prop · H00380 · 2013-03-15 00:00:00 — Vidare innehåller Seveso III-direktivet nya eller ändrade bestämmelser om bl.a. säkerhetspolicy för att förebygga allvarliga olyckshändelser, säkerhetsrapport, information till allmänheten, offent- ligt samråd och deltagande i beslutsfattande, tillsyn, tillgång till rättslig prövning och sanktioner. Seveso III-direktivet ska vara införlivat i svensk lagstiftning och ska tillämpas . Samråd med ägde rum . Vatten och marin miljö Allt vatten hänger ihop. Vattenkvaliteten på land påverkar havets miljötillstånd varför det krävs en sammanhållen havs- och vatten- politik. EU:s havspolitik ska verka för ett hållbart nyttjande och beva- rande av haven och havsbassängerna inom EU och i EU:s närhet, däribland och . EU verkar också för att stärka arbetet med innovationer inom havs- och vattenområdet. 51.1Strategi för att skydda vattenresurser Kommissionen presenterade meddelandet Strategi för att skydda vattenresurser (Blueprint). Syftet med meddelandet är att identifiera de brister och förbättrings- områden som finns gällande vattenhantering och ta fram nya åt- gärder och verktyg för att säkerställa tillgången på vatten. Övergripande har kommissionen identifierat ett behov av förbättrat genomförande av befintlig lagstiftning samt förbättrad integrering av vattenrelaterade åtgärder i andra politikområden. Meddelandet har fokus på vattenbrist och torka (kvantitet) vilket inte är ett stort problem i . har betonat vikten av att också arbeta med vattenkvalitet, då användbar vattenkvantitet är starkt beroende av kvaliteten på vattnet. har också verkat för att strategin ska inne- hålla flexibla och kostnadseffektiva lösningar som kan anpassas efter respektive medlemsstats eller regions problem. har även lyft fram behovet av ökad samverkan mellan vattendirektivet och havsmiljö- direktivet, samt fortsatta insatser mot de ämnen som är särskilt skadliga för miljön, s.k. prioriterade ämnen och andra kemikalier (se även fakta- promemoria 2012/13:FPM30). Rådslutsatser antogs på miljörådet . har fått gott gehör för sina ståndpunkter. Samråd med ägde rum inför rådsmötet. 51.2Prioriterade ämnen på vattenpolitikens område Kommissionen presenterade ett förslag till direktiv om att ytter- ligare 15 farliga kemiska ämnen bör bli prioriterade ämnen inom ram- direktivet för vatten och att miljökvalitetsnormer bör fastställas för dessa (se faktapromemoria 2011/12:FPM120). Förslaget har varit föremål för behandling i rådsarbetsgruppen för miljö . Nytt i förslaget är framför allt att tre läkemedelssubstanser är före- slagna som prioriterade ämnen och att nya EU-gemensamma miljö- övervakningsdata ska genereras genom en s.k. bevakningslista. har i förhandlingarna stött att läkemedelssubstanserna bör bli prioriterade ämnen, verkat för en stärkt koppling mellan ramdirektivet för vatten och kemikalielagstiftningen, samt verkat för en kostnadseffektiv bevaknings- lista. EU:s ramdirektiv om en marin strategi (det s.k. havsmiljödirektivet) är en grundpelare inom EU:s övergripande havspolitik (se även fapromemoria 2005/06:FPM30). Målet med direktivet är att nå god miljöstatus i haven Arbetet med havsmiljödirektivet är inne i en har God miljöstatus fastställts, en påbörjad bedömning av havens miljöstatus har gjorts och mål för God miljöstatus i form av gränsvärden och indikatorer tagits fram. var till ordförande i den regionala havskonventionen Helcom, och har under sitt ordförandeskap verkat för att Helcoms arbete ska underlätta havsmiljödirektivets genomförande i . för (Östersjöstrategin) antogs av under det svenska ordförandeskapet i EU 2009. arbete bekräftades av Allmänna rådet 2012. 