fakta- promemoria 2010/11:FPM43 och 2010/11:FPM49). Förslaget syftade till att främja s.k. projekt av gemensamt intresse (PCI) inom tolv prioriterade geografiska korridorer och områden inom el, gas, olja och koldioxidtransport. Bakgrunden till förslaget var kommissionens slutsatser om att åtgärder krävdes inom följande områden med avseende på energiinfrastruktur för att klara EU:s klimat- och energimål. En snabbare tillståndsprocess. Ett nytt regelverk för fördelning av kostnader för gränsöverskridande infrastruktur. Viss anpassning av regleringsbestämmelser vad gäller nätverksamhet. Finansiering av energiinfrastruktur. Vad gäller finansiering föreslogs att vissa projekt, som uppfyllde sär- skilda kriterier, skulle kunna få finansiellt stöd genom en särskild fond för ett sammanlänkat (se faktapromemoria 2011/12:FPM55). Se vidare avsnitt 37, Fonden för ett sammanlänkat . Förslaget till förordning har behandlats i EU och vidare . Överläggningar i har ägt rum , . Kommissionen presenterade ett förslag till nytt direktiv om energieffektivitet (se faktapromemoria 2010/11:FPM141). Förhandlingar pågick under de polska respektive danska ordförandeskapen, och en politisk överenskommelse om direktivet Direktivets bestämmelser ska vara införda i Direktivet omfattar olika typer av åtgärder för ökad energieffektivitet i offentlig sektor, hushåll och service, industri samt i sektorerna för energiomvandling och energiöverföring. Direktivet innehåller även krav på medlemsstaterna att anta vägledande nationella mål för energi- besparing till 2020 och att bredda sin rapportering kring energieffekti- ningar med ägde rum . Strategi om förnybar energi Meddelandet Förnybar energi: en viktig faktor på den europeiska energimarknaden (se faktapromemoria 2012/13:FPM14) presenterades av kommissionen som en första kommissionens tidigare meddelande om Energifärdplan 2050 (se fakta- promemoria 2011/12:FPM95). Kommissionens meddelande innehåller en övergripande beskrivning om hur förnybar energi håller på att utvecklas till en betydande spelare på den europeiska energimarknaden. I meddelandet analyseras hur det befintliga ramverket kan utvecklas bl.a. när det gäller effektivare och kostnadseffektivare stödsystem, ökat samarbete mellan medlems- länderna, elmarknadsregler anpassade för förnybar energi, bättre infra- struktur, fortsatt forskning och utveckling och främjande av teknik- innovation samt ekologisk hållbarhet särskilt för bioenergi. Kommissionen aviserar i meddelandet kommande vägledning, riktlinjer och meddelanden inom de uppräknade områdena. håller även en diskussion om ramverk för förnybar energi efter 2020. Rådslutsatser antogs vid . Meddelandet behandlades vid överläggningar med Mekanism för informationsutbyte om mellanstatliga avtal med tredjeländer på Förslaget till beslut om att inrätta en mekanism om informationsutbyte om mellanstatliga avtal mellan medlemsstater och tredjeländer på energi- området presenterades av kommissionen . slaget åtföljde meddelandet EU:s energipolitik: Samarbete med partners utanför våra gränser. Förslagen kan härledas till och slutsatser om en mer sammanhållen och transparant Skr. 2012/13:80 extern energipolitik inom EU (se faktapromemoria 2011/12:FPM8). Beslutet innebär att medlemsstaterna ska rapportera till kommissionen samtliga mellanstatliga avtal som är rättsligt bindande och som bedöms kunna få en påverkan på EU:s inre marknad för energi eller för EU:s försörjningstrygghet. Hädanefter ska även nya eller reviderade avtal rapporteras till kommissionen när de undertecknats. Inrättande av mekanismen innebär en möjlighet för enskilda medlemsstater att begära rättsligt stöd av kommissionen före och under förhandlingarna med ett tredjeland. Detta för att tillförsäkra att ett avtal blir förenligt med unionens lagstiftning. inleddes trepartsförhandlingar mellan , rådet och kommissionen.