prop · H1031d19 · 2013-09-18 00:00:00 — 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Befattningsutbildning för rektorer m.fl. är kommuner och landsting skyldiga att se till att nyanställda rektorer går en särskild befattningsutbildning eller en utbildning som kan jämställas med denna. har 1 100 rektorer, förskolechefer och biträdande rektorer antagits till utbildningen. Utbildningen bedrivs vid sex lärosäten och omfattar 30 högskolepoäng fördelade på kurserna skoljuridik och myndighetsutövning, mål och resultatstyrning samt skolledarskap. Knappt 700 av deltagarna avslutade sin utbildning med godkänt resultat . De resterande drygt 100 deltagare som ännu inte nått godkänt resultat, har möjlighet att slutföra sin utbildning . Ytterligare 65 deltagare har beviljats studieuppehåll eller avbrutit sin utbildning. uppskattar att av landets rektorer genomgår utbildning inom ramen för befattningsutbildningen. Hur många som fortsatt är i behov av utbildning kan inte närmare anges, bl.a. eftersom nya rektorer, förskolechefer etc. tillkommer . har i sin årsredovisning angett att av deltagarna är positiva till utbildningen. Många deltagare har särskilt framfört att de har nytta av delkurserna skoljuridik och myndighetsutövning samt mål och resultatstyrning. Skolledarna upplever dock att de fortfarande inte får tillräckliga förutsättningar av huvudmännen att delta i utbildningen, t.ex. när det gäller att avsätta tid för utbildning. har efter förslag från regeringen avsatt framöver för denna satsning. har ca 230 rektorer deltagit i fortbildning om 7,5 högskolepoäng på avancerad nivå inom Rektorslyftet, den särskilda satsningen på fortbildning i pedagogiskt ledarskap. Det fanns utrymme för fler deltagare, men vid förfrågan från uppgav flera rektorer att de på grund av det intensiva implementeringsskedet av bl.a. en ny skollag, kursplaner och betygsskala har prioriterat att närvara i verksamheten, i stället för att genomgå egen utbildning. utvärdering av rektorslyftet visar att av deltagarna är nöjda med utbildningen. Rektorerna anser att de känner sig stärkta i sin yrkesroll och att de har förbättrat sitt pedagogiska ledarskap. Regeringen har beräknat 20 miljoner för satsningen 2014 (se avsnitt 4.1.8. Kampanj för lärar- och förskolläraryrkena fick 2010 i uppdrag att i samarbete med genomföra en informationskampanj om lärar- och förskolläraryrkena och de nya lärar- och förskollärarutbildningarna. Särskilt viktigt är att öka andelen högpresterande studenter på lärar- och förskollärarutbildningen. Uppdraget, som löpte , förlängdes 2013 och syftar till att attrahera ungdomar och unga vuxna med ett genuint intresse för pedagogik och lärande till lärar- och förskolläraryrkena, främst med inriktning mot ämnesområdena naturvetenskap och teknik. har efter förslag från regeringen avsatt för informationskampanjen. insatser har bl.a. resulterat i en särskild kampanjwebb som samlar ett antal målgruppsanpassade aktiviteter. har även deltagit med kampanjen i olika utbildningsmässor och bedrivit en större annonseringskampanj i olika medier. Kampanjen har blivit uppmärksammad och fått en bred spridning bland ungdomar. Den positiva beskrivningen och betoningen av betydelsen av läraryrket har blivit väl mottagen bland ungdomar. Lärarkampanjen har också fått flera priser, bl.a. för effekten av kampanjen: (i konkurrens med samtliga vinnare i samtliga kategorier) och 100-wattaren (pris för den bästa svenska ideella reklamen). Den senare tävlingen belönar effekten av kampanjer. Samtliga kommuner har berörts av Skolinspektionens verksamhet i någon form. Inom ramen för sin regelbundna tillsyn fattade myndigheten beslut för 1 237 skolor och 133 verksamheter efter besök hos 279 huvudmän (varav 46 kommunala och 233 fristående). Tre riktade tillsyner slutfördes , bl.a. granskades bedömning och betygssättning i skolor med stora avvikelser vid omrättning av Vidare fattades ca 3 400 beslut utifrån anmälningar om missförhållanden. Den genomsnittliga handläggningstiden för anmälningsärenden