prop · H00379 · 2013-03-12 00:00:00 — Regeringens proposition 2012/13:79 Godkännande av ett irländskt protokoll som ska fogas till och EUF-fördraget Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att protokollet av om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget ska godkännas av . Protokollet ska fogas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Ett godkännande av protokollet föranleder en ändring av lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen. I propositionen läggs ett förslag till en sådan lagändring fram, som föreslås träda i kraft den dag regeringen bestämmer. Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen................ Ärendet och dess beredning .............................................................. Bakgrunden till protokollets upprättande.......................................... Det irländska protokollets innehåll ................................................... Godkännande av protokollet ............................................................. Ändring i anslutningslagen ............................................................. Statsfinansiella och andra effekter .................................................. Bilaga 1 Protokollet om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget.............................................. Bilaga 2 Sammanfattning av departementspromemorian Godkännande av ett irländskt protokoll som ska fogas till och EUF-fördraget (Ds 2012:48) .............. Bilaga 3 Promemorians lagförslag ...................................................... Bilaga 4 Förteckning över remissinstanserna...................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... 1.godkänner protokollet om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget (avsnitt 6), 2.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen. Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen dels att 2 och 3 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 5 §, av följande lydelse. De fördrag och andra instrument som anges i 4 § samt de rättsakter, avtal och andra beslut som före anslutning till Europeiska unionen har antagits av Europeiska gemenskaperna gäller här i landet med den verkan som följer av dessa fördrag och andra instru- ment. De fördrag och andra instrument som anges i 4 och 5 §§ samt de rättsakter, avtal och andra beslut som före anslutning till Europeiska unionen har antagits av Europeiska gemenskaperna gäller här i landet med den verkan som följer av dessa fördrag och andra instrument. Europeiska unionen eller Europeiska atomenergigemen- skapen får fatta beslut som gäller här i landet i den omfattning och med den verkan som följer av de fördrag och andra instrument som anges i 4 §. De rättsakter, avtal och andra beslut som har antagits av Europeiska gemenskaperna efter anslutning till Europeiska unionen ska fortsätta att gälla här i landet i den omfattning och med den verkan som följer av de fördrag och andra instrument som anges i 4 §. Europeiska unionen eller Europeiska atomenergigemen- skapen får fatta beslut som gäller här i landet i den omfattning och med den verkan som följer av de fördrag och andra instrument som anges i 4 och 5 §§. De rättsakter, avtal och andra beslut som har antagits av Europeiska gemenskaperna efter anslutning till Europeiska unionen ska fortsätta att gälla här i landet i den omfattning och med den verkan som följer av de fördrag och andra instrument som anges i 4 och 5 §§. De fördrag och andra instru- ment som avses i 2 och 3 §§ är även protokollet om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget. 1 Senaste lydelse 2008:1095. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Ärendet och dess beredning lade den irländska regeringen fram ett förslag till ändring av fördragen i form av ett protokoll om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget, i det följande irländska protokollet. beslutade i enlighet med artikel 48.3 första stycket i fördraget om Europeiska unionen () att höra Europaparla- mentet och kommissionen om förslaget. respektive kommissionen positiva yttranden om förslaget. mentet gav också sitt godkännande till att inte sammankalla ett konvent eftersom de föreslagna ändringarnas omfattning inte motiverade det. I enlighet med det ordinarie fördragsändringsförfarandet i artikel 48.3 i beslutade dels att en konferens mellan företrädarna för medlemsstaternas regeringar (regeringskonferens) skulle behandla de ändringar som föreslagits av den irländska regeringen och som skulle utgöra mandatet för konferensen, dels att ett konvent inte skulle sammankallas eftersom ändringarnas omfattning inte motiverade Rådets ordförande