prop · H1036 · 2013-10-01 00:00:00 — Över tid borde även de ärenden som kräver handläggning minska eftersom fler föräldrar kommer att ha delat barnbidrag från när barnet är nyfött. I vilken utsträckning föräldrar kommer att byta bidragsmottagande förälder är dock mycket svårt att uppskatta. Regeringen delar bedömning av att det kan finnas en initial kostnad för handläggning av ärenden med föräldrar som redan uppbär barnbidrag. Det är dock svårt att uppskatta i vilken omfattning dessa kommer att generera mer handläggning hos . Bedömningen görs att en klar majoritet av de särlevande föräldrarna har förmåga att komma överens och kunna samarbeta om barnets försörjning. Det finns därför anledning att anta att en stor andel av föräldrar som har ett fungerande samarbete inte kommer att anmäla om en förändrad utbetalning av barnbidraget jämfört med hur de har det . Arbetsgruppen, och har gjort ungefär likvärdiga uppskattningar av den årliga tillkommande kostnaden för administrationen på 10 respektive med anledning av förslagen om delat barnbidrag. Regeringen instämmer därför i bedömningen och att den årliga tillkommande kostnaden för admi- nistration kommer att ligga på . Införandekostnader för it-utveckling och kostnaden för att ändra informationsmaterial och informera handläggare m.m., bedöms enligt regeringen uppgå till en engångskostnad om , vilket också har uppskattat utvecklingskostnaden till i sitt remissvar på betänkande. Skillnaden i den uppskattade initialkostnaden av engångskaraktär jämfört med senare beräkning (jfr ovan i engångskostnad), beror på att barnbidragen i en klar majoritet av befintliga barnbidragsärenden kan antas komma att fortsätta betalas ut på samma sätt som . För de föräldrar som ändå kommer att vilja ha en ändring av vem som ska vara bidragsmottagare bedömer regeringen att handläggningskostnaden kommer rymmas inom befintliga ramar, inklusive de medel som regeringen har avsatt till administration med anledning av reformen, med totalt och sedan löpande , (se prop. 2012/13:1, utgiftsområde 10, s. 61). De föräldrar som tvistar om hur barnbidraget ska betalas ut torde i viss utsträckning ta handläggning i anspråk hos . En sådan kostnad kan därför inte till sin helhet betraktas som en ny tillkommande administrationskostnad med anledning av de nu föreslagna reglerna. Regeringen har för avsikt att följa utvecklingen av den nya lagstiftningen och hur denna påverkar handläggningskostnaderna. efterfrågar en konsekvensanalys över hur förslagen påverkar Domstolars verksamhet. Enligt verket kan det inte uteslutas att förvaltningsdomstolarnas måltillströmning, i vart fall initialt, kan komma att påverkas av de nya reglerna eftersom det kan antas att föräldrar inledningsvis kommer att påkalla överprövning av beslut om vad som utgör ett växelvist boende. Regeringen gör bedömningen att även om det initialt kan komma att bli något fler överprövningar av beslut om barnbidrag vid växelvist boende, borde detta vara av övergående natur och därför kunna rymmas inom befintliga ramar. Som framkommit ovan (avsnitt 7) finns det redan en upparbetad rättstillämpning att tillgå rörande växelvist boende såväl enligt bestämmelserna om underhållsstöd i socialförsäkringsbalken som i mål enligt . Den tillämpningen bör kunna vara till ledning även vid bedömning av växelvist boende enligt denna proposition och torde därmed kunna begränsa domstolarnas kostnader. Avsikten med förslaget om delat barnbidrag vid växelvist boende är bl.a. att motverka konflikter mellan föräldrar när barn bor växelvis. Bedömningen görs att konflikterna vid växelvist boende kommer att bli färre jämfört med nuvarande situation. Med en klar huvudregel om delat barnbidrag bör det dessutom på kunna bidra till en ändrad syn på bidraget och en acceptans för att båda föräldrar är bidragsmottagare. Förslaget bedöms inte medföra några ökade kostnader för barnbidragsförmånerna. Utökade möjligheter att välja båda föräldrarna som bidragsmottagare samt att båda föräldrar blir mottagare av bidraget i de fall ingen anmälan om bidragsmottagare görs, signalerar att föräldrarna har ett gemensamt ansvar för barnet. Detta bidrar till att betona även fäders roll och ansvar för sina barn. Regeringens förslag ger den enskilde föräldern en möjlighet att vid växelvist boende erhålla halva barnbidraget. Detta innebär en likabehandling oavsett kön som kommer att gagna jämställdheten. 