har minskat . Dessutom avslutades tolv kvalitetsgranskningar , bl.a. om skolsituationen för elever med autismspektrumtillstånd, rektors ledarskap, it i undervisningen samt ett antal granskningar av undervisningen i olika ämnen. Antalet ansökningar om tillstånd att bedriva fristående skola minskade kraftigt och antalet beslut sjönk från 954 till 419 . Barn– och elevombudet () är en del av Skolinspektionen men är självständig i sitt beslutsfattande. har BEO fattat totalt 991 beslut. har BEO kraftigt minskat sina handläggningstider, bl.a. som ett resultat av ytterligare förbättrade arbetsformer. är en egen myndighet med Skolinspektionen som värdmyndighet. har ärendemängden ökat kraftigt vilket till stor del beror på nya möjligheter att överklaga beslut som inte var överklagbara. Totalt fattades 519 beslut , jämfört med 231 beslut året innan. Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) svarar för statens samlade stöd i specialpedagogiska frågor. I detta ingår bl.a. att vid förfrågan erbjuda specialpedagogisk rådgivning, anordna och medverka i kompetensutveckling samt sammanställa och sprida kunskap och resultat av forskning som är relevant för det specialpedagogiska området. genomförde myndigheten knappt 4 000 rådgivningsuppdrag när det gäller specialpedagogiskt stöd. Drygt 13 000 personer deltog i kurs- och kompetensutveckling anordnad av myndigheten. Sammanlagt använde SPSM ca för specialpedagogiskt stöd. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 har antagit regeringens proposition Karriärvägar för lärare i skolväsendet m.m. (prop. 2012/13:136, bet. 2013/13:UbU15, rskr. 2012/13:266). De nya bestämmelserna som trädde i kraft innebär bl.a. att det i skollagen (2010:800) införs ett s.k. målsättningsstadgande om att skolhuvudmän ska sträva efter att inrätta karriärsteg för särskilt yrkesskickliga lärare. Det infördes också en upplysningsbestämmelse om möjligheten för huvudmän att söka statsbidrag för karriärstegen förstelärare och lektor. har regeringens uppdrag att besluta om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärstegen förstelärare och lektor. har beslutat om ca i statsbidrag till 574 skolhuvudmän, varav 274 var kommunala och 300 enskilda. Sammantaget har huvudmännen i sina ansökningar uppgett att de planerar att tillsätta 3 678 förstelärartjänster och 102 lektorstjänster. För reformen, inklusive administrativa kostnader, har efter förslag från regeringen avsatt . I avsnitt 4.1.4 beskrivs regeringens utökade satsning på karriärvägar. Nationell samordnare för elever med vissa funktionsnedsättningar Regeringen beslutade att en särskild utredare – i egenskap av nationell samordnare – ska stödja kommunala, enskilda och statliga skolhuvudmän som bedriver utbildning för de elever inom specialskolans målgrupp som är döva eller hörselskadade eller har en grav språkstörning och är i behov av teckenspråk (U2013:02, dir. 2013:29). Syftet med uppdraget är att öka elevernas måluppfyllelse och göra det möjligt för eleverna och deras vårdnadshavare att i större utsträckning välja skola. Den nationella samordnaren ska bl.a. fördela statsbidrag till kvalitetshöjande insatser och till ny eller utvidgad hörselverksamhet i och enskild regi. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen beslutade om ett riktat statsbidrag för att stärka huvudmännens arbete med basfärdigheterna läsa, skriva och räkna. har haft i uppdrag att hantera statsbidraget. beviljades i statsbidrag för åtgärder som syftar till att stärka arbetet med basfärdigheterna läsa, skriva och räkna. Av beviljade medel gick till kommunala huvudmän och till fristående eller statlig huvudman. Sammanlagt beviljades av tillgängliga medel. –2012 har beviljats för att stärka arbetet med basfärdigheterna läsa, skriva och räkna. Det motsvarar av vad huvudmännen haft möjlighet att ansöka om. Kommunala huvudmän har beviljats av vad de haft möjlighet att ansöka om medan enskilda huvudmän beviljats . Satsningen har nått många huvudmän och andelen enskilda huvudmän