prop · H10357 · 2013-12-17 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2013/14:57 Ett värdigt liv – äldrepolitisk översikt Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I skrivelsen lämnar regeringen en översiktlig redovisning av inriktning och utveckling av äldrepolitiken . Vidare redovisar regeringen sin bedömning av fortsatta utmaningar inom äldrepolitiken. 2 Äldreomsorgen då och ................................................................. Värdighet och välbefinnande .......................................................... Samlad och förstärkt tillsynsorganisation ........................ Anhöriga och närstående.................................................. Nationellt kompetenscenter – Anhöriga........................... Personer med demenssjukdom m.fl.................................. Nationella riktlinjer vård och omsorg vid Föreskrifter om bemanning i särskilt boende ................... Våld mot äldre.................................................................. Äldre med psykisk ohälsa................................................. Genomgång av kunskap om de mest sjuka äldre.............. Behovsbarometern – äldre................................................ Nationellt kompetenscenter – Svenskt demenscentrum ... Ny teknik för trygghetslarm ............................................. Samverkan och organisationsstöd .................................... Självbestämmande och valfrihet ..................................................... Valfrihetssystemen ur ett befolknings- och Val inom hemtjänst och äldreboende ............................... Kostnader och effektivitet ................................................ Inga tydliga kvalitetsskillnader utifrån regiform .............. De nya omsorgsföretagen................................................. Utvecklingen av mångfald................................................ Teknik för äldre................................................................ Bostäder och boende ........................................................ Mer och bättre kunskaper om äldre och åldrande............. Vad tycker de äldre själva? Uppdrag att komplettera brukarundersökningen .............. 5 Kvalitet i vård och omsorg.............................................................. Sammanhållen vård och omsorg om de mest Stöd till förändrat arbetssätt med hjälp av God vård i livets slutskede .............................................. God vård vid demenssjukdom ......................................... God läkemedelsbehandling för äldre............................... Sammanhållen vård och omsorg...................................... Väntetider och patientens väg genom vården.................. De mest sjuka äldres vård och omsorg ............................ Bedömningsinstrument för äldreomsorg ......................... 5.13Delaktighet i vård och omsorg för personer med Andra uppdrag till .................................. Statskontoret följer regeringens överenskommelser........ Statliga bidrag för utveckling av ökad kvalitet................ Investeringsstöd till särskilt boende enligt SoL m.m....... 6.1Tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvård och socialtjänst – Lägesrapport ................ Svensk äldreomsorg i jämförelse ................................................... länder i jämförelse ............................................... Ageing Index 2012............................................... Global Agewatch Index 2013.......................................... Slutsatser och fortsättning .............................................................. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 2013/14:57 Sammanfattning Det ska vara tryggt att åldras i både och . Vårt land har goda förutsättningar att fortsätta vara ett av världens ledande länder inom äldreområdet. I skrivelsen redogör regeringen för huvuddragen i den förda äldrepolitiken 2006–2013. Regeringens mål för äldrepolitiken har samlats i tre huvudsakliga inriktningar: värdighet och välbefinnande, självbestämmande och valfrihet samt kvalitet i vård och omsorg. I skrivelsen redovisas också internationella jämförelser av vård och omsorg för äldre. Avslutningsvis redovisas områden som fortsättningsvis bör ges framskjuten plats i äldrepolitiken. Genomgående för regeringens initiativ inom äldrepolitiken är att de äldre sätts i centrum. Att få fortsätta vara den person man varit tidigare också när man har behov av samhällets omsorg är centralt. Man ska få stöd för att behålla sina intressen, vanor och sociala kontakter så långt det är möjligt. För en god måluppfyllelse menar regeringen att det är viktigt att förändringsarbetet skapar förutsättningar för ökad transparens och en tydlig fördelning av ansvar. Vård och omsorg för äldre personer är ett område som ständigt förändras, vilket kräver en aktiv och framåtsyftande politik. Centralt för en sådan politik är å ena sidan de enskilda personernas hälsa, behov och önskemål för ett hälsosamt och aktivt åldrande. Å andra sidan handlar det om de långsiktiga behoven av personella, ekonomiska och andra resurser samt utvecklingen av kvalitet. De senaste årens utvecklingsarbete visar att stora förändringar är möjliga . Regeringen har tillsammans med kommunerna och landstingen samt offentliga och enskilda utförare tagit viktiga steg för utveckling av god kvalitet och god hushållning med ekonomiska och personella resurser. Varje person som behöver vård och omsorg är alltid unik och har rätt att få hjälp och sina personliga önskemål tillgodosedda utifrån sina specifika behov. Äldre har numera rätt att själva kunna välja när och hur de vill ha omsorg. Dessa utgångspunkter är centrala för att äldre personer ska kunna känna värdighet och välbefinnande. Vad vården och omsorgen gör, hur det görs och vilka resultat det leder till måste vara lätt tillgängligt för alla. Brukarundersökningar, öppna jämförelser och eHälsa är viktiga steg för att öka transparensen. Ytterst handlar det också om tilltron till den gemensamt finansierade välfärden. Det är kommuner och landsting som ansvarar för vård och omsorg för äldre. Statens huvudsakliga uppgift inom äldreområdet är att nära följa utvecklingen. behöver utvecklingen stödjas och ibland kan innebörden av de lokala huvudmännens ansvar behöva tydliggöras. Regeringen har genomfört flera lagändringar. I andra fall, som hemsjukvårdens fortsatta kommunalisering eller vården och omsorgen om de mest sjuka äldre, har en nationell samordnare underlättat samverkanslösningar. Några av de viktigaste resultaten av regeringens äldrepolitik är: -Den nationella värdegrunden har lagts fast genom en ny bestämmelse i socialtjänstlagen. - De äldres valfrihet har stärkts genom införandet av lagen om valfri- Skr. 2013/14:57 hetssystem, förkortad LOV. -Genom reglerna om skattereduktion för hushållstjänster (s.k. RUT- tjänster) har många äldre fått möjlighet att själva bestämma att de vill ha t.ex. hjälp med städning. -Äldre par har genom en ny bestämmelse i socialtjänstlagen fått rätt att själva bestämma om de vill fortsätta bo tillsammans också när den ene behöver flytta till särskilt boende, den s.k. parboendegarantin. -Attraktiva utbildningar och effektiva lärformer bidrar till att fler anställda i äldreomsorgen har t.ex. grundläggande kunskaper eller specialiserade kunskaper för yrket. Genom den nationella ledarskapsutbildningen erbjuds äldreomsorgens chefer kompetenshöjning. -Genom utvecklingen av kvalitetsregister för äldreområdet har ett effektivt stöd skapats för utveckling av god kvalitet och för att tillvarata och vidareutveckla personalens kunskaper. -har kvalitetsregistren visat sig bidra till tidig upptäckt av risker för t.ex. fall, undernäring och trycksår. Därigenom kan också åtgärder sättas in tidigt vilket visat sig leda till minskning av fallskador, minskad undervikt och färre trycksår. -Genom kvalitetsregister har personalen fått ett verktyg för att utveckla bemötandet av personer med demenssjukdom vilket minskar förekomsten av och