13.2Konsekvenser av förslag om slopat krav på anmälningsskyldighet för flerbarnstillägg Förslaget innebär att kan automatisera handläggningen av flerbarnstillägg i de ärenden där föräldrarna får delat barnbidrag. Detta gäller även i de fall föräldrarna är mottagare av hela barnbidrag för olika barn inom samma hushåll, dvs. enligt de förslag som lämnas i denna proposition. Förslaget förutsätter att gör vissa it-anpassningar för bl.a. födelseaviseringar från och kontroller av föräldrarnas adressuppgifter och av vilka barn som kan räknas samman för flerbarnstillägg. Kostnaden för it-utveckling för att genomföra förslaget beräknas till mellan 0,5 och . Därtill tillkommer enligt kostnader för verksamhetsutveckling om . Förslaget bedöms dock medföra en sammantagen besparing på för minskad handläggning, jämfört med om regeringens förslag om delat barnbidrag skulle genomföras utan att anmälningskravet tas bort. Besparingen beräknas netto till . Förslaget bedöms dock inte påverka kostnaderna för drift och underhåll av it-system. Förslaget bedöms heller inte medföra någon ökad bidragskostnad. Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Femte strecksatsen i paragrafen upphävs som en följd av att 10 § ska upphöra att gälla. Det införs nya bestämmelser om bidragsmottagare när föräldrarna har gemensam vårdnad om ett barn. Enligt huvudregeln i första stycket lämnas barnbidrag med hälften till vardera föräldern, om de har gemensam vårdnad om barnet. Detta gäller om föräldrarna inte har gjort någon gemensam anmälan om till vem bidraget ska lämnas. Någon utredning behöver i sådant fall inte göras om huruvida föräldrarna bor tillsammans eller om barnet endast bor hos den ena föräldern eller har växelvist boende hos dem båda. Delning ska göras även när föräldrarna är oense om till vem barnbidraget ska lämnas såvida inte annat följer av 6, 7 eller 18 §§. Ändras däremot vårdnaden så att en förälder får ensam vårdnad om barnet ska barnbidraget i stället betalas enbart till den föräldern enligt 4 §. Ändras å andra sidan vårdnaden om barnet från ensam till gemensam, ska barnbidraget som huvudregel lämnas med hälften till vardera föräldern. Om föräldrarna i en gemensam anmälan till anger att endast en av dem ska vara bidragsmottagare, ska barnbidraget däremot lämnas till den i anmälan angivna föräldern. Det ligger i sakens natur att föräldrarna är ense om detta, om de har lämnat en gemensam anmälan. Bestämmelser om vad som gäller när endast en förälder har lämnat en anmälan om bidragsmottagare eller om de har lämnat varsin sådan anmälan finns i 7 §, som gäller för särlevande föräldrar. Bestämmelsen i andra stycket innebär att om endast en av föräldrarna är försäkrad för barnbidrag lämnas hela barnbidraget till den föräldern även om föräldrarna har gemensam vårdnad om barnet. Ändras försäkringstillhörigheten ska anpassa utbetalningen efter det, även om föräldrarna inte gör någon anmälan om ändring av bidragsmottagare. Enligt tredje stycket tillämpas inte bestämmelserna i första stycket om annat följer av 6, 7 eller 18 §. Hänvisningen till 6 § innebär att barnbidrag inte lämnas till en förälder som inte kan delta i vårdnaden om barnet. I 7 § finns bestämmelser om till vem barnbidraget lämnas, om föräldrarna är särlevande och en av dem har gjort anmälan enligt den paragrafen. Även i 18 § finns bestämmelser som kan medföra avvikelse från första stycket. I paragrafen införs en hänvisning även till 7 §. Om en förälder inte kan delta i vårdnaden om barnet enligt vad som anges i paragrafen, så övergår rätten att få barnbidrag till den andra