51.4 Innovationspartnerskapet om vatten presenterade kommissionen meddelandet om det europeiska innovationspartnerskapet som syftar till att vatten är en del i EU:s arbete för att stärka långsiktiga innovationsförmåga och möta större samhällsutmaningar. Partnerskapet syftar till att stärka innovations- potentialen när det gäller vattenförvaltning, och därigenom både öka konkurrenskraften och underlätta för att nå uppsatta miljömål. Meddelandet omfattar ett antal strategiska och operationella mål, samt arbetspaket, övergripande teman och förslag till styrformer (se faktapromemoria 2011/12:FPM156). stöder den allmänna inriktningen i kommissionens förslag. Meddelandet om ett innovationspartnerskap om vatten kan komma att uppmärksammas i samband med att strategin för att skydda vattentillgångar (Blueprint) behandlas framöver samt inom ramen för behandlingen av EU:s sjunde miljöhandlingsprogram och Horizon 2020. , , höll sitt 64:e parts- möte . EU:s agerande på mötet utgick från Europeiska rådets gemensamma ståndpunkt beslutad . Ståndpunkten inne- bär bl.a. att EU stöder ett starkt skydd för valar och är emot kommersiell valfångst tills dess att valbestånden nått en hållbar nivå. Samråd med ägde rum inför Europeiska rådets möte . De miljömål som relaterar till en bra luftkvalitet i , t.ex. frisk luft, bara naturlig försurning och ingen övergödning är beroende av att också omgivande länder med utsläpp som transporteras hit med luftströmmarna genomför utsläppsminskningar. Mot bakgrund av detta ömsesidiga beroende är EU engagerat i luftvårdsarbete samt åt- gärder för förbättrad luftkvalitet inom och globalt. och rådet nådde en överenskommelse i första läsning om en ändring av det s.k. svaveldirektivet (1999/32/EG). Ändringarna framgår av direktiv /33/EU och innebär att den Inter- nationella sjöfartsorganisationen ändring av MARPOL- konventionens bilaga VI som antogs 2008 införs i (se faktapromemoria 2011/12:FPM48). De viktigaste förändringarna är följande: I svavelkontrollområden får fartyg endast använda bränslen med en svavelhalt om högst 0,1 viktprocent. Svavelkontrollområden finns i , och Engelska kanalen samt runt Nord- kuster och . får fartyg som färdas på EU:s vatten utanför svavelkon- trollområdena endast använda bränslen med en svavelhalt om högst 0,5 viktprocent. Enligt IMO:s beslut kan denna tidsgräns skjutas upp ifall det råder global brist på bränsle. Enligt EU:s beslut ska denna möjlighet inte utnyttjas. Som ett alternativ till bränsle med lågt svavelinnehåll kan fartygen vara försedda med teknik som sänker utsläppen i motsvarande utsträckning, eller drivas med andra bränslen. Direktivet innehåller även bestämmelser som innebär att medlemsstaterna ska kontrollera efterlevnaden och införa sanktioner för den som bryter mot bestämmelserna. Tillsammans med lämnade en röstdeklaration med innebörden att de båda länderna förespråkade att samma krav som ska gälla i svavelkontroll- områdena, av miljö- och konkurrensskäl borde gälla inom hela EU. Samråd med ägde rum . På initiativ togs det i direktivet in en uppmaning till kommissionen att utarbeta ett stödprogram som motsvarar flygsektorns Clean sky. Det innebär att kommissionen ska inbjuda berörda aktörer från näringslivet att samfinansiera viktiga utvecklingsprojekt som ligger en bit från marknadsintroduktion. 2012/13:80 DEL 11 UTBILDNING, UNGDOM, KULTUR EU-samarbetet på utbildningsområdet ska inte omfatta harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning, men unionen har befogenhet att främja samarbetet mellan medlemsstaterna. har 2020-strategin inneburit en ny dynamik för utbildningsfrågorna i EU. Strategins övergripande mål för utbildningen omvandlas till nationella mål som följs upp på högsta politiska nivå i . Utbild- ning spelar en allt viktigare roll för att nå de gemensamma målen om tillväxt och sysselsättning. 