prop · H003154 · 2013-05-21 00:00:00 — i har utvecklat en webbportal riktad till nyanlända flyktingar samt en för akademiker med utländsk bakgrund med syfte att främja ett långsiktigt och effektivt tillvaratagande av akademikers kompetens. Kommersiell och offentlig service i gles- och landsbygder Tillgänglighet i form av grundläggande service för kvinnor, män och företag har länge varit en del av den regionala tillväxtpolitiken. Det lyftes också fram som en viktig faktor för tillväxt och attraktivitet i regeringens skrivelse Strategiskt tillväxtarbete för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning (skr. 2009/10:221). Ansvariga för arbetet med servicefrågor i länen är tre landsting (, , Region ), en kommun (Region ), ett samverkansorgan (i län) samt i övriga län länsstyrelserna. I årliga uppföljningar konstaterar bland annat att nya typer av mötesplatser växer fram och att kopplingen mellan service och näringsliv är alltmer självklar. Graden av aktivitet varierar mellan länen men i samtliga län har olika aktörer verkat för att säkra tillgängligheten till olika typer av service. För att matcha strukturomvandlingar bedrivs en verksamhet som dels är stöttande och bevarande, dels innovativ och proaktiv till sin karaktär11. De aktörer som berörs, och de insatser som genomförs för att öka tillgängligheten till service samordnas inom regionala serviceprogram. 11 0128, Rev A. län finns möjlighet att ge ekonomiskt stöd till butiker och driv- Skr. 2012/13:154 medelsstationer inom ramen för förordningen (2000:284) om stöd till Regeringen har reviderat förordningen och finns möjlighet till högre stödnivåer. Hemsändningsbidrag kan ges till kommuner som helt eller delvis bekostar hemsändning av dagligvaror till hushåll. Servicebidrag kan lämnas till näringsidkare om det finns särskilda skäl och andra åtgärder prövats. satsades i länen cirka 35 miljoner kronor12 på serviceområdet från anslag 1:1 regionala tillväxtåtgärder. Regeringen har tagit en rad initiativ inom området. Utöver de 35 miljonerna från länen satsar regeringen totalt extra . Totalt av dessa har använts för att möta strukturomvandlingar inom serviceområdet och stärka tillgången till dagligvaror och drivmedel 20092010. Enligt uppföljning har detta avsevärt förbättrat möjligheterna att möta den ökade efterfrågan på stöd till kommersiell service i länen och flera framför att det ökade investeringsstödet till viss del har motverkat den befarade s.k. mackdöden. Regeringen har därefter beslutat att ytterligare ska fördelas till länen för att stärka dagligvarubutiker och drivmedelsstationer med strategisk betydelse samt för att utveckla nya innovativa lösningar. I en uppföljning konstateras av av beslutade extra medel använts för att stödja butiker och drivmedelsstationer samt att har gått till projektinsatser. Regeringen har även tilldelat extra för att hantera projektansökningar som bygger på samverkan mellan olika aktörer utifrån lokala förutsättningar. Sådana lösningar har möjlighet att bli bärkraftiga och långsiktiga. Bland annat handlar det om samverkanslösningar mellan kommersiell och offentlig service, utbildningsinsatser inom offentlig upphandling, försök med logistiklösningar och kontanthantering eller bredare projekt för attraktiva miljöer där service är en viktig del i helheten. konstaterar att detta nationella program med idé- och metodutvecklingspengar fyller en viktig funktion för att testa nya lösningar. Den nationella samordningen ger också möjligheter till kunskaps- och erfarenhetsutbyte. Erfarenheter från arbete med kommersiell och offentlig service har tydliggjort kommunernas nyckelroll när det gäller att hitta lokala servicelösningar som är hållbara . Regeringen har därför avsatt 20122014 för att stärka den lokala nivåns arbete med att effektivisera och samordna olika typer av service i gles- och landsbygder. samordnar arbetet och har utsett 13 kommuner/kommungrupper till pilotkommuner. Dessa kommer att arbeta både strategiskt och praktiskt med olika typer av samordnad service. De ska fungera som ambassadörer och sprida erfarenheter och goda exempel till andra kommuner, berörda myndigheter och regeringen. 