prop · H1031d15 · 2013-09-18 00:00:00 — för familjer och barn 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Förslag till statens budget Ekonomisk trygghet för familjer och barn Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken............................ Ekonomisk trygghet för familjer och barn......................................................... Mål för utgiftsområdet ......................................................................... Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen.......... Analys och slutsatser ............................................................................ Förslag till regeländringar..................................................................... 3.7.1Höjt bostadsbidrag i form av särskilt bidrag för hemmavarande 1:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner..................... 1:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn................................... 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn ........................................ 1:7 Pensionsrätt för barnår................................................................... 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 3.1Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn ................................................................................................... 3.2Härledning av ramnivån 2014–2017. trygghet för familjer och barn.............................................................................. 3.3Ramnivå 2014 realekonomiskt fördelad. trygghet för familjer och barn.............................................................................. 3.4Skatteutgifter inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, netto ...................................................................................................... 3.5 Disponibel inkomst per konsumtionsenhet........................................................ 3.6Andel med låg ekonomisk standard i barnhushåll, uppdelat på föräldrar födda i respektive utomlands och efter hushållstyp 2012 (relativt och absolut mått), samt förändring i procentenheter 2007–2012. Individer 0–................................................................................................... 3.7Medianen av ekonomisk standard och förändring 2007–2012, 3.8Andelen fyraåringar födda visst år som har en mamma/pappa som tagit ut ett visst antal dagar med föräldrapenning............................................................ Anslagsutveckling 1:1 Barnbidrag........................................................................ Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:1 Barnbidrag............................... Anslagsutveckling 1:2 Föräldraförsäkring........................................................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:2 Föräldraförsäkring.................. Anslagsutveckling 1:3 Underhållsstöd ................................................................ Statens utgifter och bidragsskyldigas inbetalningar 2008–2012......................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:3 Underhållsstöd ....................... Anslagsutveckling 1:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner ..... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:4 Bidrag till kostnader för Anslagsutveckling 1:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn ................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:5 Barnpension och efterlevandestöd till barn...................................................................................... Anslagsutveckling 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn......................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:6 Vårdbidrag för Anslagsutveckling 1:7 Pensionsrätt för barnår.................................................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:7 Pensionsrätt för barnår........... Anslagsutveckling 1:8 Bostadsbidrag .................................................................. Volymer och medelersättningar för bostadsbidraget 2012–2017....................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:8 Bostadsbidrag.......................... 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 3.1Utvecklingen av ekonomisk standard för hushåll 1998–2011 inkl. 3.2Den ekonomiska familjepolitikens andel (%) av disponibel inkomst per konsumtionsenhet för individer i barnhushåll 2012. Individer 0–............ 3.3 Två olika mått för andelen barnhushåll med låg ekonomisk standard ............. 