53.1Utbildningens roll i genomförandet av 2020-strategin Utbildning har en central plats i den 2020-strategi som antogs 2010 med målet att EU de kommande tio åren ska bli en smart och håll- bar ekonomi för alla. De övergripande målen för EU inom utbildnings- området till 2020 är att andelen elever som hoppar av skolan ska vara lägre än och att av 30 till 34-åringarna ska ha en eftergymnasial eller motsvarande utbildning. De övergripande målen har sin grund i det strategiska ramverket för europeiskt utbild- ningssamarbete, kallat Utbildning 2020, som utbildningsministrarna ställde sig bakom 2009. Vid sitt rådsmöte antog utbildningsministrarna gemensamma rapport från rådet och kommissionen om genomförandet av den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020) Allmän och yrkesinriktad utbildning för ett smart och hållbart för alla. Rapporten utgör en del av 2020-processen och lägger särskilt fokus på hur medlemsstaterna gått tillväga för att uppnå 2020-målen om att öka andelen personer som genomgått minst en tvåårig högskoleutbildning och minska andelen elever som lämnar skolan . Utöver uppföljning av resultat, inne- håller rapporten också en bilaga där prioriteringarna för samarbetet inom Utbildning 2020 för de kommande tre åren läggs fast. Rapporten behandlades i . Vid sitt rådsmöte antog utbildningsministrarna slut- satser om utbildningens bidrag till ekonomisk återhämtning, tillväxt och sysselsättning. I slutsatserna åtar sig medlemsstaterna bl.a. att satsa på effektiva investeringar i utbildningssektorn som ett verktyg för att främja ekonomisk återhämtning, tillväxt och sysselsättning. Ytterligare frågor som lyfts fram är inkluderandet av arbetsmarknadsrelaterade moment i utbildningsprogram (t.ex. praktik- och lärlingsmöjligheter) där så är lämpligt och främjandet av flexibla vägar mellan yrkesutbildning och Skr. 2012/13:80 högre utbildning. Slutsatserna behandlades i . 53.2Erasmus för alla EU-program för utbildning, ungdom och idrott lade kommissionen fram förslag i fråga om ett nytt EU-program för utbildning, ungdom och idrott. Det nya programmet föreslås heta för alla och ska gälla för perioden 20142020. för alla föreslås omfatta de programaktiviteter som för närva- rande täcks av Programmet för livslångt lärande, Ung och aktiv i , ett antal program inom högre utbildning som omfattar samarbeten med tredje land, såsom , Tempus, Alfa och Edulink, samt ett nytt idrottsprogram och , vilka föreslås utgöra separata delar i programstrukturen. Endast aktiviteter som tydligt bidrar till detta, till målen för samar- betena på utbildnings- och ungdomsområdena samt till 2020- strategin ska ges stöd. Stödinsatserna indelas i tre typer av aktiviteter (gäller dock inte och idrottsområdet): a)individuell lärandemobilitet, b)samarbete för innovation och goda exempel, och c)stöd till policyreformer. Kommissionen föreslår att blir det enda av tidigare program- namn som lever kvar och det ska användas för alla de målgrupper som finns i nuvarande program enligt följande: högre utbildning, yrkesutbildning, och ungas deltagande. Förslaget till nytt program innehåller även ett initiativ för att främja mobilitet inom högre utbildning, på avancerad nivå (). Tanken är att EU ska stå som ekonomisk garant till banker som i sin tur ska förmedla studielån för programmobilitet på avancerad nivå (). Efter förhandlingar antog utbildningsministrarna, vid sitt rådsmöte , enhälligt en s.k. partiell allmän inriktning om programmet. har behandlat förslaget till nytt EU-program. Beslut om ett nytt program kommer att fattas . Förslaget behandlades i . 53.3 Riktmärke för anställningsbarhet I rådsslutsatser från uppmanade rådet kommissionen att utarbeta förslag till ett eventuellt riktmärke för anställningsbarhet. Kommissionen lade fram ett förslag och med detta förslag som bas enades medlemsstaterna vid rådsmötet om rådsslut- satser där ett riktmärke för andelen anställda utexaminerade fastlås. Riktmärket som ministrarna enades om är att bör andelen anställda utexaminerade (i åldersgruppen ) som avslutat sin utbildning högst före referensåret vara (jämfört 2012/13:80 2010). Riktmärket ska grundas på befintliga, jämför- bara uppgifter och ta hänsyn till de enskilda medlemsstaternas olika utgångslägen och de olika utbildningspolitiska förutsättningar som finns för förbättrade resultat. Riktmärket ska inte ses som ett konkret mål som de enskilda medlemsstaterna ska ha uppnått , utan är ett europeiskt riktmärke på området. Rådsslutsatserna behandlades i . 