prop · H1031d4 · 2013-09-18 00:00:00 — Utredaren kommer bl.a. att få i uppdrag att utarbeta en organisation för myndigheten, varför det är svårt att bedöma antalet anställda vid den planerade myndigheten. Regeringen lämnar inte några förslag i denna budgetproposition som bedöms leda till några större personalkonsekvenser vid myndigheter inom Landsbygdsdepartementets ansvarsområde. Regeringen föreslår i denna proposition att förvaltningsanslaget till ska öka med för utökad tillsyn och tillsynsprövning i syfte att vidmakthålla strålsäkerheten. Förslaget beräknas innebära en ökning med en till två anställda vid myndigheten. Kemikalieinspektionens förvaltningsanslag föreslås öka med 2014, 2015 och 2016–2020 för att intensifiera och vidareutveckla handlingsplanen för en giftfri vardag. Vilka personalkonsekvenser detta leder till kan inte bedömas. Ett nytt regelverk för EU:s sammanhållningspolitik kommer att gälla för perioden –2020. fick enligt regeringsbeslut i uppdrag att förbereda uppgiften att vara förvaltande myndighet för åtta regionala strukturfondsprogram och ett nationellt regionalfondsprogram. föreslås i denna proposition få ett tillskott på . Hur detta påverkar antalet anställda är svårt att bedöma. Post- och förvaltningsanslag föreslås öka med . Ökningen avser cirka fyra till fem anställda för insatser inom funktionshindersområdet. I syfte att förenkla och minska företagens uppgiftslämnande föreslår regeringen att ett uppgiftslämnarregister inrättas dit företagen kan lämna sina uppgifter samlat och . Utredningen som ligger till grund för detta förslag (dir. 2012:01), bedömer preliminärt att cirka 10–20 personer berörs. Utredningens slutbetänkande kommer att specificera dessa uppskattningar. Regeringen gör bedömningen att det offentliga upphandlingsstödet behöver koncentreras, förbättras och förstärkas. är upphandlingsstödet utspritt på ett flertal myndigheter, i huvudsak , , och AB . Regeringen avser att samla det nuvarande stödet till vägledning och information om offentlig upphandling, inklusive innovationsupphandling i . Dessutom bedömer regeringen att denna verksamhet bör stärkas ytterligare, varför anslag utökas permanent med . Konsekvenserna för personalen av förändringarna är ännu inte möjliga att överblicka. Regeringen bedömer i denna proposition att tillförs för ett uppdrag att ta initiativ till, samordna och följa upp läsfrämjande insatser av nationellt strategiskt intresse. Denna förstärkning beräknas medföra en ökning av antalet anställda med fyra till fem personer. Regeringen föreslår i denna proposition att tillförs för att fortsatt kunna bedriva en kvalitativ verksamhet inom hela myn- Detta bedöms motsvara en ökning av antalet anställda med fyra till sex personer. Regeringen föreslår i denna proposition att anslaget till Myndigheten för kulturanalys förstärks med –2016 och därefter med . Detta bedöms möjliggöra en ökning med två anställda. Regeringen föreslår i denna proposition att språkvården inom och folkminnen förstärks med ett tillskott på . Detta bedöms möjliggöra en ökning med två anställda. Regeringen föreslår i denna budgetproposition ett antal satsningar i Arbetsförmedlingens förvaltningsanslag för bland annat stärkta förmedlingsinsatser till ungdomar samt administration av yrkesintroduktionsanställningar. upphör tidigare tillfälliga förstärkningar av myndighetens resurser och till följd av detta föreslås anslaget bli högre än 2013. Eventuella personalkonsekvenser är ännu svåra att förutse. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA var 243 340 personer anställda i den statliga sektorn, vilket är en ökning med drygt 4 200 . De statsanställda motsvarar av samtliga sysselsatta på den svenska arbetsmarknaden. Av diagram 3.1 framgår utvecklingen av antalet statsanställda –2012, uppdelat på kvinnor och män. Diagram 3.1 Antalet statsanställda 1995–2012 Personalstrukturen m.m. i staten Ansvaret för den statliga arbetsgivarpolitiken har till stor del delegerats till de statliga myndigheterna. Det innebär att myndigheterna, utifrån sina uppgifter, har en betydande frihet vad gäller bl.a. att utforma organisation, arbetsprocesser, lönebildning och kompetensförsörjning. För att regeringen ska kunna följa utvecklingen av kompetensförsörjningen redovisar myndigheterna sin kompetensförsörjning till regeringen. sker denna redovisning i myndigheternas årsredovisning. Myndigheterna ska i sin kompetensförsörjning säkerställa att relevant kompetens finns för att fullgöra de uppgifter som de är ålagda och för att tillgodose sina behov på både kort och lång sikt. Myndigheterna ska i sin strategiska kompetensförsörjning systematiskt analysera vilken kompetens som behövs för att de ska klara sina nuvarande och framtida uppgifter. var det fler män än kvinnor anställda i staten, men är förhållandet det omvända. Uppföljningen av utvecklingen i staten redovisas efter den internationella klassifikationen COFOG1. Vissa justeringar har gjorts avseende några myndigheters COFOG- tillhörighet. 1 COFOG (Classification of the functions of the government) syftar till att redovisa sektorns uppgifter efter deras funktion eller ändamål. har anpassat indelningsgrunden. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Tabell 3.2 Antalet anställda och andelen kvinnor och män i procent 2011 och 2012 fördelade efter COFOG-grupper Grupper, antal resp. procent Fritidsverksamhet, kultur och religion 1Näringslivsfrågor, miljöskydd samt bostadsförsörjning och samhällsutveckling. 