12 Sammanlagt om man även räknar in medel från satsningen på 80 miljoner 20112014 som redovisas nedan. 2012/13:154 Det pågår ett aktivt utbyte mellan lokala, regionala och nationella aktörer när det gäller service i gles- och landsbygder vilket bidrar till ökad kunskap och samordning i servicefrågor. På nationell nivå sker det bland annat genom centrala samordningsforum. Erfarenhetsutbyte sker även löpande med regionala kontaktpersoner för servicefrågor. Allt fler aktörer som arbetar med servicefrågor startar på eget initiativ samarbete och gemensamma processer. /2009 upphörde lagen (2001:1276) om grundläggande kassaservice, AB:s kontor stängdes och lantbrevbärarna slutade med kontanthantering. En nationell upphandling av grundläggande betaltjänster som har omfattat vissa tjänster och vissa orter genomfördes. Den upphandlingen löpte ut . För att bättre ta till vara olika lokala förutsättningar och behov har regeringen beslutat att möjliggöra insatser på regional nivå. Tillsammans med länsstyrelserna genomför denna förändring, bland annat genom ett antal utvecklingsprojekt. Genom att sätta in det regionala tillväxtarbetet i ett större geografiskt sammanhang utvecklas funktionella arbetssätt och strukturer över kommun-, läns- och nationsgränser. Strategiskt gränsöverskridande samarbete är ett mål för sammanhållningspolitiken samt en svensk nationell prioritering. Bakgrunden till prioriteringen är att genomgripande samhällsförändringar, som den ökade globaliseringen, har skapat helt nya förutsättningar för internationellt arbete. Samarbete med regioner i andra länder är ett sätt att stärka den egna regionens förmåga att hantera omvärldsförändringar. I de regionala utvecklingsprogrammen är det strategiskt gränsöverskridande samarbetet sällan samlat i en särskild regional utmaning eller ett särskilt utvecklingsområde. Det strategiskt gränsöverskridande samarbetet på regional nivå präglas i stor utsträckning av enskilda projekt inom en rad olika områden, såsom transport, miljö och sjösäkerhet. Flertalet aktörer med samordningsansvar för regionalt tillväxtarbete driver eller deltar i projekt, andra medverkar som finansiärer. Engagemanget påverkas självklart av om länen ingår i ett gränsregionalt eller transnationellt samarbetsprogram. I några län har processer inletts för att samla insatser av gränsöverskridande karaktär under ett gemensamt tak exempelvis genom långsiktiga strategier och handlingsplaner för internationalisering. för , som antogs av 2009, har fått en allt större betydelse för Östersjösamarbetet. För vissa län, kanske speciellt i sydöstra och , har allt sedan varit en naturlig utgångspunkt i det internationella arbetet. samarbetar exempelvis med andra öar inom Network (B7) både genom erfarenhetsutbyte och konkreta projekt inom olika områden. En grund för ett gränsöverskridande samarbete är möjligheten att skapa en större kritisk massa som underlag för insatser. De länsstyrelser som är vattenmyndigheter har byggt upp en integrerad vattenförvaltning med ett nytt nätverksliknande Skr. 2012/13:154 arbetssätt. Dessutom har de byggt upp, utvecklat och deltagit i nordiska och europeiska kontaktnät i vattenförvaltningsfrågor, vilket bland annat möjliggjorts av den samordnande funktionen hos . har i uppdrag att koordinera rapporteringen av genomförandet av i . Rapporteringen bygger på underlag från myndigheter, landsting, samverkansorgan, länsstyrelser samt . anordnar även olika seminarier och konferenser för att säkerställa informations- och erfarenhetsutbyte mellan aktörerna såväl horisontellt som vertikalt, detta för att visa beröringspunkter och samarbetsmöjligheter mellan och det regionala tillväxtarbetet i stort. För vissa myndigheter har blivit en utgångspunkt i arbetet med att initiera och utveckla kontakter med andra länder i