53.4Insatser för ökad läs- och skrivkunnighet Vid sitt rådsmöte antog utbildningsministrarna slutsatser om läs- och skrivkunnighet. Rådsslutsatserna lyfter bl.a. fram lärarnas kompetens, vikten av tidig identifiering av eventuella läs- och skriv- svårigheter och tidiga åtgärder. Det konstateras att breda insatser är nödvändiga och att även aktörer utanför det formella utbildningssystemet behöver involveras i arbetet med att förbättra läs- och skrivkunnighet. I slutsatserna lyfts även fram att nyanlända barn och vuxna från andra länder kan behöva extra stöd för att öka läs- och skrivkunnigheten, både i fråga om det nya språket och i modersmålet. Även särskilda satsningar för att stärka den pedagogiska kompetensen i fråga om läs- och skriv- kunnighet hos dem som undervisar inom vuxenutbildning lyfts fram i slutsatserna. Rådsslutsatserna behandlades i . 53.5Validering av icke-formellt och informellt lärande Validering av icke-formellt och informellt lärande behandlades av utbild- ningsministrarna inom ramen för annat arbete inom utbildningsområdet, t.ex. i Bryggekommunikén (2010), rådets resolution om en förnyad europeisk agenda (2011) och och rådets rekommendation om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (2008). Vid sitt möte kom utbildningsministrarna fram till en politisk överenskommelse om en rekommendation om validering av icke-formellt och informellt lärande. Rekommendationen går ut på att medlemsstaterna till 2018 bör ha inrättat arrangemang, utifrån de nationella behov och förutsättningar som finns, för validering av icke-formellt och informellt lärande. Genom arrangemang för validering ska individer kunna få sina kunskaper, färdigheter och kompetenser som de tillgodogjort sig genom icke- formellt eller informellt lärande validerade. I rekommendationen ställs det upp ett antal punkter för validering av icke-formellt och informellt lärande som det nationella arrangemanget bör innehålla. För att stärka processen med validering bör andra aktörer utanför utbildningsområdet involveras i arbetet. Rekommendationen behandlades i . publicerade kommissionen sitt meddelande En ny syn på utbildning: att investera i färdigheter för att uppnå bättre socioekono- miska resultat. I meddelandet lyfter kommissionen fram ett antal prioriteringar i fråga om kompetensförsörjning och utbildningspolitiska utmaningar både på nationell och på europeisk nivå. Mot bakgrund av den ekonomiska krisen, den skärpta globala konkurrensen och de demografiska utma- ningarna som står inför anser kommissionen att medlemsländerna bör lägga större fokus på reformer som förbättrar utbildningssystemens förmåga att förse elever och studenter med de kompetenser som efter- frågas på arbetsmarknaden. Meddelandet tar därför upp frågor om bl.a. förbättrad yrkesutbildning, effektiv finansiering av utbildning, samarbete mellan utbildningsanordnare och näringsliv, läranderesultat och färdig- heter som entreprenörskap och initiativförmåga. Kommissionen vill se ökad användning av informations- och kommunikationsteknik (IKT) och av öppna lärresurser. Kommissionen konstaterar också att en förändrad kompetens är nödvändig hos lärare, lärarutbildare och skolledare bl.a. för att öka kvaliteten i undervisningen och för att ny teknik till fullo ska utnyttjas för lärande (se faktapromemoria 2012/13:FPM36). Yrkeskvalifikationsdirektivet innehåller bestämmelser om erkännande av yrkeskvalifikationer för reglerade yrken och minimikrav för vissa utbild- ningar. För att främja rörligheten inom EU:s inre marknad presenterade kommissionen ett förslag till modernisering av direktivet . Revideringen av direktivet förhandlas under 20122013. Regeringen välkomnar initiativet till modernisering av yrkeskvalifi- kationsdirektivet och de ansträngningar som görs för att underlätta rörligheten inom EU. Möjligheten för arbetstagare och egenföretagare att röra sig inom EU är en nyckelfråga för att tillgodose tillgången på kompetens. Regeringen ser därför yrkeskvalifikationsdirektivet som en prioriterad fråga. Överläggning med utbildningsutskottet har hållits , liksom samråd med . 