3.4Barnhushåll med låg ekonomisk standard under ett, två, tre, fyra och fem år –2012............................................................................... 3.5Antal födda barn och summerad fruktsamhet 1970–2012, prognos 2013–2017 ............................................................................................................. 3.6Alla barn med i underhållsstöd (US), antal och andel barn som beräknas få mer i underhållsbidrag (UHB) än underhållsstöd, fördelat på boförälderns inkomstklass efter decil.................... 3.7Andel (%) individer i barnhushåll med låg ekonomisk standard om den ekonomiska familjepolitiken dras ifrån hushållets disponibla 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar förslaget till lag om ändring i 2. för anvisar ramanslagen socialförsäkringsbalken (avsnitt 2.1, 3.7 och under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn enligt 1:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs att 97 kap. 22 § socialförsäkringsbalken ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Bostadsbidrag lämnas som särskilt bidrag med – till familjer med ett – till familjer med ett – till familjer med – till familjer med två barn, och två barn, och – till familjer med tre – till familjer med tre eller flera barn. eller flera barn. Denna lag träder i kraft . Äldre bestämmelser tillämpas fortfarande för bostadsbidrag som avser tid före ikraftträdandet. 1 Senaste lydelse 2012:599. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 3 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Under utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn finns tre typer av förmåner: –bidrag till kostnader för internationella adoptioner –barnpension och efterlevandestöd till barn –pensionsrätt för barnår –vårdbidrag för funktionshindrade barn Samhällets stöd till hushåll inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn redovisas i huvudsak på statens budget utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av skatteutgifter. Den nedsatta mervärdesskatten för livsmedel redovisas som en skatteutgift under utgifts- område 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, eftersom familjer med barn är en viktig målgrupp för detta stöd. Statens övriga ekonomiska stöd till barnfamiljer är studiehjälpen under utgiftsområde 15 Studiestöd, samt maxtaxan i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Utgifterna inom utgiftsområdet blev 2012 och var därmed (1,) lägre än vad som anvisades i statens budget. beräknas utgifterna bli nästan vilket är högre än budgeterat. I förhållande till 2012 beräknas utgifterna bli högre. Av utgifterna för den ekonomiska familjepolitiken utgjorde försäkringsförmånerna drygt hälften av utgifterna, . De generella bidragen utgjorde och de behovsprövade bidragen . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn 1:4 Bidrag till kostnader för internationella adoptioner 1:5 Barnpension och efterlevandestöd 1:6 Vårdbidrag för funktionshindrade barn 1:7 Pensionsrätt för barnår Totalt för utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 2014–2017. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Förändring till följd av: 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Tabell 3.3 Ramnivå 2014 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Stöd på budgetens inkomstsida utgörs av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. Avvikelser från en likformig beskattning utgör en skatteförmån om t.ex. en viss grupp av skattskyldiga omfattas av en skattelättnad i förhållande till en likformig beskattning och en skattesanktion om det rör sig om ett överuttag av skatt. Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som ett medel inom specifika områden som t.ex. bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik. Den skatteutgift som redovisas för livsmedel är den nedsatta mervärdesskattesatsen för livsmedel. En viktig målgrupp för denna nedsättning är familjer med barn, vilket är anledningen till att den redovisas här. Som livsmedel räknas inte vatten, spritdrycker, vin, starköl och tobaksvaror. Tabell 3.4 Skatteutgifter inom utgiftsområde 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn, netto Totalt för utg.omr. Källa: Regeringens skrivelse 2012/13:98 Redovisning av skatteutgifter . Regeringens mål för utgiftsområde 12, Ekonomisk trygghet för familjer och barn, är att den ekonomiska familjepolitiken ska bidra till förbättrade förutsättningar för en god ekonomisk levnadsstandard samt ökad valfrihet och stärkt makt över den egna livssituationen för alla barnfamiljer. I målet betonas förutsättningarna