graden av allvarlighet i beteendemässiga och psykiska symtom vid demenssjukdom. -Genom öppna jämförelser och brukarundersökningar har det blivit tydligare vad vården och omsorgen åstadkommer och vad de äldre tycker om bl.a. kvalitet, bemötande och tillgänglighet. -Arbetsgivarorganisationerna, branschorganisationerna och de fackliga organisationerna inom vården och omsorgen har enats om en etisk plattform. Den etiska plattformen bygger på nyckelorden öppenhet och insyn. -Anhöriga ska efter en lagändring erbjudas stöd från kommunerna. -Investeringsstöd till äldrebostäder hade beviljats för drygt 11 000 bostäder. -De nya reglerna i socialtjänstlagen (2001:453) om anmälan av missförhållanden, innebär att anmälningsskyldigheten utvidgats från att omfatta äldreomsorg till att omfatta hela och att all personal m.fl. ska medverka till god kvalitet i verksamhet och insatser. -Den statliga tillsynen har samlats i en organisation och tilldelats ökade resurser och större befogenheter. -Kvalitetsutveckling har statliga stimulansmedel riktades till kommuner och landsting märkbart förbättrat bl.a. kompetens, samverkan, det sociala innehållet och läkemedelsanvändningen för äldre. I denna skrivelse redogör regeringen för huvuddragen i äldrepolitiken . Genomförda och pågående arbeten redovisas liksom granskningar, utvärderingar och internationella jämförelser. Regeringspolitikens roll är bl.a. att ange mål, att stödja introduktion och användning av effektiva arbetssätt, att bedöma resultat och att stödja vidareutveckling. De konkreta förbättringar som börjar synas är resultat av en resultatinriktad och dynamisk samverkan mellan staten och lokala och regionala huvudmän och andra aktörer som t.ex. brukarorganisationer och enskilda utförare. De ekonomiska resurserna för regeringens äldrepolitik har uppgått till . Regeringens mål för äldrepolitiken finns uttalade i regeringsförklaringarna och 2010. Målen har här samlats i tre huvudsakliga inriktningar – värdighet och välbefinnande, självbestämmande och valfrihet, samt kvalitet i vård och omsorg. Med den indelningen som grund redovisas regeringens insatser inom området. För en god måluppfyllelse är det viktigt för regeringen att förändringsarbetet utgår från de äldres perspektiv, ökad transparens och ett tydligt ansvar. -De som inte alltid kan föra sin talan ska särskilt värnas. -Alla ska garanteras en trygg och värdig äldreomsorg. -Äldreomsorgen måste bedrivas med respekt för människovärdet. -Resurser tillförs för att förbättra det medicinska omhändertagandet och det sociala innehållet i äldreomsorgen. -Omsorgen om de äldre ska utformas med människovärdet i centrum. -Patienternas valfrihet ska öka. -Välfärden ska fortsätta utvecklas så att människor får möjlighet att bestämma mer själva. I barnomsorgen, äldreomsorgen och sjukvården. -Regeringens ambition är att ge äldre möjlighet att själva välja när det är dags att flytta till ett anpassat boende. Likaså bör äldre som så önskar få fortsätta att bo tillsammans, även om omsorgsbehoven skiljer sig åt. -För att nå en ökad samverkan mellan kommuner och landsting till stöd för de mest sköra äldre görs en bred satsning på vården och omsorgen. Äldreomsorgen har stora kvaliteter men ibland också brister. Regeringen stödjer huvudmännen med t.ex. kunskapsunderlag eller eko- nomiska stöd för utveckling. Antalet och andelen äldre i befolkningen ökar vilket förutsätter att kommuner och landsting också fortsättningsvis arbetar intensivt med utvecklingsfrågorna. På de allra flesta håll pågår också ett omfattande utvecklings- och förändringsarbete. 