2012/13:80 54 Nästan 100 miljoner, eller av EU:s medborgare, är ungdomar mellan . De två övergripande mål som ligger till grund för EU-samarbetet 20102018 är att skapa fler och lika möjligheter för alla unga i utbildningen och på arbetsmarknaden samt att främja alla ungas aktiva medborgarskap, sociala delaktighet och solidaritet. fokuserades ungdomssamarbetet inom EU på ungdomars deltagande, att främja ungdomars kreativa och innovativa potential och den europeiska ungdomsrapporten. Under vårens danska ordförandeskap antog ministrarna med ansvar för ungdomsfrågor slutsatser om att främja ungdomars kreativa och innova- tiva potential. Detta är ett mål i ramverket för det ungdomspolitiska samarbetet i EU för 20102018. Rådsslutsatserna fokuserar på hur ungas kreativa och innovativa potential på olika sätt kan främjas för att förbättra deras möjligheter på arbetsmarknaden och deras deltagande i samhället. Medlemsstaterna och kommissionen uppmuntras bl.a. att: inrätta en expertgrupp där medlemsländerna på frivillig basis bjuds in att delta, (deltagarna i expertgruppen ska utbyta idéer om hur ungas kreativitet och innovationsförmåga kan främjas genom det icke- formella och informella lärandet), ta initiativ till forskning om hur olika former av media påverkar ungas demokratiska engagemang och vad som kan bidra till en ökning av det demokratiska deltagandet, stimulera samarbeten mellan ungdomsorganisationer, lokala, regionala och nationella myndigheter och den privata sektorn för att organisera projekt som leds av ungdomar, underlätta och förbättra erkännandet och valideringen av det icke- formella och informella lärandet. Att alla unga ska ha verklig tillgång till inflytande är ett av de över- gripande målen för den svenska ungdomspolitiken och ungas etablering på arbetsmarknaden är en högt prioriterad fråga. har därmed kunnat ge ett övergripande stöd till slutsatsernas inriktning. Resolutionen antogs av ungdomsministrarna i rådet . Rådsmötet behandla- des i . antog ungdomsministrarna en resolution om den struktu- rerade dialogen och rådsslutsatser om deltagande och social integration av unga samt godkände den europeiska ungdomsrapporten. Den strukturerade dialogen är ett viktigt instrument för att underlätta samtal och möten mellan unga, ungdomsorganisationer och besluts- resolutionen om den strukturerade dialogen sammanfattas arbetet och ett antal rekommendationer Skr. 2012/13:80 för det framtida arbetet anges. Det konstateras att fler unga från alla delar av samhället liksom fler aktörer på lokal, regional och nationell nivå bör involveras i den strukturerade dialogen. Sambanden mellan det som framkommit genom dialogen och beslutsfattande på ungdomsområdet bör bli tydligare. Att alla unga ska ha verklig tillgång till inflytande är ett av de över- gripande målen för den svenska ungdomspolitiken. har därmed kunnat ge ett övergripande stöd till textens inriktning. Resolutionen antogs av ungdomsministrarna i rådet . Rådsmötet behandlades i . Inom ramen för EU-samarbetet på ungdomsområdet inbjuds medlems- länderna att besvara ett antal frågor som syftar till att ge en övergripande bild av ungas levnadsvillkor, värderingar och attityder. Resultaten används sedan för att analysera vilka framsteg som har gjorts med koppling till det förnyade ramverket på ungdomsområdet och för att lägga grunden till prioriteringar . Rapporten visar att ramverket bidragit till att stärka det tvärsektoriella perspektivet inom ungdomspolitiken, vilket har varit särskilt viktigt när svåra utmaningar som ungdomsarbetslöshet diskuteras nationellt och på EU-nivå. Det framgår vidare att beslutsfattare i medlemsländerna bör vara lyhörda för att möta och diskutera de utmaningar som berör unga mest. Rapporten lyfter här fram den viktiga roll som ungdomsledare och ungdomsorga- nisationer fyller när det gäller att uppmuntra unga