föräldern. Detta gäller oavsett om en förälder får helt eller delat barnbidrag eller om bidragsmottagare har bestämts med stöd av 5 eller 7 §. I paragrafen införs nya bestämmelser om hur barnbidraget ska lämnas när föräldrarna som har gemensam vårdnad inte bor tillsammans. Bestämmelserna är tillämpliga om en förälder har anmält att få hela barnbidraget på grund av att barnet bor varaktigt endast hos den föräldern eller att barnbidraget ska delas mellan föräldrarna på grund av att barnet bor växelvis hos båda föräldrarna. Bestämmelserna är däremot inte tillämpliga, om barnbidrag ska lämnas enligt 5 § första stycket på den grunden att föräldrarna har lämnat en gemensam anmälan eller avstått från att lämna någon anmälan. Enligt första strecksatsen ska barnbidraget om barnet bor varaktigt tillsammans med endast en av föräldrarna lämnas till den föräldern, om den föräldern har gjort anmälan om det. Detta motsvarar den nuvarande bestämmelsen i paragrafen. I andra strecksatsen finns en ny bestämmelse, som innebär att barnbidraget ska delas mellan föräldrarna, om barnet bor växelvis hos de båda föräldrarna, som inte bor tillsammans. Finns det motstridiga uppgifter om hur barnet bor, lämnas barnbidrag på grundval av det boende som framstår som mest sannolikt. I 8 § finns en bestämmelse om att ett barn ska anses ha ett växelvist boende om det görs sannolikt av den förälder som anser att barnbidraget ska delas mellan föräldrarna. I paragrafen införs en ny bestämmelse om bevisbördan för att ett barn har växelvist boende hos de båda föräldrarna. Bestämmelsen är tillämplig om en förälder har anmält att barnbidraget ska delas enligt 7 § på den grunden att barnet har växelvist boende hos båda föräldrarna. Däremot är bestämmelsen inte tillämplig om föräldrarna är ense om till vem barnbidraget ska lämnas. I sådant fall ska barnbidraget med stöd av 5 § första stycket lämnas i enlighet med föräldrarnas gemensamma inställning. En förutsättning för att ett barnbidrag ska kunna delas med stöd av 7 § är att barnet har växelvist boende hos båda föräldrarna. Vad som avses med sådant boende anges i nämnda paragraf. Bestämmelserna i den paragrafen kommer till användning i de fall föräldrarna inte är ense om att barnbidraget ska delas på grund av växelvist boende. För att sådant boende ska anses föreligga ska det göras sannolikt av den förälder som har anmält att barnbidraget ska lämnas med hälften till vardera föräldern. Detta kan föräldern göra exempelvis genom att visa en lagakraftvunnen dom om växelvist boende, ett avtal om växelvist boende som har godkänts av socialnämnden eller ett beslut om att betala underhållsstöd vid växelvist boende. Om den andra föräldern anser att dessa dokument inte återspeglar barnets boende på ett korrekt sätt ankommer det på den föräldern att göra sannolikt att växelvist boende ändå inte föreligger. I annat fall ska växelvist boende anses föreligga, om inte omständigheterna i övrigt talar emot en sådan bedömning. En förälder kan givetvis göra sannolikt att det finns ett växelvist boende även på annat sätt än att genom att visa dokument av nu angivet slag. Paragrafen ändras så att den får en könsneutral utformning. I andra stycket görs en begränsning av den personkrets som måste lämna en anmälan om flerbarnstillägg för att få sådant tillägg. Ändringen tar sikte på föräldrar som vid beräkningen av flerbarnstillägg med stöd av 15 kap. 12 § vill räkna samman barn till olika bidragsmottagare. Om två föräldrar som omfattas av 15 kap. 12 § bor tillsammans med ett barn som de har gemensamt undantas de från anmälningskravet. Det innebär att de inte behöver lämna någon anmälan för att ett annat barn som inte är gemensamt men som en av dem får barnbidrag för, ska komma att räknas samman med det gemensamma barnet vid beräkningen av flerbarnstillägg. I första stycket begränsas den avsedda personkretsen så att den omfattar endast två personer som bor tillsammans och som inte får barnbidrag för samma barn, dvs. barnbidraget delas inte