2013/14:57 att utveckla äldreomsorgen finns och behöver tas till vara både nu och under de år som följer. Regeringens politik har därför präglats av att långsiktigt stärka förutsättningarna för t.ex. brukarnas inflytande, ökad transparens i verksamheterna, spridning av kunskap och erfarenheter, ökad kvalitet och ökad effektivitet. Det arbetet sker i nära samarbete med kommuner och landsting som har ansvaret för vård och omsorg för äldre. Regeringen har också tydligt betonat landstingens och kommunernas ansvar för vård och omsorg för äldre. En ökad livslängd medför att det blir fler äldre i befolkningen. finns nästan en halv miljon som är i . Om kommer de att vara över 800 000 och över 1 miljon. Då beräknas närmare en av tio i befolkningen vara eller äldre. är det var tjugonde. I ett längre perspektiv är det absolut nödvändigt att vård och omsorg för äldre byggs på ett långsiktigt uthålligt sätt. Om morgondagens allt fler äldre har samma behov som de äldre och om vård och omsorg utförs som kommer kostnadsökningarna att bli mycket stora. Både ekonomiska resurser och personalresurser kommer troligtvis att vara begränsade. Därför måste det ges hög prioritet åt att försöka öka vårdens och omsorgens förmåga att åstadkomma god kvalitet och ökad effektivitet. Kvaliteten ska ökas genom att ny kunskap tas fram och används. Kompetensen behöver kontinuerligt underhållas och ökas, organisering av vård och omsorg behöver fortlöpande ses över. De resurser som används för äldres vård och omsorg måste användas så effektivt som möjligt. Med den åldrande befolkningen följer att fler personer än kommer att behöva vård och omsorg. Även om en god hälsa kan stödjas ytterligare och ohälsan skjutas framåt i tiden så är det troligaste ändå att de allra flesta under senare delen av livet kommer att drabbas av sjukdomar, nedsatt funktionsförmåga och ökande beroende av hjälp och stöd Viktigast i det fortsatta utvecklingsarbetet är vilket resultat det åstadkommer för den enskilde brukaren eller patienten. Det måste vara möjligt att på ett enkelt sätt följa upp vad som görs och hur resultat ser ut. Sådan information utgör grundvalen för att kunna påvisa både de kvaliteter och de förbättringsbehov som finns. Uppföljning behövs för att styra verksamheter till att utveckla rätt kvalitet och kompetens med rätt mängd resurser. De prioriteringsbeslut som varje kommuns och varje landstings budget vilar på blir synliga när resultaten kan följas och jämföras i öppna jämförelser. I en överenskommelse mellan arbetsgivarorganisationer och fackliga organisationer har enighet nåtts om en etisk plattform som syftar till att öka insynen och att säkra kvalitet i välfärden. Arbetet med den etiska plattformen initierades av socialminister och barn- och äldreminister . Öppenheten har ett värde i sig men bidrar också till att utveckla en hög kvalitet. Alla som ansluter sig till plattformen – kommuner och landsting, som ju både är beställare och utförare, samt privata utförare av olika slag – förbinder sig att ge allmänheten, brukare och patienter en god insyn i verksamheten. Allmänhetens insyn ska förbättras inom områden som kvalitet, ekonomi och ägande samt anställningsvillkor. Äldreomsorgen då och nu gavs kommunerna genom den s.k. Ädelreformen ett samlat ansvar för långvarig service och vård för äldre och funktionshindrade. Fram till dess hade landstingen ansvaret för hälso- och sjukvård och kommunerna ansvaret för sociala insatser enligt den s.k. kompetensprincipen. De problem som skulle lösas genom Ädelreformen var bl.a. att allt för många vårdades på institutioner . Många vårdades vid kliniker inom akutsjukvård, långtidsvård och psykiatri utan att egentligen behöva de resurser som finns där. Förutsättningarna för trygghet och integritet var otillräckliga i sådana miljöer. Sjukhemmen hade ofta flerbäddsrum och en i övrigt stark institutionell prägel. Den äldres vård- eller boendeform styrdes mer av var det fanns plats än av den enskildes önskemål och faktiska vårdbehov. Bristen på alternativa boende- och vårdformer var den huvudsakliga anledningen till att de fanns kvar i institutionsvården. Många av de äldre med vad som då beskrevs som sammansatta vårdbehov blev kvar på akutsjukvårdens kliniker i brist på andra alternativ. Äldre par kunde inte fortsätta leva tillsammans när den ena parten behövde mer omfattande hjälp. Förhållandena för de äldre hade sin grund i den rådande fördelningen av ansvar och uppgifter