regionen. anger att samarbetet mellan myndigheter har ökat och stärkts i och med det gemensamma uppdraget att bidra till att nå målen i EU:s Östersjöstrategi13. De med samordningsansvar för regionalt tillväxtarbete deltar också i nätverket och därigenom har även kontakter mellan nationell och regional nivå etablerats. Av de 18 statliga myndigheter som rapporterar hur de bidrar till genomförandet av den nationella strategin har elva redovisat insatser inom denna prioritering. Det är en ökning jämfört med rapporteringen och ska ses i ljuset av att antogs . Arbetet sker ofta i form av projekt inom de territoriella samarbetsprogrammen eller via organisationer som . togs olika kunskapsunderlag fram. Bland annat har följt upp projekt inom Östersjö- och Nordsjöprogrammen ur samhällsplaneringssynpunkt14 och kommit fram till slutsatsen att svensk planering berikas av Interregarbetet. I en rapport belyses gränshinder och möjliga lösningar15 med fokus på och . Förutom mentala gränshinder som kopplar an till språk och kultur finns även en rad strukturella hinder, som till exempel skillnader i skatteregler (exempelvis momsregler vid e-handel), certifieringar och standarder. Inom ramen för kommunikationsarenan träffas tjänstemän, politiker och forskare för att diskutera och ta del av information om uppnådda resultat inom ramen för de territoriella samarbetsprogrammen samt om hur för har påverkat programmen. I övrigt sprids information om de territoriella samarbetsprogrammen via bland annat . De gränsöverskridande projekten har i hög utsträckning finansiering från något av de tretton territoriella samarbetsprogrammen. I förvaltas fem territoriella samarbetsprogram, fyra av dessa är gränsregionala program. I dessa är det gränsöverskridande mervärdet centralt. Mervärdet kan handla om att kombinera resurser och erfarenheter, att lösa gemensamma problem eller att lösa problem på ett bättre sätt. Det handlar om att uppnå något tillsammans som inte kan uppnås på egen 13Tillväxtverket 0132, 0109 och 2010. 2012/13:154 hand. I det gränsregionala programmet ÖresundKattegattSkagerrak har begreppet studerats i en särskild tematisk utvärdering. Utvärderarna slår fast att det gränsöverskridande mervärdet inte är en avskild aktivitet i ett projekt. För projektet blir det gränsöverskridande mervärdet en fördel som man kan dra nytta av när ett specifikt problem ska lösas. Fördelarna eller mervärdet får då olika karaktär beroende på projektens inriktning. Utvärderingen identifierar tre typer av gränsöverskridande mervärde gemensamma problem, att lära tillsammans om individuella problem samt dela resurser och på det viset nå en kritisk massa. Svårigheter att nå mervärdena kan bero bland annat på faktorer som underfinansiering, att projekten är stora och komplexa samt att programteorin bygger på antaganden. Framgångsfaktorer är förankring och erfarenhet, ledarskap och en genomtänkt programteori. För att ytterligare fördjupa kunskapen om det gränsöverskridande mervärdet har såväl programmet ÖresundKattegattSkagerrak som programmet Nord utvärderat insatser inom ramen för forskning, innovation och utveckling. I utvärderingarna tydliggörs att projekt inom området i hög grad drivs av universitet och högskolor men i Nord är dock även företag i hög grad involverade. Företagen är allt ifrån initiativtagare till resultatmottagare och i flera fall delar de ledande roller i projekten med universitet och högskolor. Företagens utgångspunkt är att etablera nya samarbeten och kontakter samt stärka kunskapsutvecklingen i företaget. Stora företag söker längre samarbeten och långsiktig nytta med ett tydligare fokus på forskning, medan små företag söker kortare samarbeten och kortsiktig nytta med ett fokus tydligare på produkt- och teknikutveckling. Utvärderingen för ÖresundKattegattSkagerrak visar att projekt som arbetar med gränsöverskridande forskning, innovation och utveckling bidrar till teknologispridning och kunskapsutveckling främst genom komplementariet, kritisk massa, nya infallsvinklar samt best practice. För att uppnå programmålen rekommenderar utvärderarna att projekt inom området bland annat utarbetar en plan för kommersialisering och tillämpning av projektresultaten. I programmet kunde dock deltagandet av företag och entreprenörer var högre, de behövs för att omvandla idéer till kommersiella varor och tjänster. 