mellan dem. Ändringen i andra stycket innebär att om någon anmälan inte görs enligt första stycket kommer flerbarnstillägget att betalas till vardera föräldern och därvid proportionernas på det sätt som gäller för flerbarnstillägg när barnbidrag delas mellan föräldrarna. (Beträffande proportionering av flerbarnstillägg, se avsnitt 11.) I paragrafen görs en konsekvensändring med anledning av att barnbidrag kan delas enligt såväl 5 § som 7 §. Oavsett enligt vilken paragraf barnbidraget delas, ska då flerbarnstillägget proportioneras mellan föräldrarna enligt 16 och 17 §§. Kraven för att på begäran av socialnämnden betala ut barnbidraget till någon annan person eller till nämnden ändras så att det är tillräckligt om det finns särskilda skäl för det mot tidigare synnerliga skäl. Särskilda skäl för en sådan ändring kan vara att det har framkommit att den dittillsvarande bidragsmottagaren inte svarar för några kostnader för barnet. Genom ändringen utökas förutsättningarna för att barnbidraget ska används till barnets bästa. (Se vidare avsnitt 9.) I andra punkten finns bestämmelser om när de nya föreskrifterna i 16 kap. 5–9, 12, 14 och 15 §§ ska tillämpas första gången. De nämnda föreskrifterna är tillämpliga när det gäller barnbidrag för barn som är födda efter ikraftträdandet. Med barn som är födda efter ikraftträdandet likställs barn som kommit i adoptivförälderns vård efter ikraftträdandet. Vidare är de nya föreskrifterna tillämpliga i fall där barn är födda före ikraftträdandet men har blivit försäkrat för barnbidrag först efter ikraftträdandet. Föräldrar till övriga barn har dock möjlighet att få rätten till barnbidrag prövad enligt de nya föreskrifterna, om de efter ikraftträdandet lämnar en anmälan om till vem barnbidraget ska lämnas. Övergångsbestämmelsen i tredje punkten innebär att föreskriften i den upphävda 16 kap. 10 § fortfarande gäller vid tillämpning av de äldre föreskrifterna i 16 kap. 5–8 §§. De sistnämnda föreskrifterna är nämligen tillämpliga om inte annat följer av andra punkten. I fjärde punkten finns en särskild övergångsreglering för flerbarnstillägg i de fall de nya föreskrifterna i 16 kap. 12 eller 14 § om anmälan om flerbarnstillägg har tillämpats på en förälder och det i underlaget för flerbarnstillägg senare inte ingår något sådant barn som avses i andra punkten. Har de nya föreskrifterna om flerbarnstillägg väl tillämpats på en förälder är de sedan alltid fortsatt tillämpliga, även om det i hushållet inte längre ingår något barn som enligt andra punkten första eller andra strecksatsen utgör grund för att tillämpa de nya föreskrifterna. Detta innebär att om ett barn som avses i andra punkten inte längre ingår i underlaget för flerbarnstillägget, t.ex. på grund av att det har flyttat från hushållet, är de nya föreskrifterna om flerbarnstillägg ändå fortsatt tillämplig, om de materiella villkoren för flerbarnstillägg är uppfyllda. Någon återgång till äldre bestämmelser ska således inte göras. Vidare innebär detta att om en förälder på vilken de nya föreskrifterna om flerbarnstillägg har tillämpats flyttar så att den föräldern kommer att ingå i ett annat hushåll på sådant sätt att han eller hon kan vara berättigad till flerbarnstillägg, är de nya föreskrifterna fortfarande tillämpliga på den föräldern. De nya föreskrifterna om flerbarnstillägg blir dessutom tillämpliga även på övriga personer i det ombildade hushållet oavsett om dessa i sig omfattas av övergångsbestämmelsen i andra punkten. Enligt femte punkten tillämpas äldre föreskrifter i 16 kap. 18 § när socialnämndens begäran om utbetalning har kommit in till före ikraftträdandet. Den nya lydelsen i 16 kap. 18 § innebär att det är tillräckligt att det finns särskilda skäl, mot tidigare synnerliga skäl, för att ska betala ut barnbidraget till någon annan person eller nämnden. Ändringen tar enbart sikte på de fall i vilka socialnämndens begäran har kommit in till efter ikraftträdandet. Om en sådan begäran däremot har kommit in före ikraftträdandet