mellan kommuner och landsting. Ansvarsfördelningen ansågs vara till men för den enskilde och försvåra en ändamålsenlig resursanvändning. Ädelreformen var både en bostadspolitisk och vård- och omsorgspolitisk reform. Ekonomiskt reglerades reformen med en skatteväxling där resurser motsvarande fördes över till kommunerna från landstingen. Genom reformen förtydligades kommunernas ansvar för olika boendeformer samt den vård och service som lämnades där. Ansvaret i de särskilda boendeformerna kom att omfatta såväl sociala som medicinska insatser. Landstingens huvudsakliga uppgifter omfattar utredning och behandling. Vården och omsorgen för äldre har därefter strukturerats om. Bl.a. har vård och omsorg i hemmet förstärkts kraftigt. Särskilt boende har moderniserats men också genom hemvårdens utbyggnad minskat i omfattning. Vårdtiderna vid sjukhusen har förkortats genom effektivare behandling. är äldreomsorgen en välfärdstjänst som kommunerna ansvarar för inom ramen för socialtjänstlagen. I ansvaret ingår också hemsjukvård som stegvis förts över till kommunerna. återstår endast med 26 kommuner där hemsjukvården i ordinärt boende ännu är ansvar. Landstingen ansvarar dock för alla läkarinsatser oavsett de äldres boendeform. Kommunerna ska när det gäller äldre arbeta för att de kan leva och bo självständigt under trygga förhållanden och ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra. Omfattningen av vård och omsorg för äldre är mycket stor. använder av BNP till vård och omsorg för äldre. 2013/14:57 hade ca 220 600 äldre beviljats hemtjänstinsatser, inklusive dem som endast får matdistribution, trygghetslarm eller snöröjning i ordinärt boende. Ca 92 200 äldre hade beviljats särskilt boende. bodde ca 198 900 i ordinärt boende med pågående hemtjänstinsatser och ca 97 500 äldre bodde permanent i särskilt boende. De som får äldreomsorg En analys av lokala data från SNAC-K (Study on Ageing and Care – ) visar att de som får äldreomsorg får det vid en ålder av . Analysen visar också att många av dem har svårigheter som är vanligt förekommande hos personer i mycket hög ålder, den s.k. fjärde åldern. Knappt en fjärdedel av dessa personer kommer direkt till särskilt boende med heldygnsomsorg. har hälften av personerna avlidit, lever cirka en fjärdedel fortfarande. hade en tredjedel av de överlevande som initialt fanns i ordinärt boende flyttat till särskilt boende med heldygnsomsorg. De som får äldreomsorg är i genomsnitt beroende i fyra av fem vardagliga instrumentella aktiviteter (I-ADL aktiviteter, dvs. laga mat, göra inköp, städa, tvätta samt sköta barn). Hälften är beroende i minst en vardaglig personlig aktivitet (P-ADL aktiviteter, dvs. att äta och dricka, klä på och av sig, sköta sin personliga hygien och övriga kroppsvård samt göra toalettbesök). En tredjedel är svårt rörelsehindrade och en av sex är svårt kognitivt nedsatt. Graden av funktionsnedsättning ökar starkt . Hälften av de överlevande har tre eller fler ADL-beroenden och tre av tio är svårt kognitivt nedsatta. Äldres inflytande och valmöjligheter har stärkts genom ändringar i socialtjänstlagen (2001:453) och genom införandet av lagen om valfrihetssystem LOV (2008:962). En central del i människors liv är boende och möjligheten att själv kunna bestämma hur detta ska vara utformat. Med många alternativ finns möjligheten att tillgodose den äldres behov på det sätt som passar honom eller henne bäst. finns möjlighet till stöd och insatser i hemmet, trygghetslarm, trygghetsboende, seniorboende och särskilt boende. För äldre finns också möjligheten att köpa RUT-tjänster med skattereduktion. Den som är äldre ska så långt det är möjligt kunna bo kvar i sin bostad om de så önskar. Den som har stora behov och som inte känner sig trygg ska kunna få vård och omsorg anpassad efter behoven. Hjälpen ska utformas och genomföras tillsammans med den äldre och den äldre får efter en lagändring i socialtjänstlagen 2009 så långt möjligt välja när och hur stöd och hjälp ska ges. I de kommuner som