snarare än utfallet vilket innebär en acceptans för att utfallet inte alltid blir detsamma för alla barnfamiljer. Olika utfall kan bero på att förutsättningarna är olika, men det kan också bero på att familjerna har gjort olika prioriteringar och val som får ekonomiska konsekvenser. Den ekonomiska familjepolitiken bör utformas så att särskilt barn i hushåll med låg ekonomisk standard samt familjer med sjuka eller funktionshindrade barn får stöd. Generellt sett har hushåll med barn en lägre ekonomisk standard än hushåll utan barn. De som har det sämst ställt är barnhushåll med en ensamstående förälder, speciellt när det finns flera barn i hushållet. Vidare har familjer med unga föräldrar lägre ekonomisk standard än andra familjer. Även barnhushåll där föräldrarna är födda utomlands har oftare en låg ekonomisk standard. Regeringen följer löpande utvecklingen av förutsättningarna för en god levnadsstandard för alla barnfamiljer och arbetar vidare för ökad måluppfyllelse. 3.5.1Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen Resultatredovisningen inleds med en beskrivning av principerna för utformningen av den ekonomiska familjepolitiken. För att närmare beskriva i vilken utsträckning målet uppfylls används bl.a. indikatorer. Var och en av indikatorerna innehåller ett eller flera mått som på olika sätt beskriver hur familjepolitiken bidrar med förbättrade förutsättningar för en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer. Följande indikatorer används: –barnfamiljernas inkomstutveckling, –den ekonomiska familjepolitikens betydelse, –barnhushåll med låg ekonomisk standard, och 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 har på regeringens uppdrag tagit fram ett antal indikatorer för familjepolitiken som används i resultatredovisningen nedan. Som underlag till beräkningarna har utfall använts framskrivet till värden enligt de ekonomiska och demografiska uppgifter som finns. Värdena är därmed en prognos. För en beskrivning av hur indikatorerna har tagits fram, se t.ex. prop. 2010/11:1 utgiftsområde 12. Till den slutliga resultatbedömningen bidrar också utvecklingen inom anslagen samt hur administrationen på har fungerat. Den ekonomiska familjepolitiken ska ses i ett större sammanhang. Olika områden ger tillsammans möjligheter att förbättra barnfamiljernas ekonomiska välfärd. Utöver de ekonomiska stöden som redovisas i detta avsnitt finns det transfereringar, skatter och subventioner utanför den ekonomiska familjepolitiken, som exempelvis subventionerad förskola och fritidshem m.m. samt hälso- och sjukvård för barn och blivande mödrar som också har stor betydelse för barnfamiljernas ekonomi. I finns det knappt 1,3 miljoner hushåll med barn som i olika utsträckning berörs av den ekonomiska familjepolitiken. Antalet barn i åldrarna 0–uppgår till närmare två miljoner. Yngre barn har i mycket högre grad sammanboende föräldrar än äldre barn. av de nyfödda barnen har särlevande föräldrar medan motsvarande siffra för 17-åringar är . I snitt innebär det att i tre av fyra barnfamiljer är föräldrarna sammanboende. Den resterande fjärdedelen består av familjer med ensamstående föräldrar, oftast en ensamstående mamma, samt ombildade familjer utan gemensamma barn. I en genomsnittlig barnfamilj bor det 1,7 barn. I familjer med en ensamstående förälder finns det färre barn än i familjer med sammanboende föräldrar. Inkomst från arbete är den främsta förutsättningen för en god ekonomisk levnadsstandard för barnfamiljerna. Förvärvsfrekvensen är högre bland föräldrar än bland dem utan barn. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 hade av alla barn i åldrarna 0–mammor som förvärvsarbetade. Motsvarande siffra för män med barn i samma ålder var . När barnen är yngre är sysselsättningsgraden i regel lägre för kvinnorna, men inte för männen. Ensamstående män med barn har lägre sysselsättningsgrad än sammanboende och gifta män. Det omvända gäller för kvinnor med barn. Andelen kvinnor med barn som arbetar heltid har stadigt ökat , till 2012, men det är fortfarande stor skillnad i förhållande till män med barn där jobbar heltid. Bland ensamstående pappor arbetar heltid vilket kan jämföras med att av de ensamstående mammorna arbetar heltid (, 2012). Utformningen av stöden till barnfamiljer Den ekonomiska familjepolitiken består av ekonomiskt stöd genom generella bidrag, försäkringar och behovsprövade bidrag. Dessa stöd har som syfte att stärka föräldrars makt över sin livssituation och därmed öka familjens valmöjligheter. Familjepolitik är ett brett begrepp och inkluderar förutom ekonomisk