ska prövningen, även vid ett överklagande, göras med tillämpning av den äldre lydelsen i 16 kap. 18 §, dvs. det krävs då fortfarande att det finns synnerliga för att ändra utbetalningen. Förslagen till övergångsbestämmelser har närmare utvecklats i avsnitt 12. Utdrag ur lagförslag i betänkandet SOU 2011:51 Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken - - - - - vårdnad om ett barn kan hos För- vårdnad om ett barn kan hos För- vem av dem som ska vara vem av dem som ska vara någon anmälan får barnets mor ska vara det. anmälan görs i samband med att eller om anmälan inte är sam- lämnas bidraget med hälften till Om föräldrarna inte bor till- Om föräldrarna inte bor till- sammans, men barnet är varaktigt sammans, men barnet är varaktigt (växelvist boende), (växelvis boende), får barnbidra- efter anmälan av båda föräldrarna get lämnas med hälften till var- lämnas med hälften till vardera dera föräldern efter anmälan av endast en av dem. för detta är att det finns 1.en lagakraftvunnen dom om växelvis boende, 2.ett avtal om växelvis boende som har godkänts av socialnämnden, eller 3.ett beslut om bostadsbidrag till barnfamiljer i form av växelvisbidrag. Om det framkommer omständigheter som gör det sannolikt att barnet inte bor växelvis hos föräldrarna, ska den förälder som anmäler sig som bidragsmottagare visa att barnet bor växelvis. Om han eller hon inte kan visa detta ska barnbidraget inte delas. - - - - - Denna lag träder i kraft - - - - - - - - - - 16 kap. 5 och 8 §§. -- - - - 3.De nya bestämmelserna i 16 kap. 5 och 8 §§ tillämpas även på beslut om barnbidrag som har fattats före ikraftträdandet, om anmälan sker enligt de nya bestämmelserna. -- - - - Förteckning över remissinstanserna avseende SOU 2011:51 ombudsmän (), Justitiekanslern (), , , , , , Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , , (), , , Handisam, Inspektionen för socialförsäkringen (ISF), , , , , , , , , , (), (), Juridiska Fakultetsstyrelsen vid , vid , vid , vid , Rättssociologiska enheten vid , vid (), (), vid , vid , Kommuner och Landsting (SKL), , kommun, kommun, kommun, kommun, , , kommun, , kommun, , , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , , kommun, kommun, kommun, i (LO), , Akademikers (), (), , diakoni, , (FSR), , Föreningen föräldrar, Föreningen , Föreningen (), Föreningen , Föreningen , Handikappförbundens samarbetsorganisation (HSO), för överskuldsatta, Lika Unika, , Män för jämställdhet, och Ungdom (RBU), (), i Samhället (), Riksförbundet Internationella Föreningar för Invandrarkvinnor (RIFFI), för kvinnojourer och tjejjourer i (ROKS), för valfrihet, jämställdhet och föräldraskap (HARO), , Samarbetsorgan för etniska organisationer i (SIOS), Sammanslutningen för Juridiska Byråer (SJB), Stiftelsen , , , Kvinnolobby, Makalösa föräldrar, , (), , (), i () samt Forum för Feministiska föräldrar och Pappor för individuell föräldraförsäkring. Sammanfattning av Ds 2013:42 I promemorian redovisas förslag om utbetalning av barnbidrag, anmälan för flerbarnstillägg och beräkning av flerbarnstillägg i vissa fall. När föräldrarna har gemensam vårdnad om ett barn, ska barnbidraget enligt förslaget betalas ut enligt följande. Barnbidraget betalas med hälften till vardera föräldern, om föräldrarna inte har anmält vem som ska vara bidragsmottagare. Om föräldrarna i en gemensam anmälan anger vem som ska vara bidragsmottagare betalas barnbidraget till den angivna mottagaren. Bor barnet växelvis hos båda föräldrarna betalas barnbidraget med hälften till vardera föräldern, om den förälder som vill ha en delning av barnbidraget gör sannolikt att sådant boende föreligger. Barnbidraget betalas efter anmälan till endast den ena föräldern, om –barnet bor varaktigt tillsammans med endast den föräldern, –den andra föräldern inte kan delta i vårdnaden på grund av frånvaro, sjukdom eller något annat skäl, eller –den andra föräldern har visat sig olämplig som bidragsmottagare. Villkoret för att utbetalningen av barnbidrag ska ändras på