som deltagit har varit hög. har i uppdrag att utvärdera satsningen. visar bl.a. att tre av fyra huvudmän uppger att elever i årskurs 1–3 i stor utsträckning nått ökad måluppfyllelse i svenska. Hälften av huvudmännen uppger att måluppfyllelsen ökat i matematik. Det finns relativt stora skillnader mellan de olika screeningtest/karläggningsmaterial och insatser som används för barn och ungdomar med läs- och skrivsvårigheter eller dyslexi. har därför beställt en kunskapsöversikt från , med syftet att resultatet bl.a. ska bidra till att barn och ungdomar med läs- och skrivsvårigheter ska utredas på ett likartat sätt över hela landet, att tester och utredningsmaterial som har bäst vetenskapligt stöd ska användas, samt att de som har specifika läs- och skrivsvårigheter eller dyslexi får tillgång till insatser som har vetenskapligt stöd. Regeringen beslutade att ge i uppdrag att genomföra insatser för att främja jämställdhet i skolväsendet. Uppdraget omfattar kompetensutveckling för att öka varje elevs lika möjligheter att uppnå målen, fortbildning och stöd i sex- och samlevnadsundervisningen, insatser för att motverka hedersproblematik, för att stimulera elevers läs-, skriv- och språkutveckling, för stärkt kvalitet och jämställdhetsperspektiv i studie- och yrkesvägledning samt kartläggning och analys av åtgärder som har gjorts i syfte att öka andelen män i förskolan. Uppdraget ska genomföras med utgångspunkt i de erfarenheter som Delegationen för jämställdhet i skolan (U 2008:08) gjort. Uppdraget sträcker sig och flera av insatserna är en fortsättning på regeringens tidigare uppdrag till . Regeringen beslutade även om ett tilläggsuppdrag att främja alla barns och elevers lärande och utveckling avseende jämställdhet, språk och kommunikation. fick en utredare i uppdrag att bistå med att utreda frågor om utbildning för nyanlända elever (/2834/, U2012:B). Uppdraget innefattade hur mottagandet av nyanlända elever i de obligatoriska skolformerna, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan bör regleras, hur skolförfattningarna bör utformas för att nyanlända elever och elever med annat modersmål än svenska bäst ska lära sig svenska, och hur elever med annat modersmål än svenska på bästa sätt kan stödjas i sin kunskapsutveckling genom stöd i ämnesundervisningen på elevens modersmål. Frågorna om mottagande och skolgång för nyanlända elever redovisades i Utbildning för nyanlända elever – mottagande och skolgång (Ds 2013:6). har haft i uppdrag att föreslå hur skolor kan stödjas i att kartlägga och följa upp nyanlända elevers kunskaper, vilket verket redovisade . Utökad undervisningstid för nyanlända elever Undervisningen är viktig för en nyanländ elevs möjlighet att komma ikapp andra elever. Som en del i arbetet för att stärka nyanlända elevers resultat har regeringen avsatt medel för ett riktat statsbidrag för en försöksverksamhet med utökad undervisningstid för nyanlända elever i årskurserna 6–9. Försöksverksamheten ska pågå . har efter förslag från regeringen avsatt för denna försöksverksamhet. –2016 beräknas statsbidraget uppgå till . Uppdrag att stödja skolor i utanförskapsområden Trots stora ansträngningar är kunskapsresultaten ofta mycket bristfälliga i skolor som ligger i stadsdelar med utbrett utanförskap. Många elever når inte målen för utbildningen och andelen elever som når behörighet till gymnasieskolans nationella program är låg. Mot bakgrund av detta gavs 2012 i uppdrag att stödja ett urval av grundskolor i utanförskapsområden. Syftet med uppdraget är att utveckla metoder som är vetenskapligt grundade och verkningsfulla för att stödja eleverna i deras kunskapsutveckling och höja kunskapsresultaten. efter förslag från regeringen avsatt för denna satsning. beräknar regeringen ytterligare . Barns flerspråkiga utveckling i förskolan fick i uppdrag att öka förskolepersonalens kunskap om barns flerspråkiga utveckling genom att informera landets förskolor om arbetssätt och metoder som stödjer barn som har ett annat modersmål än svenska