familjepolitik exempelvis även förskola och pedagogisk omsorg. Familjepolitiken ska underlätta för föräldrar att kombinera yrkesliv med familjeliv. Detta uppnås genom att förbättra möjligheten för båda föräldrarna att delta i arbetslivet som de ska kunna ta hand om barnen när barnen är små. Därtill bör familjepolitiken förbättra förutsättningarna för jämställdhet mellan män och kvinnor. Föräldraförsäkringen, dvs. föräldrapenning, graviditetspenning och tillfällig föräldrapenning, kompenserar en stor del av inkomstbortfallet under föräldraledighet och skapar, tillsammans med jämställdhetsbonusen, goda förutsättningar för båda föräldrarna att kunna behålla anknytningen till arbetsmarknaden och vara hemma med sina barn när de är små. Vårdnadsbidraget ger föräldrar ökade möjligheter att vara hemma och vårda sina barn då barnen är mellan ett och . Den ekonomiska familjepolitiken bidrar till förutsättningarna för en god ekonomisk levnadsstandard för alla barnfamiljer genom att höja den disponibla inkomsten. En central del av de totala utgifterna för den ekonomiska familjepolitiken, , utgörs av barnbidraget inklusive flerbarnstillägget. bidraget är ett generellt bidrag som utjämnar ekonomiska förutsättningar mellan perioder med och utan försörjningsansvar. Den ekonomiska familjepolitiken är utformad så att särskilt barnhushåll med låg ekonomisk standard får stöd, liksom familjer med sjuka eller funktionsnedsatta barn. De behovsprövade förmånerna går främst till familjer med låga inkomster eller relativt stor försörjningsbörda. Nackdelen med dessa bidrag är att de ger marginaleffekter vilka kan ge lägre drivkrafter till att öka arbetsinkomsten. Undantaget gäller vårdbidraget för funktionshindrade barn där behovsprövningen inte alls är avhängig av ekonomiska förutsättningar. Vad påverkar utgiftsutvecklingen? Utgifterna inom den ekonomiska familjepolitiken påverkas av flera faktorer. Antalet födda barn får omedelbara och direkta effekter, t.ex. för barnbidrag och föräldrapenning. Till följd av stigande födelsetal har utgifterna för dessa förmåner ökat. Barnfamiljernas inkomster kommer främst från förvärvsarbete, vilket medför att konjunkturen har stor betydelse för försörjningsmöjligheterna för barnhushållen. Arbetslöshet eller långvarig sjukdom kan vara orsaker till låg ekonomisk standard. Försörjningsbördan ökar med antalet barn och då blir konsekvenserna av låga eller minskade inkomster större. Detta påverkar exempelvis utgifter för bostadsbidrag och underhållsstöd. har de flesta hushåll ekonomiskt sett fått det bättre, trots den ekonomiska nedgång som tog sin början . Högre sysselsättning och sänkta inkomstskatter är den främsta förklaringen till ökningen av disponibla inkomstnivåer. Den reala ekonomiska standarden (mätt som real disponibel inkomst per konsumtionsenhet) har ökat för samtliga barnhushållstyper jämfört med situationen 1998. Förändringen har varit olika stor för olika hushållstyper. Beräkningen av ekonomisk standard per konsumtionsenhet, dvs. samtliga medlemmar i hushållet ingår i beräkningen, tar hänsyn till försörjningsbörda och stordriftsfördelar. varför barnhushåll med sammanboende föräldrar generellt har högre ekonomisk standard i jämförelse med barnhushåll med en ensamstående förälder. Försörjningsbördan förklarar varför barnhushåll har lägre disponibel inkomst än hushåll utan barn samt varför den ekonomiska standarden sjunker med ett ökande antal barn. Diagram 3.1 illustrerar skillnaden i ekonomisk standard mellan olika typer av hushåll. har inkomsterna ökat realt för samtliga hushållstyper, men inte lika mycket för ensamståendehushåll som för sammanboendehushåll. En förklaring till detta är att i sammanboendehushåll är det två individer som fått ta del av ökade inkomster till följd av ökad sysselsättning samt skattesänkningar. Hushåll med en ensamstående förälder är de som har de lägsta disponibla inkomsterna av de olika familjetyperna, speciellt när det finns flera barn i hushållet. Den ekonomiska standarden ökar för samtliga barnhushållstyper , men inkomsterna ökar i lägre utsträckning för gruppen ensamstående med barn. höjdes bostadsbidraget, något som får genomslag i en höjd disponibel inkomst för vissa hushåll. Majoriteten av de ensamstående föräldrarna är kvinnor (), vilka också har en lägre procentuell ökning av medianinkomsten än vad ensamstående män har. För sammanboendehushållen är utgångspunkten för analysen att inkomsterna delas lika mellan individerna i hushållet varför inte denna statistik redovisas uppdelat på kön. Vid en jämförelse mellan olika hushållstyper är det viktigt att notera att dessa grupper är olika stora. Antalet sammanboende hushåll med barn är t.ex. större än antalet hushåll med ensamstående föräldrar. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Diagram 3.1 Utvecklingen av ekonomisk standard för hushåll 1998–2011 inkl. prognos Källa: , 2013. Den ekonomiska familjepolitikens betydelse Det är inte bara inkomsternas nivå och utvecklingen som skiljer sig åt mellan olika hushållstyper. Även inkomsternas sammansättning varierar, exempelvis gällande hur stor andel av inkomsterna som består av transfereringar från samhället. Diagram 3.2 visar hur stor andel av den disponibla inkomsten per konsumtionsenhet som utgörs av olika familjeekonomiska stöd. Diagram 3.2 Den ekonomiska familjepolitikens andel (%) av disponibel inkomst per konsumtionsenhet för individer i barnhushåll 2012. Individer 0–64 år Ensamstående med 1 barn Ensamstående med 2+ barn Sammanboende med 1 barn Sammanboende med 2 barn Sammanboende med 3+ barn Källa: , 2013 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Den ekonomiska familjepolitikens betydelse för familjer ökar ju fler barn som finns i hushållet. Av diagrammet 3.2 framgår att familjestöden utgör en större andel av hushållens disponibla inkomst för ensamstående med barn än för sammanboende med barn. beräknas exempelvis av den disponibla inkomsten för ensamstående föräldrar med två eller flera barn utgöras av olika former av familjepolitiska stöd. För ensamstående mammor var andelen och för ensamstående pappor . De behovsprövade bidragen, exempelvis bostadsbidraget, har störst betydelse för ensamståendehushållen med barn, medan de generella bidragen är viktigast för sammanboendehushåll med fler än ett barn. Av samtliga utbetalningar av behovsprövade bidrag 2012 gick till ensamstående föräldrar. Utöver den ekonomiska familjepolitiken har utformningen av andra transfereringar, skatter och subventioner för exempelvis förskola stor påverkan på barnfamiljernas ekonomiska levnadsstandard. En allmän trend för alla typer av hushåll är att transfereringarnas andel av den disponibla inkomsten har minskat, medan inkomster från framför allt arbete har ökat . En allt större andel av hushållens inkomster kommer således från arbete och kapital. Ekonomisk utsatthet bland barnhushållen Regeringen anser att det är av särskild vikt att följa utvecklingen för barnhushåll med låg ekonomisk standard. En vanlig orsak till ekonomisk utsatthet för barn är att föräldrarna saknar arbete eller utbildning. Åtgärder inom dessa områden är därför av stor betydelse för att motverka att barn lever i ekonomisk utsatthet. Regeringens samlade insatser, exempelvis på områdena arbetsmarknad och utbildning samt satsningar inom den ekonomiska familjepolitiken och socialpolitiken, bidrar till att minska ekonomisk utsatthet bland barnfamiljer. De skattningar av låg ekonomisk standard som redovisas i detta avsnitt är baserade på data där hushållens och individernas ekonomiska resurser är beräknade. De hushåll vars inkomster faller under en given gräns betraktas som hushåll med låg ekonomisk standard. Den inkomstgräns som väljs för att beskriva ekonomisk standard kan vara absolut eller relativ. En absolut inkomstgräns betyder att det finns en på förhand bestämd gräns som inte ändrar sig (förutom efter prisutveckling). En relativ inkomstgräns förändras i takt med att medianinkomsten ändras. När utvecklingen av andelen hushåll med låg ekonomisk standard studeras beror resultaten i stor utsträckning på vilket mått som används. Vidare finns det problem med att mäta hushållens ekonomiska standard. Registrerade årsinkomster är svårtolkade eftersom de inte omfattar exempelvis ekonomiska resurser i form av förmögenhet, arv och liknade överföringar inom familjen eller mellan olika hushåll. Inte heller inkomster från arbete utanför den reguljära arbetsmarknaden ingår. Vidare finns det personer som frivilligt väljer att tillfälligt sänka sina inkomster i samband med studier, föräldraledighet eller resor i hopp om, eller med vetskap om, att högre inkomster väntar . Andra har avstått från att söka bostadsbidrag eller ekonomisk bistånd trots att deras inkomst indikerar att de skulle kunna vara berättigade till dessa, vilket kan tyda på att de har tillgångar. För många näringsidkare mäter inkomststatistiken inte den ekonomiska standarden särskilt väl. Sammantaget undantar detta inte vikten av att följa den ekonomiska standardens utveckling för barnhushåll, men det är angeläget att poängtera att det finns svårigheter att presentera enkla resultat. Olika indikatorer för låg ekonomisk standard