3.5Horisontella områden för regionalt tillväxtarbete De två horisontella områdena territoriella förutsättningar samt de sociala och miljömässiga dimensionerna av hållbar utveckling ska genomsyra och påverka arbetet med den nationella strategins prioriteringar och det regionala tillväxtarbetets samtliga program och insatser. Det regionala tillväxtarbetets utmaningar och näringslivets upplevda behov är till viss del generella och likartade oavsett geografisk miljö. om mer effektiva innovationssystem, bättre matchning på arbetsmarknaden och förbättrad tillgänglighet. Dock kan de strukturella förutsättningarna, exempelvis befolknings-, näringslivs- och utbildningsstruktur, samt geografiska förhållanden medföra varierande utvecklingsmöjligheter och förutsättningar mellan och inom olika områden i landet. Variationerna motiverar insatser särskilt anpassade till detta. I hanteringen av skiftande territoriella förutsättningar är det enkelt att polarisera och hantera stad för sig och landsbygd för sig. Men det ömsesidiga beroendet mellan det rurala och är kanske tydligare än någonsin . Produktion av livsmedel, utvinning och förädling av råvaror på landsbygden, brukandet av landsbygdens natur- och kulturmiljöer för rekreation och turism och boende samt produktionen av ekosystemtjänster på landsbygden, allt detta förser inte bara landsbygdsbefolkningen med utkomstmöjligheter, utan bidrar även till ekonomisk aktivitet för människor i de mer branschdiversifierade och tjänsteinriktade städerna. Landsbygdens miljöer i stadsnära områden ökar också attraktiviteten i funktionella stadsregioner precis som städernas utbud ökar attraktiviteten i de landsbygdsområden som kan nå utbudet. Landsbygden förser även människorna i staden såväl som på landet med möjligheten att uppfylla mer grundläggande mänskliga behov. Det handlar om att nyttja den potential och de synergier som kan uppstå genom en god samverkan mellan stad och land. Genom att anpassa politiken och dess genomförande till regionalt varierande utmaningar kan regionala problem adresseras, regionala möjligheter tillvaratas och tillväxt skapas. Det handlar med andra ord om att låta sektorsområden påverkas av olika geografiska dimensioner. För att stärka mötet mellan sektorsområden och den regionala tillväxtpolitiken har tolv nationella myndigheter och en stiftelse interna strategier för arbetet med regional tillväxt, se mer i avsnitt 4. I dessa finns det några exempel på när skrivningar är anpassade till den geografiska kontexten. Myndigheten för resonerar kring vilka delar av kärnverksamhetens verktyg som främst kräver beaktande av olika regionala aspekter. beskriver vilka områden av kärnverksamheten som främst berörs av det regionala tillväxtarbetet och varför. Myndigheten anger att gles- och landsbygder är det geografiska perspektiv som tydligast kräver deras insatser och uppmärksamhet. Detta följs även av en rad konkreta åtgärder som ska bidra till genomförandet av den nationella strategin. är sektorsmyndighet för den regionala tillväxtpolitiken. I stället för en intern strategi anger myndighetens instruktion att verksamheten ska ta hänsyn till skiftande territoriella förutsättningar. Som konkretisering av detta har myndigheten en intern vägledning för arbetet. I de nordliga länen finns de miljöer i som i störst utsträckning präglas av gleshet kombinerat med långa avstånd. Även om den generella utvecklingen går mot en mer kunskapsdriven ekonomi är primärnäringar såsom gruvdrift och skogsindustri fortsatt stora i dessa län och mycket ekonomiskt betydelsefulla för hela landet. Här är globaliseringen en viktig