i deras förmåga att kommunicera såväl på svenska som sitt modersmål (U2012/2891/S). skulle också informera förskolorna om lämpligt arbetsmaterial. har elva myndigheter haft regeringens uppdrag att följa upp, analysera och redovisa sina interna och externa insatser utifrån minoritetspolitikens mål. Uppdraget har förnyats och preciserats för vissa av myndigheterna och omfattar nu 2013–2015. och Skolinspektionen är två av dessa myndigheter. Bland annat har under 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 2012 och 2013 stärkt tillgången till lärresurser i de nationella minoritetsspråken genom webbplatsen Tema Modersmål där det ges stöd för modersmålsämnet inom skola och förskola. Skolinspektionen har bl.a. genomfört en granskning av modersmålsundervisningen och tvåspråkig undervisning i de nationella minoritetsspråken (rapport 2012:2) som visar på de områden som behöver förbättras för att de nationella minoriteternas rätt till undervisning i det nationella minoritetsspråket ska kunna tillgodoses fullt ut. har även verkat inom ramen för regeringens strategi för romsk inkludering (skr. 2011/12:56). har exempelvis utbildat romska brobyggare samt utarbetat och utvecklat läromedel på de olika varieteterna av chib. Strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken Regeringen beslutade om en strategi för arbetet med att genomföra funktionshinderspolitiken under2011–2016. Ett antal myndigheter, bl.a. , Skolinspektionen och Specialpedagogiska skolmyndigheten har fått i uppdrag att arbeta i enlighet med strategin. För utbildningsområdet har nio delmål fastslagits som tar fasta på utformning och anpassning av undervisningen, tillgänglighet och val av skola samt ökade kunskaper i skolan om funktionsnedsättning och hur elevernas behov bäst bör mötas. har skolmyndigheterna redovisat den andra lägesrapporten för arbetet med strategin. I lägesrapporten lyfter myndigheterna bl.a. fram att det interna arbetet har präglats av samverkan mellan myndigheterna, kompetensutveckling och förankring på ledningsnivå. Exempel på externt riktade åtgärder är att Skolinspektionen har genomfört en kvalitetsgranskning avseende skolsituationen för elever med diagnos inom autismspektrumtillstånd (AST), har genomfört en studie om särskilda undervisningsgrupper (publiceras ) och SPSM har genomfört 364 kurser och konferenser med inriktning mot pedagogiska konsekvenser av funktionsnedsättningar. Av lägesrapporten framgår att merparten av de externt riktade insatserna har påbörjats eller genomförts 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 och att de uppföljningar som gjorts visar en bra utveckling mot delmålen. Utbildning för vissa ungdomar med funktionsnedsättning En särskild utredare har i två betänkanden, delbetänkandet Med rätt att välja – flexibel utbildning för elever som tillhör specialskolans målgrupp (SOU 2011:30) och slutbetänkandet Likvärdig utbildning – riksrekryterande gymnasial utbildning för vissa ungdomar med funktionsnedsättning (SOU 2012:24), redovisat förslag om hur en flexibel specialskola skulle kunna införas. De båda betänkandena har remitterats och förslagen bereds inom . omfattar regeringens satsning på kultur i skolan, Skapande skola, hela och omfattas även förskoleklassen. Satsningen syftar dels till att öka samverkan mellan skolan och det professionella kulturlivet och dels till att öka barns och ungas tillgång till kultur och eget skapande och dels till en ökad måluppfyllelse i skolan. För ändamålet har fördelat som avsatts under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Totalt har 257 kommuner och 103 fristående skolor tagit del av satsningen och de planerade insatserna beräknas enligt omfatta drygt 715 000 elever. tog drygt två tredjedelar av det totala elevunderlaget del av Skapande skola. har i uppdrag att, i samråd med , sprida exempel på hur skolor har arbetat framgångsrikt med Skapande skola som en del av undervisningen. Syftet är att visa på konkreta tillvägagångssätt i undervisningen för att öka det pedagogiska