att delta i beslut som påverkar deras framtid. Den europeiska ungdomsrapporten väljer att fokusera på ungas tillgång till arbete och entreprenörskap och möjlighet att utveckla sin kreativa förmåga som en fortsatt prioritering. Utifrån vad som har framkommit i den samlade rapporten kommer tonvikt även att läggas på ungas sociala delaktighet och hälsa. välkomnar kommissionens rapport. Det är viktigt att det europeiska samarbetet på ungdomsområdet analyseras så att alla aktörer har en samlad och aktuell bild av förhållandena för unga i , vilket underlättar kommande prioriteringar och satsningar. Rapporten antogs av ungdomsministrarna i rådet . Rådsmötet behandlades i . 54.4Ungas deltagande och sociala integration Slutsatserna fokuserar på att lyfta fram en ungdomspolitik som stärker ungas deltagande och integration i samhället för att därigenom skapa en större acceptans för mångfald. Slutsatserna uppmuntrar medlemsstaterna att stödja samarbetet med ungdomsledare och ungdomsorganisationer som arbetar med metoder som syftar till att främja ömsesidig respekt, tolerans och förståelse. Medlemsländerna uppmanas också att stimulera aktiviteter samt nätverksbyggande mellan ungdomsorganisationer, 2012/13:80 myndigheter på lokal, regional och nationell nivå och den privata sektorn för att stärka mångfald och deltagande i samhället. Kommissionen och medlemsländerna bör stödja verksamheter som underlättar alla ungas tillträde till arbetsmarknaden och ökar ungas anställningsbarhet. har kunnat ge ett övergripande stöd till textens inriktning och har fått gehör för de synpunkter som har förts fram. Rådsslutsatserna antogs av ungdomsministrarna i rådet . Rådsmötet behandlades i . 54.5Programmet Ung och aktiv i Programmet Ung och aktiv i löper under 20072013 och har en total budget på . I fördelas ca . Programmet ger stöd till ungdomsutbyten, volontärtjänst och ungas egna initiativ. Programmet är unikt då det inte kräver några förkunskaper och då det vänder sig till ungdomar med i övrigt be- gränsade möjligheter att få en internationell erfarenhet. har , som ansvarar för programmet i , fått in 219 ansökningar och gett stöd till 151 projekt. I programmet prioriterades unga med begränsade möjligheter och då särskilt unga arbetslösa. var av alla beviljade projekt s.k. inkluderingsprojekt där temat för projektet eller deltagarna själva var unga med begränsade möjligheter. Cirka 3 800 deltagare deltog i projekt beviljade . 55 Kultur, medier och idrott Genom olika former av stimulansåtgärder ska EU bidra till kulturens och den audiovisuella sektorns utveckling samt främja europeiska idrottsfrågor med respekt för den nationella och regionala mångfalden samt idrottens särart. Åtgärderna ska vidare främja samarbete mellan medlemsstaterna. har beslut tagits om kulturpolitisk styr- ning, digitalisering, bättre internet för barn, antidopingarbete inom motionsidrotten, stärkta faktaunderlag vid beslutsfattande om idrotts- politik och om underlättande av hälsofrämjande fysisk aktivitet. Förslag har lagts om en fortsatt satsning på evenemanget kulturhuvudstad. Medlemsstaterna enades om den huvudsakliga ut- formningen av det nya samarbetsprogrammet på kultur- och medie- området Kreativa . 55.1 Kultur Skr. presenterade kommissionen ett förslag till EU:s insats för evene- manget kulturhuvudstad (se faktaprome- moria 2011/12:FPM180). En lägesrapport presenterades vid rådets möte . Evenemanget kulturhuvudstad inrättades 1985 som ett mellan- Det omvandlades officiellt till en EU-insats 1999 för att få större genomslagskraft. Det nya förslaget utgår i stort från nuvarande EU-förordning (1622/2006/EG) som löper ut . föreslås med inriktning på tydligare kriterier för att säkerställa kvaliteten och underlätta juryns arbete och utvärderingarna. villkoren för erhållande av EU:s ekonomiska stöd till kulturhuvudstads- evenemanget; , och verksamheten öppnas igen för deltagande av kandidatländer och potentiella kandidatländer. Överläggningar och samråd med ägde rum .