drivkraft. Men stort exportberoende bidrar också till regional sårbarhet. Precis som i andra län är tillgänglighet till marknaden en avgö- 2012/13:154 rande faktor men i dessa områden är utmaningarna att skapa en god tillgänglighet större. Även arbetet med kompetensförsörjning står inför särskilda utmaningar i dessa miljöer. Löser man inte sådana utmaningar anpassat till regionala förutsättningar står stora värden i tillväxt på spel. Tjänstesamhället utvecklas dock även i dessa områden och man kan även se ett ökat inslag av tjänster inom traditionell verkstads- och processindustri. har tagit fram en rapport16 som syftar till att inventera tjänsteinnovationer och analysera dessa utifrån ett gles- och landsbygdsperspektiv. I rapporten lyfts dels generella tjänsteinnovationer fram, dvs. de som är av värde oavsett geografi, dels specifika, dvs. de av särskilt värde för gles- och landsbygder, sådana som helt eller delvis suddar ut glesbygdsperspektivet. Detta är tydligt i de fall tjänsten möjliggör för kunder och leverantörer att nå varandra utan att hindras av geografin exempelvis e-handelslösningar eller e-musik och e-böcker. Resonemangen kan också kopplas till betydelsen av platsen. Genom att vidga den lokala kontexten med stöd av it-infrastruktur eller genom ett destinationsperspektiv kan värden nyttjas i ett vidare sammanhang och därmed vidga marknaden. Regeringens insatser för gles- och landsbygder sker med utgångspunkt i skrivelsen En strategi för att stärka utvecklingskraften i landsbygder (skr. 2008/09:167). Till och med hade tre av de regionala strukturfondsprogrammen beslutat om totalt 28 storstadsprojekt. Projekten innehåller en kombination av traditionella inslag, som företagsrådgivning och etableringsfrågor, och otraditionella inslag, som främjandet av konst, kultur och attraktivitet. De sistnämnda aktiviteterna bedöms enligt följeforskarna kunna skapa nya förutsättningar för tillväxt genom att identiteten och självkänslan i en stadsdel stärks. Följeforskningen17 visar att fokus har skiftat från problemdefinierande till möjlighets- och potentialskapande insatser. De regionala strukturfondsprogrammens fokus på ett nationellt stadsutvecklingsarbete kompletteras av det territoriella samarbetsprogrammet Urbact vars fokus är interregionalt samarbete. Städer inom hela EU medverkar i utvecklingen av nyskapande och hållbara lösningar. Flera svenska städer medverkar, exempelvis deltar kommun i projektet and Innovation in Medium sized Cities. Hållbarhetsdimensionerna ska genomsyra genomförandet av det regionala tillväxtarbetet och den nationella strategin. Det handlar om att prioritera lösningar som ger synergieffekter mellan de ekonomiska, sociala och miljömässiga dimensionerna samt balansera dem mot varandra. I skrivelsen Strategiskt tillväxtarbete för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning (skr. 2009/10:221) lyfter rege- 16Tillväxtverket dnr 8501-2011-4029. ringen fram att jämställdhet, integration och mångfald samt en bättre Skr. 2012/13:154 miljö ska ges ett stärkt fokus i det regionala tillväxtarbetet. Aktörerna på den regionala nivån spelar nyckelroller i att integrera hållbarhetsperspektiven i tillväxtarbetet men också de statliga myndigheterna fyller centrala funktioner. Behovet av myndigheternas medverkan upplevs som störst inom områdena jämställdhet samt integration och mångfald. I första hand handlar det inte om finansiering, utan mer om kunskaps- och metodutveckling18. På regional nivå framträder en splittrad bild av hur arbetet med att integrera jämställdshetsperspektivet i det regionala tillväxtarbetet fortgår. Sammantaget indikerar den regionala variationen att frågan är i en tidig fas. Det jämställdhetsarbete som pågår kan grovt sett delas in i strukturpåverkande och affärsutvecklande insatser, där fokus i stor utsträckning ligger på olika typer av analyser och utbildningar. Insatserna genomförs ofta i samverkan mellan aktörer som till exempel de med samordningsansvar för regionalt