sammankallade en regeringskonferens för att för- verkliga förslaget om ändring av fördragen. sammankallades formellt och avslutades . hade samtliga medlemsstater undertecknat det Protokollet ska fogas till och för- draget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). kollet träder enligt sin lydelse i kraft , under förutsätt- ning att samtliga ratifikationsinstrument har deponerats, eller om så inte är fallet i den månad som följer efter det att det sista ratifikationsinstrumentet har deponerats. Protokollet finns som bilaga 1 Innebörden av protokollet samt behovet av ändringar i lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen, den s.k. anslutningslagen, har redovisats i departementsprome- av ett irländskt protokoll som ska fogas till EU- fördraget och EUF-fördraget (Ds 2012:48). En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 2. lagförslag finns i bilaga 3. Promemorian har remissbehandlats. teckning över remissinstanserna finns i bilaga 4. ning finns tillgänglig i Statsrådsberedningen (dnr SB2012/7650/EU- Bakgrunden till protokollets upprättande Under ratificeringsprocessen av Lissabonfördraget om ändring av för- draget om Europeiska unionen och fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen (Lissabonfördraget) genomfördes en folkom- om fördraget på som fick negativt Fördragets innehåll har beskrivits i propositionen Lissabon- Prop. 2012/13:79 fördraget (prop. 2007/08:168, bet. 2008/09:UU8, rskr. 2008/09:64). Lissabonfördragets ikraftträdande krävde att alla 27 medlemsstater ratificerade det och det kunde därför endast träda i kraft om man hittade en lösning på den situation som skapats genom det negativa resultatet i folkomröstningen. enades vid sitt möte om att det genom rättsliga garantier skulle tas hänsyn till den oro som det irländska folket framfört genom sin premiärminister för att skattepolitik, rätt till liv, utbildning och familjen samt traditionella politik av militär neutralitet skulle komma att påverkas av Lissabonfördragets ikraftträdande. Mot den bakgrunden fattade stats- och regeringscheferna i Europeiska unionens 27 medlemsstater, församlade i ett beslut om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget (se Europeiska rådets slutsatser, bilaga I). Stats- och regeringscheferna uttalade att beslutet ger rättsliga garantier för att vissa frågor som oroar det irländska folket inte kommer att påverkas av Lissabonfördragets ikraftträdande, att beslutets innehåll är fullt förenligt med Lissabonfördraget och inte kommer att kräva någon förnyad ratificering av det fördraget och att beslutet är rättsligt bindande. Det fick verkan som Lissabonfördraget trädde i kraft, det vill säga . Stats- och regeringscheferna uttalade även att de för ingåendet av nästa anslutningsfördrag, och i enlighet med deras respektive konstitutionella krav, skulle fastställa bestämmelserna i beslutet i ett protokoll som ska fogas till och EUF-fördraget. Slutligen uttalade de att protokollet inte på något sätt kommer att ändra förhållandet mellan EU och dess medlemsstater. Protokollets enda syfte kommer att vara att ge fullständig fördragsstatus åt klargörandena i beslutet för att ta hänsyn till det irländska folkets oro. Dess status kommer inte att skilja sig från liknande klargöranden i protokoll som erhållits av andra medlemsstater. Protokollet kommer att klargöra, men inte ändra, innehållet i och tillämpningen av Lissabonfördraget. beslutades det att en ny folkomröstning skulle hållas på , med Europeiska rådets nya försäkringar i åtanke. röstade irländarna ja till fördraget. Därmed kunde Lissabonfördraget ratificeras av . Mot denna bakgrund görs nu en fördragsändring för att i enlighet med vad stats- och regeringscheferna enades om i samband med Europeiska rådets möte foga ett protokoll om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget till och EUF- fördraget. 5 Det irländska protokollets innehåll Av protokollet om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget framgår följande. Rätt till liv, familj och utbildning Protokollet innebär att ingenting av det i Lissabonfördraget som ger rättslig status åt EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna och inga av bestämmelserna i det fördraget på området frihet, säkerhet och rättvisa ska på något sätt påverka omfattningen och tillämpligheten av skyddet för rätt till liv i artikel 40.3.1, 40.3.2 och 40.3.3, skyddet av familjen i artikel 41 och skyddet av rätten till utbildning i artiklarna 42, 44.2.4 och 44.2.5 i författning (artikel 1 i protokollet). I protokollet anges vidare att bestämmelserna i inte, för någon av medlemsstaterna, innebär någon som helst förändring av omfattningen