begäran av socialnämnden ändras från synnerlig till särskilda skäl. Kravet på att göra anmälan för att få flerbarnstillägg slopas i vissa fall. Kan två sammanboende personer som inte är mottagare av barnbidrag för samma barn få flerbarnstillägget, ska det enligt förslaget betalas till den av dem som anmäls som mottagare till . Om någon sådan anmälan inte görs ska flerbarnstillägget lämnas till dem båda och beräknas proportionerligt enligt nuvarande bestämmelser. Även när barnbidrag delas för ett eller flera barn med anledning av att föräldrarna inte har gjort någon anmälan om bidragsmottagare, eller när ett barn bor växelvis föreslås det att flerbarnstillägget ska beräknas proportionerligt. Rättsverkan av en ändring av bidragsmottagare ska senareläggas så att den har verkan från och med efter den då fick kännedom om att förhållandena har ändrats på ett sätt som är avgörande för vem som ska vara bidragsmottagare. Undantaget i diskrimineringslagen (2008:567) från förbudet mot diskriminering som har samband med kön ska upphävas när det gäller tillämpning av bestämmelserna om utbetalning av barnbidrag. Lagändringarna med vissa övergångsbestämmelser föreslås träda i kraft . Lagförslag i Ds 2013:42 Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs i fråga om socialförsäkringsbalken dels att 16 kap. 10 § ska upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 16 kap. 10 § ska utgå, dels att 16 kap. 1, 5–9, 12, 14, 15, 18 och 19 § ska ha följande lydelse. I detta kapitel finns bestämmelser –om bidragsmottagare i 2 och 3 §§, –vid ensam vårdnad i 4 §, – vid gemensam vårdnad i 5– –om det finns särskilt för-ord- nade vårdnadshavare i 9 §, –om vårdnadshavare är av samma kön i 10 §, I detta kapitel finns bestämmelser –om bidragsmottagare i 2 och 3 §§, –vid ensam vårdnad i 4 §, – vid gemensam vårdnad i 5– –om det finns särskilt för-ord- nade vårdnadshavare i 9 §, –vid adoption i 11 §, –när flerbarnstillägg ska lämnas m.m. i 12–17 §§, – om utbetalning till annan i –om ändring av bidragsmottagare i 19 §, och –om utbetalning av barnbidrag i –vid adoption i 11 §, –när flerbarnstillägg ska lämnas m.m. i 12–17 §§, – om utbetalning till annan i –om ändring av bidragsmottagare i 19 §, och –om utbetalning av barnbidrag i Föräldrar som har gemensam vårdnad om ett barn kan hos gemensamt anmäla vem av dem som ska vara bidragsmottagare. Görs inte någon anmälan får barnets mor bidraget. När föräldrar har gemensam vårdnad om ett barn lämnas barnbidrag med hälften till vardera föräldern. Anger föräldrarna i en gemensam anmälan till vem av dem som ska vara bidragsmottagare lämnas dock barnbidraget till den angivna mottagaren. Är endast en av föräldrarna försäkrad för barnbidrag lämnas hela barnbidraget till den föräldern. Om den förälder som enligt 5 § ska få bidraget inte kan delta i vårdnaden på grund av frånvaro, sjukdom eller något annat skäl, övergår rätten att få barnbidraget till den andra föräldern. Bestämmelserna i första stycket tillämpas inte om annat följer av 6, 7 eller 18 §§. Om en förälder som enligt 5 eller 7 § ska få barnbidrag inte kan delta i vårdnaden på grund av frånvaro, sjukdom eller något annat skäl, övergår rätten att få barnbidrag till den andra föräldern. Rätten övergår också om en förälder har visat sig olämplig som bidragsmottagare. Om barnet varaktigt bor tillsammans med endast en av föräldrarna har den föräldern efter anmälan rätt att få bidraget. Har föräldrar, som inte bor tillsammans, gemensam vårdnad om ett barn gäller följande. –Bor barnet varaktigt tillsammans med endast en förälder lämnas barnbidraget till den föräldern, om han eller hon har gjort anmälan om det. –Bor barnet varaktigt hos båda föräldrarna (växelvist boende), lämnas barnbidraget med hälften till vardera föräldern efter anmälan av någon av dem. Om föräldrarna inte bor tillsammans, men barnet är varaktigt bosatt hos båda föräldrarna (växelvist boende), får barnbidraget efter anmälan av båda föräldrarna lämnas med hälften till vardera föräldern.