tillväxtarbete, länsstyrelser, resurscentra, och Kommuner och Landsting. Samverkan är på flera sätt en framgångsfaktor, men kan också leda till splittring och försvåra ansvarsfördelning och uppföljning. Det finns också farhågor från tillväxtansvariga aktörer om att jämställdhetsintegreringen förblir en sidoordnad fråga om den ägs av någon annan aktör. genomförde på uppdrag av regeringen en studie av hur jämställdhetsperspektivet integreras i det regionala tillväxtarbetet19. En analys av de regionala utvecklingsprogrammen visar att jämställdhetsfrågorna något förenklat beskrivs på tre sätt: som ett perspektiv som ska beaktas, som ett mål eller en vision som ska nås eller som en förutsättning för att nå ökad tillväxt. I flera län för man fram att ett jämställdhetsperspektiv ökar länets attraktivitet och kan locka invånare och företag till länet. I några län pekas arbetsmarknaden ut som ett område där jämställdhetsfrågan är viktig att lyfta för att öka länets konkurrenskraft gentemot andra. I flera fall lyfts begreppet jämställdhet inom områden som livskvalitet och attraktivitet, däremot inte lika ofta när det gäller innovationer och entreprenörskap. Rent formellt finns jämställdhet med som perspektiv i styr- och policydokument och i riktade insatser och projekt, men ansvarsfrågan upplevs som otydlig och det saknas ibland nationellt stöd. Studien kommer till slutsatsen att det finns följande fyra möjliga vägar för förbättrad jämställdhet att skapa förutsättningar för ökad tillväxt. Jämställdhet gör att humankapitalet används effektivare. Jämställdhet fördjupar demokratin och ökar det sociala kapitalet. Jämställdhet ökar den regionala attraktiviteten. Jämställdhet ökar den regionala innovationsförmågan. 18Tillväxtverket Dnr 012-2012-1506. 2012/13:154 Detta är också bakgrunden till att regeringen lanserat en nationell handlingsplan för en jämställd regional tillväxt. Handlingsplanen genomförs under 20122014 och fokuserar bland annat på de tre områdena metoder och verktyg, ansvar och roller samt lärande. I den nationella handlingsplanen ges också ett uppdrag till de tillväxtansvariga aktörerna att ta fram och genomföra regionala handlingsplaner. Under 20102012 hade i uppdrag att fördela i verksamhetsbidrag till resurscentra för kvinnor. beslutade regeringen om ett treårigt verksamhetsbidrag till resurscentra för kvinnor på ytterligare sammanlagt . Syftet med verksamheten är att bidra till jämställdhet i det regionala tillväxtarbetet genom att synliggöra kvinnors villkor och öka kvinnors inflytande. Arbetet inom resurscentra för kvinnor ska vara kunskapsdrivet, strategiskt inriktat och ske inom ramen för den nationella strategins prioriteringar. finansierar resurscentra i 19 av 21 län. Strukturfondsperioden 20072013 innebär framflyttade positioner vad gäller jämställdhet som regional tillväxtfaktor. Det finns emellertid hinder av strukturell karaktär som inte enskilda projekt kan rätta till. Följeforskningen av de åtta regionala programmen visar att jämställdhetsmålen i programmen i allt för hög utsträckning är av kvantitativ karaktär. Detta hämmar utvecklingen av mer kreativa åtgärder för innovativa och långsiktiga insatser på jämställdhetsområdet som verkligen gynnar den regionala utvecklingen. Inom Europeiska socialfonden implementeras jämställdhet och tillgänglighet20 dels genom krav om integrering av dessa perspektiv i hela projektcykeln, dels genom det processtöd som ges till projektägarna i syfte att understödja jämställdhetsintegreringen. En utvärdering av processtöden visar att detta också sätter avtryck i genomförandet. De båda perspektiven är väl integrerade i genomförandet. Europeiska socialfonden bidrar till ökad kunskap och ökat medvetande om jämställdhets- och tillgänglighetsfrågor, men också till att projekt och arbetsplatser blir mer jämställda och tillgängliga. Integration och mångfald som tillväxtfaktor I samtliga län hanteras frågor kring integration och mångfald i de regionala utvecklingsprogrammen.