erbjuder valfrihet inom äldreomsorgen ges den äldre också möjlighet att själv välja och bestämma vem som ska utföra de insatser som beviljats. När de insatser som kan ges i hemmet inte räcker till ska de äldre kunna erbjudas ett boende som ger en högre grad av omsorg och omvårdnad. Att vara bosatt i en särskild boendeform innebär ett eget boende som erbjuder en hög grad av stöd, service och omvårdnad dygnet Äldre par som delat ett långt liv tillsammans ska efter en ändring i Skr. 2013/14:57 socialtjänstlagen 2012 ges möjlighet att få fortsätta att bo ihop även om deras omsorgsbehov skiljer sig åt. 3 Värdighet och välbefinnande Viktiga principer om värdighet och välbefinnande: –De som inte alltid kan föra sin talan ska särskilt värnas. –Alla ska garanteras en trygg och värdig äldreomsorg. –Äldreomsorgen måste bedrivas med respekt för människovärdet. –Omsorgen om de äldre ska utformas med människovärdet i centrum. I propositionen Värdigt liv i äldreomsorgen (prop. 2009/10:116) framhöll regeringen att relationen och mötet mellan den äldre personen och omsorgspersonalen har avgörande betydelse för den äldre personens livskvalitet. Den i lag fastställda nationella värdegrunden är en förutsättning för att kunskap om omsorg ska kunna bli till insikt och förståelse och tillämpas på ett sätt som bidrar till livskvalitet för äldre kvinnor och män. Den nationella värdegrunden infördes i socialtjänstlagen (2001:453). Som en del i värdighetsreformen infördes i lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter en befogenhet för kommunerna att lämna kompensation till en enskild person, t.ex. när denna inte har fått bistånd enligt socialtjänstlagen verkställt inom skälig tid. har i samråd med Kommuner och Landsting tagit fram handledningsmaterial och informationsmaterial om den nationella värdegrunden för äldreomsorgen. Värdegrunden i 5 kap. 4 § socialtjänstlagen (2001:453) omsorg om äldre ska inriktas på att äldre personer får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande (värdegrund). Genom bl.a. vägledningsmaterial, studiecirklar, utbildning av värdegrundsledare och högskoleutbildning för chefer stödjer regeringen det praktiska införandet och tillämpningen av den nationella värdegrunden. Värdighetsreformen tar enligt regeringens proposition (prop. 2009/10:116) avstamp i att varje människa har en grundläggande värdighet och ett unikt värde redan i att vara människa. Alla ska kunna få leva ett värdigt liv. Begreppet värdigt liv har en övergripande karaktär och kan innebära sådant som respekt för privatliv och kroppslig integritet, självbestämmande, delaktighet, individanpassning, insatser av god kvalitet och gott bemötande av den äldre personen och hennes eller hans närstående. Som äldre person ska man kunna fortsätta vara den man är och har varit hela livet med sina vanor och intressen och få stöd när det behövs också för att kunna upprätthålla kontakt med familj och vänner. Äldreomsorgen bör värna och respektera vars och ens rätt till privatliv Det kan gälla sådant som möjlighet till avskildhet, såväl det fysiska området t.ex. bostaden som finkänslighet och diskretion vad gäller den kroppsliga omsorgen. Äldreomsorgen behöver respektera och stödja den enskildes själv- bestämmande och autonoma livsföring. Den äldre personen behöver kunna påverka den omsorg hon eller han får, en rättighet som den enskilde har enligt 3 kap. 5 § socialtjänstlagen. Det gäller såväl innehållet i ett beslut om bistånd, som hur insatserna ska genomföras. kvinnan eller mannen måste kunna påverka när hon eller han vill stiga upp eller gå och lägga sig, när måltiderna ska intas och vilken mat man I möjligaste mån bör det vara möjligt att påverka vilken personal som ska utföra insatserna. Självbestämmande innebär även rätt att tacka nej den omsorg som erbjuds. I propositionen betonas vidare att människor har olika behov, önskemål och intressen. Det förutsätter en lyhördhet inför varje persons unika förutsättningar och behov. Till individuellt anpassad omsorg kan