eller genomförandet av EU:s befogenheter när det gäller beskattning (artikel 2 i protokollet). Slutligen anges följande när det gäller säkerhet och försvar (artikel 3 i protokollet). Unionens åtgärder i internationella sammanhang utgår från principerna om demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grund- läggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet samt respekt för principerna i stadga och i folkrätten. Unionens gemensamma säkerhets- och försvarspolitik utgör en integre- rande del av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken. Den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken tillförsäkrar unionen en operativ kapacitet att genomföra uppdrag utanför unionen för att bevara freden, förebygga konflikter och stärka den internationella säkerheten i enlighet med principerna i stadga. Den påverkar inte de enskilda medlemsstaternas säkerhets- och försvarspolitik, inklusive , och inte heller de enskilda medlems- staternas förpliktelser. Lissabonfördraget påverkar eller förändrar inte traditionella politik av militär neutralitet. Det är medlemsstaterna själva inklusive , i en anda av soli- daritet och utan att åsidosätta sin traditionella politik av militär neutralitet som kommer att fastställa vilken typ av stöd eller bistånd som ska ges en medlemsstat som utsätts för en terroristattack eller blivit utsatt för väpnat angrepp på sitt territorium. Varje beslut om att övergå till ett gemensamt försvar kommer att kräva ett enhälligt beslut av . Det skulle bli en fråga för med- lemsstaterna, inklusive , att i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och deras respektive konstitutionella krav besluta om ett gemensamt försvar ska antas eller inte. Ingenting i denna avdelning påverkar eller föregriper någon medlemsstats ståndpunkt eller politik i fråga om säkerhet och försvar. Det är också en fråga för varje medlemsstat att, i enlighet med Lissabonfördragets bestämmelser och inhemska rättsliga krav, besluta om den ska delta i ett permanent strukturerat samarbete eller i Europeiska försvarsbyrån. I Lissabonfördraget föreskrivs inte skapandet av en europeisk armé Prop. 2012/13:79 eller uttagning till någon form av militärtjänst. Lissabonfördraget påverkar inte eller någon annan medlemsstats rätt att fastställa arten och omfattningen av sina försvars- och säkerhetsutgifter och arten av sin försvarskapacitet. Det kommer att vara en fråga för eller varje annan medlemsstat att, i enlighet med inhemska rättsliga krav, besluta om de ska delta i någon militär operation eller inte. Regeringens förslag: godkänner protokollet 2012 om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna tillstyrker eller har inte något att invända mot för- anser att det irländska folket blev förda bakom ljuset eftersom de rättsliga garantierna inte har något bindande juridiskt värde eller kan kringgås. riksdagsledamöterna att ta initiativ till en ny folkomröstning om det i (LO) väl- komnar beslut att ska verka för att det till EU:s för- drag fogas ett socialt protokoll och uppmanar regeringen att med kraft driva kravet inom ramen för arbetet i och den diskussion som förs om eventuella fördragsändringar för att skapa en framför, när det gäller artikel 1 i protokollet, att en belysning i promemorian hade varit önskvärd av om bestämmelserna i författning skulle kunna äga tillämplighet på förhållanden som faller inom unionens kompetens- område på ett sådant sätt att en konflikt kan uppkomma mellan dessa regler och unionsrätten samt protokollets rättsliga konsekvenser vid en sådan eventuell konflikt. Ombudsmannen anser vidare att inom ramen för det fortsatta samarbetet inom EU bör verka för att det unions- rättsliga skyddet för grundläggande fri- och rättigheter ges fullt genom- slag i samtliga medlemsstater. teten) konstaterar att det är svårt att dra några slutsatser från det irländska protokollets ordalydelse om vilka effekter protokollet kommer att få i anser att det följer av protokollets natur att unionens formella normgivningsmakt kommer att inskränkas, särskilt när det gäller det företräde framför unionsrätten som ges i det irländska protokollet åt vissa artiklar i författning. för sexuell upplysning () anser att EU inte har och inte bör ha jurisdiktion över frågor som rör abort. kännandet av det irländska protokollet är ett utflöde av den irländska statens önskan att inte tillerkänna kvinnor den mänskliga rättigheten det innebär att ha rätten till sin egen reproduktion. och riksdag att med kraft försöka påverka de länder inom EU som fort- farande inte lever upp till detta. 