värdet av satsningen. Uppdraget ska redovisas . Myndigheten för kulturanalys har initierat en forskningsbaserad utvärdering av Skapande skola. Uppdraget kommer att slutredovisas . Insatser för att stärka skolans värdegrund och förebygga mobbning Regeringen beslutade att ge i uppdrag att genomföra en förnyad satsning för att stärka skolans värdegrund och arbetet mot diskriminering och kränkande behandling –2014. Inom uppdraget ska ge personal och skolledare forskningsbaserad kunskap och verktyg om hur ett framgångsrikt arbete mot diskriminering och kränkande behandling kan bedrivas. Fortbildningen ska bygga på erfarenheter från tidigare regeringsuppdrag samt på svensk och internationell forskning. ska även som en del av uppdraget sammanställa och sprida information om beprövade metoder om det förebyggande och åtgärdande arbetet samt arbetet med rutiner för rapportering och uppföljning. har erbjudit kursen Värdegrund och likabehandling, till vilken sammanlagt 750 kursdeltagare från 200 förskolor, grundskolor och gymnasieskolor antagits. Fyra nationella konferenser riktade till skolhuvudmän, rektorer och förskolechefer där totalt 417 personer deltog har arrangerats. För att lyfta betydelsen av värdegrundsarbete och att motverka diskriminering och trakasserier i arbetet med nyanlända har tillsammans med regionala utvecklingscentrum även genomfört utbildningsinsatser för utvecklingsledare, rektorer, skolchefer, politiker och lärare. Alla elever har rätt att nå så långt som möjligt i sin kunskapsutveckling, även de elever som redan ligger långt framme. För att skolorna ska kunna utveckla sitt arbete med att stimulera och utmana elever som utvecklas snabbt beslutade regeringen om förordningen (2011:355) om försöksverksamhet med riksrekryterande spetsutbildning i högre årskurser. Med spetsutbildning avses en utbildning som inrymmer särskild fördjupning och breddning inom ett eller flera ämnen. Eleverna kan läsa gymnasiekurser och få betyg i det eller de ämnen som spetsutbildningen är inriktad mot. I övrigt följer eleverna den ordinarie undervisningen i skolan. Enligt förordningen får inför vart och ett av läsåren 2012/13 till 2014/15 besluta att huvudmän för får delta i försöksverksamheten. De första utbildningarna inom försöksverksamheten startade . ska lämna en redovisning av omfattningen av försöksverksamheten och en utvärdering av denna till . har haft regeringens uppdrag att, i samverkan med (Nationellt centrum för matematikutbildning), svara för en ämnesdidaktisk fortbildningssatsning för matematiklärare, det s.k. Matematiklyftet. I uppdraget ingår också att genomföra utbildning av matematikhandledare och rektorer samt att utveckla en särskild webbplattform för fortbildningen. Fortbildningssatsningen, som pågår t.o.m. , har genom en utprövningsomgång inletts i mindre skala under /13. Under /13 har totalt 314 matematiklärare, 31 matematikhandledare och 39 rektorer från 33 grundskolor och 29 huvudmän deltagit. Inför av fortbildningen, /14, har gått ut med en bred förfrågan och ett erbjudande om att delta till samtliga huvudmän i landet, i både grundskola, gymnasieskola, vuxenutbildning och motsvarande skolformer. I ansökningsomgången, som avslutades , anmälde 315 huvudmän intresse att delta med 14 173 lärare. Regeringen beräknar totalt för satsningen. På grund av exempelvis vårdnadshavares utlandsvistelse har en del elever sin skolgång på annat sätt än i en eller fristående grundskola. Regelverket bör vara konsekvent och likvärdigt för alla och () har därför uppdragit åt en utredare att bistå departementet med att se över vissa frågor som bl.a. rör internationella skolor, utlandsskolor och riksinternatskolor (U2012/3777/). Utredarens förslag bereds inom . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Stöd till läxhjälp (Mattecentrum) Regeringen har tilldelat den politiskt och religiöst obundna ideella föreningen i verksamhetsstöd . Mattecentrum erbjuder gratis läxhjälp i högstadie- och gymnasiematematik. Föreningens verksamhet når över 100 000 barn och ungdomar och är ett viktigt komplement till de insatser som genomförs inom skolväsendet för att förbättra resultaten i matematik. har –2016 regeringens uppdrag att planera och genomföra systematiska utvecklingsinsatser inom ämnesområdena naturvetenskap och teknik (NT) i skolväsendet. Exempel på insatser är utbildning av NT-ut- vecklare och webbaserade undervisningsstöd. I budgetpropositionen beräknade regeringen att skulle avsättas för satsningen. instruktionsenliga uppdrag att sammanställa och sprida kunskap om resultat av forskning inom skolväsendet har förstärkts med . har fått i uppdrag att föreslå bildande av ett eller två ämnesdidaktiska centrum för naturvetenskap och teknik. Uppdraget ska redovisas till . Syftet är att stärka och stimulera den ämnesdidaktiska forskningen inom naturvetenskap och teknik och sprida dess resultat. har också fått i uppdrag att stärka verksamheten vid Nationellt centrum för matematikutbildning vid genom en förstärkning av medlen om totalt . Information och vägledning behöver vara utformad så att alla elever får en helhetsbild över vilka utbildningsmöjligheter som finns för att kunna göra väl underbyggda val. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 är detta för elever som av olika skäl har svårt att orientera sig i utbildningssystemet och inte har föräldrar som kan hjälpa dem. Studie- och yrkesvägledare behöver kontinuerligt utveckla sin kompetens för att upprätthålla och utveckla kvaliteten inom vägledningen. avsatte för fortbildning av främst studie- och yrkesvägledare. Därutöver avsatte 2 miljoner för att ta fram en fortbildningsinsats för studie- och yrkesvägledare i gymnasieskolan, särskilt med inriktning på hur man löser de etableringssvårigheter som unga med funktionsnedsättningar möter på arbetsmarknaden samt på det stöd från olika myndigheter som ungdomar kan få. Utökad undervisningstid i matematik har antagit regeringens proposition Utökad undervisningstid i matematik (prop. 2012/13:64, bet. 2012/13:UbU16, rskr. 2012/13:199). De nya bestämmelserna som trädde i kraft innebär att såväl den minsta totala undervisningstiden i och motsvarande skolformer som undervisningstiden i ämnet matematik i , ska ökas . Regeringen bedömer i propositionen att den utökade undervisningstiden i grundsärskolan, specialskolan och sameskolan bör användas för ämnet matematik. Vidare innebär de nya bestämmelserna en ändring av timplan som innebär att antalet undervisningstimmar i svenska eller svenska som andraspråk, matematik och engelska inte ska få minskas vid skolans val. Regeringen beslutade om en strategi för entreprenörskap inom utbildningsområdet, som innebär att entreprenörskap ska löpa som en röd tråd genom utbildningssystemet. Utbildning som inspirerar till entreprenörskap kan bidra till att fler unga människor får kunskap om och en vilja att starta och driva företag. Entreprenörskap handlar också om att tänka nytt, se möjligheter och att lösa problem. Entreprenöriella kompetenser efterfrågas av arbetsgivare. har fått i uppdrag att stimulera arbetet med entreprenörskap i skolan. Det handlar t.ex. om att främja skolors samarbete med ar- betslivet, erbjuda kompetensutveckling inom området entreprenörskap, underlätta erfarenhetsutbyte samt fördela utvecklingsmedel till skolhuvudmän och verksamhetsstöd till organisationer. avsatte för detta ändamål sammanlagt 2012, varav gick till organisationen retagsamhet (UF). Uppföljning och granskning av it i undervisningen Av skollagen följer att eleverna ska ha tillgång till de lärverktyg som behövs för en tidsenlig utbildning. Av läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet 2011 (Lgr 11) framgår det att eleverna ska kunna använda modern teknik som ett verktyg för kunskapssökande, kommunikation, skapande och lärande. Skolinspektionens granskning under /12 av hur it används i undervisningen visade att skolledningen inte styr användningen på ett aktivt sätt och att det finns ett behov av kompetensutveckling inom området hos lärarna.