2012/13:79 Skälen för regeringens förslag: En fördragsändring är nödvändig för att i enlighet med vad stats- och regeringscheferna enades om i samband med Europeiska rådets möte foga ett protokoll om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget till och EUF-fördraget. Protokollet kommer därmed att bli en del av unions- rätten. I artikel 1 i protokollet fastställs att ingenting av det i Lissabon- fördraget som ger rättslig status åt EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna och inga bestämmelser i det fördraget på området frihet, säkerhet och rättvisa ska påverka omfattningen och tillämpligheten av vissa bestämmelser om skyddet för rätten till liv, skyddet av familjen och skyddet av rätten till utbildning i författning. I artikel 2 i det irländska protokollet som handlar om skatter slås det fast att bestämmelserna i inte för någon av medlems- staterna innebär någon förändring av omfattningen eller genomförandet av unionens befogenheter när det gäller beskattning. I artikel 3 i protokollet förklaras Lissabonfördragets bestämmelser om säkerhet och försvar. Det klargörs att unionens gemensamma säkerhets- och försvarspolitik inte påverkar enskilda medlemsstaters säkerhets- och försvarspolitik, inklusive . När det gäller universitets () och synpunkter, i fråga om artikel 1 i proto- kollet, att protokollet eventuellt kan innebära att bestämmelserna i författning skulle kunna äga tillämplighet på förhållanden som faller inom unionens befogenhetsområde på ett sådant sätt att en konflikt kan uppkomma mellan dessa regler och unionsrätten och att protokollet kan innebära att tillämpningen av unionsrätten tillåts begränsas vid en sådan eventuell konflikt, vill regeringen framhålla följande. I samband med Europeiska rådets möte uttalade stats- och regeringscheferna att protokollet inte kommer att ändra förhållandet mellan EU och dess medlemsstater, att dess status inte kommer att skilja sig från liknande klargöranden i protokoll som erhållits av andra med- lemsstater och att protokollet kommer att klargöra, men inte ändra, inne- hållet i och tillämpningen av Lissabonfördraget. Eftersom protokollet förutsätter ändringar i lag, ska enligt 10 kap. 3 § regeringsformen godkänna protokollet. Enligt regeringens uppfattning finns det goda skäl för att godkänna protokollet. Regeringen föreslår därför att godkänner protokollet. Regeringens förslag: Anslutningslagen ändras genom att protokollet om det irländska folkets oro rörande Lissabon- fördraget förs in i en ny paragraf i lagen. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna tillstyrker eller har inte något att invända mot för- slaget, utom () som har haft synpunkter på den lagtekniska lösningen. anser att om lagstiftaren väljer att införliva protokollet i svensk rätt genom en ny paragraf, på det sätt som föreslås i promemorian, bör det tydligare förklaras i förarbetena till lagändringen vad orsaken till denna sär- reglering är. för europapolitiska studier (Sieps) har inget att invända mot promemorians lagtekniska lösning. Detta med hänsyn till att flera tillägg till anslutningslagen är aktuella och det är osäkert vilken ändring som först träder i kraft på internationell nivå. Sieps föreslår att anslutningslagen återställs i sitt ursprungliga skick med fyra paragrafer vid lämpligt tillfälle eftersom det inte är moti- verat att ha en särskild paragraf för protokollet. Skälen för regeringens förslag: I tillämpas den principen att ett internationellt avtal som har tillträtt inte blir en del av svensk rätt, utan på ett eller annat sätt måste införlivas med den- samma för att bli gällande inför svenska domstolar och andra myndig- heter (SOU 1974:100 s. 44). En sådan metod är inkorporering. Inkorporering innebär att det i lag eller en annan författning anges att det internationella avtalet eller delar av det ska gälla i . Detta innebär i sin tur att avtalsbestämmelserna, utan att omarbetas, överförs till svensk rätt och blir direkt tillämpliga som svensk författningstext. En annan metod är transformering. Denna metod innebär att det internationella avtalet eller delar av det omarbetas till svensk författningstext. Mot bakgrund av detta dualistiska synsätt på förhållandet mellan svensk rätt och traktaträtt ansågs det krävas någon form av nationell lagstiftning för att anslutningsfördrag skulle kunna införlivas med svensk rätt (prop. 1994/95:19, del 1, s. 500). Övergripande bestämmelser om anslutning till EU har därför tagits in i lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen, den så kallade anslutningslagen. I anslutningslagen föreskrivs att anslutningsfördraget och de grundläggande fördragen m.m. gäller här i landet med den verkan som följer av fördragen (2 §). Vidare föreskrivs i 3 § att unionens beslut gäller här i landet i den omfattning och med den verkan som följer av bland annat de fördrag som anges i 4 §. I 3 § kommer således överlåtelsen av beslutanderätt till unionen till uttryck. I 4 § räknas de fördrag och andra instrument upp som avses i 2 och 3 §§. I tidigare fall har endast en fördragsändring i taget varit aktuell. Ett nytt fördrag eller annat instrument har då lagts till i förteckningen i 4 §. En sådan ändring i anslutningslagens 4 § föranleds av godkännande av anslutningsfördraget mellan de nuvarande 27 medlemsstaterna i EU och (jfr prop. 2012/13:6, bet. 2012/13:UU14, rskr. 2012/13:16). Anslutningsfördraget ska enligt sin lydelse träda i kraft under förutsättning att samtliga ratifikationsinstrument har deponerats. Det irländska protokollet träder enligt sin lydelse i kraft under förutsättning att samtliga ratifikationsinstrument har depone- rats. Det kan inte nu förutses när samtliga förutsättningar för ikraft- trädande av anslutningsfördraget för och det irländska proto- kollet är uppfyllda och därmed i vilken ordning fördragsändringarna kommer att träda i kraft. I aktuellt fall bör därför det irländska protokollet införlivas med svensk rätt genom införandet av en ny paragraf i anslut- ningslagen som vid behov kan träda i kraft före den ändring i anslut- ningslagen som föranleds av anslutningsfördraget för . 2012/13:79 ningslagens 2 och 3 §§ bör ändras så att de förutom att hänvisa till 4 § även hänvisar till den nya paragrafen. Regeringen vill med anledning av vad () anfört beträffande den lagtekniska lösningen fram- hålla följande. Orsaken till den lagtekniska lösningen är som Sieps angett att flera tillägg till anslutningslagen är aktuella och det är osäkert vilken ändring som först träder i kraft på internationell nivå. I likhet med Sieps anser regeringen att anslutningslagen vid lämpligt tillfälle bör ses över eftersom det inte är motiverat att ha en särskild paragraf för det irländska protokollet. Det bör framhållas att lagändringen närmast är av redaktionell karaktär och att protokollet inte förutsätter någon överlåtelse av beslutanderätt till EU. Regeringens förslag: Ändringen i anslutningslagen träder i kraft den dag regeringen bestämmer. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna har inte något att invända mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: Den lagändring som är föranledd av protokollet om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget ska träda i kraft vid protokollets ikraftträdande. Enligt protokollet ska det träda i kraft , under förutsättning att samtliga ratifika- tionsinstrument har deponerats, eller om så inte är fallet i den månad som följer efter det att det sista ratifikationsinstrumentet har deponerats. Det kan inte nu förutses när samtliga förutsättningar för ikraftträdande av protokollet är uppfyllda. Regeringen bör därför bevaka detta och besluta när lagändringen ska träda i kraft. 9 Statsfinansiella och andra effekter Regeringens bedömning: Förslaget kommer inte att innebära ökade kostnader för staten. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens bedöm- ning. Remissinstanserna har inte några synpunkter på bedömningen. Skälen för regeringens bedömning: Det bedöms att förslaget inte kommer att innebära ökade kostnader för staten, varken direkt eller indirekt genom en ökad EU-avgift. Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen I paragrafen föreskrivs att anslutningsfördraget och de grundläggande fördragen m.m. i 4 § gäller här i landet med den verkan som följer av fördragen. I paragrafen görs en ändring så att det även hänvisas till den nya 5 § genom vilken protokollet om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget införs i lagen. Övervägandena finns i avsnitt 7. I paragrafen anges att unionens beslut gäller här i landet i den omfattning och med den verkan som följer av bl.a. de fördrag som anges i 4 §. I paragrafen görs en ändring så att det även hänvisas till den nya 5 § genom vilken protokollet om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget införs i lagen. Övervägandena finns i avsnitt 7. Paragrafen är ny. Genom paragrafen införs protokollet om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget i lagen. Övervägandena finns i avsnitt 7. Protokollet om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget OM DET IRLÄNDSKA FOLKETS ORO RÖRANDE FÖRENADE OCH , nedan kallade DE HÖGA FÖRDRAGSSLUTANDE PARTERNA, SOM ERINRAR OM beslutet av stats- och regeringscheferna i Europeiska unionens 27 medlemsstater, församlade i , om det irländska folkets oro rörande Lissabonfördraget, SOM ERINRAR OM uttalandet av stats- och regeringscheferna, församlade i