2Socialt skydd inklusive hälso- och sjukvård. Som framgår av tabell 3.2 finns flest anställda inom Utbildning och minst antal inom gruppen Fritidsverksamhet. I jämförelse med 2011 sker den största ökningen inom Socialt skydd m.m. Störst ökning bland enskilda myndigheter uppvisar Arbetsförmedlingen. Andelen visstidsanställda är oförändrad Av tabell 3.3 framgår andelen kvinnor och män fördelat på olika kompetenskategorier 2012. Fördelningen överensstämmer i stort med 2011. Tabell 3.3 Andelen kvinnor och män fördelat på olika kompetenskategorier 2012 1Ledningskompetens: personal med formellt personalansvar som har till uppgift att planera och leda myndighetens verksamhet på olika nivåer, oavsett om uppgifterna avser kärn- eller stödkompetens. 2Kärnkompetens: personal med sakområdeskompetens inom myndighetens verksamhetsområde. 3Stödkompetens: personal med stödfunktion för lednings- och kärnkompetens, utan specifik sakområdeskompetens inom myndighetens verksamhetsområde. återfinns fler män än kvinnor i gruppen ledningskompetens. I gruppen stödkompetens har andelen kvinnor minskat med en procentenhet. Från att 2011 ha varit en helt jämn könsfördelning i gruppen kärnkompetens har andelen kvinnor ökat med en procentenhet. Bland oklassade befattningar har andelen kvinnor minskat . Staten har en äldre personalstyrka än arbetsmarknaden i övrigt. var medelåldern för statligt anställda både för kvinnor och för män. En knapp femtedel av statens anställda har visstidsanställning och av dessa är det något fler kvinnor än män. Andelen visstidsanställda är oförändrad 2012 jämfört med . Andelen visstidsanställda skiljer sig åt mellan olika myndigheter. , , fanns den högsta andelen visstidsanställda inom universitet och högskolor. 2 Vid en exkludering av anställda tillhörande ledningskompetens inom Försvarsmakten uppgår andelen kvinnor på ledande befattningar i staten 2012 till . Se avsnitt 5, diagram 5.2. Diagram 3.2 Åldersstrukturen i staten och på arbetsmarknaden totalt 2012, andel fast anställda av de sysselsatta i arbetskraften 15-34 35-44 45-54 55-65 66-74 Källa: . Att medelåldern för statsanställda är högre förklaras till stor del av att utbildningsnivån i statlig sektor är högre än på arbetsmarknaden i övrigt, vilket innebär att de anställda i den yngsta åldersgruppen är få. Åldersfördelningen i staten 2012 överensstämmer i stort med 2011, dvs. 25 (27) procent av de statsanställda var eller äldre och 23 (22) procent var . På hela arbetsmarknaden var endast eller äldre, medan var yngre än 35 år3. Allt färre tar ut ålderspensionen vid 65 år Antalet nybeviljade ålderspensioner till statsanställda ökade 2012 efter att ha minskat något 2011. Totalt uppgick antalet nybeviljade ålderspensioner till 5 535 jämfört med 5 131 och 5 441 under 20104. För kvinnorna var ökningen och för männen . är trenden att fler väljer att ta ut sin pension . liksom 2011 och 2010 var det ungefär 3Data är insamlade och skattas . Populationen skiljer sig något från den åldersstruktur som redovisas i diagram 5.6, avsnitt. Här redovisar läget per . I underlag ingår affärsverken. Dessa ingår inte i de siffror avseende staten som () redovisar. 4I antalet med nybeviljade ålderspensioner har inte de som har avgått med pensionsersättning eller sjukpension inräknats. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA som avgick med pension efter att de uppnått . var det av männen som tog ut sin pension medan av kvinnorna gjorde det. var det fler som avgick med pension före . Bland kvinnorna var det 2012, jämfört med Bland männen var det som avgick före jämfört med Det är fler kvinnor än män som nyttjar rätten till lägre pensionsålder enligt övergångsbestämmelser. Det är även fler kvinnor än män som gör s.k. förtida uttag av sin ålderspension. Att såväl uttaget av pension före som ökar, innebär att allt färre avgår vid . Totalt avgick vid jämfört med 29,7 . Bland männen var det och bland kvinnorna som avgick vid , jämfört respektive 2011. Antalet statsanställda med månadslön och som är eller äldre har fortsatt att öka, från 1 165 personer 2011 till 1 359 personer 2012. Detta kan jämföras med 2002, då antalet statsanställda med månadslön och som var eller äldre uppgick till drygt 30 personer Fördelningen efter kompetenskategori och kön framgår av tabell 3.3. Tabell 3.4 Antal anställda eller äldre fördelade efter kompetenskategori och kön 2012 Jämfört med 2011 har antalet ökat inom kärnkompetens och bland oklassade. En minskning har skett inom lednings- och stödkompetens. Andelen kvinnor bland totala antalet uppgår till , att jämföra 2011. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Medianåldern för statsanställdas pensionsavgångar Medianåldern för de statsanställda som har gått i pension5 är fortsatt lika för kvinnor och män. Diagram 3.3 Medianåldern för statsanställdas pensions- avgångar 1998–2012 Kvinnorna hade en högre medianålder vid pensionering än männen. Skillnaderna jämnades ut –2007. har medianåldern varit både för kvinnor och för män. Antalet nybeviljade delpensioner fortsätter att minska nybeviljades det färre delpensioner enligt Avtal om delpension för arbetstagare hos staten än . Den totala andelen beviljade delpensioner av antal aktiva 61 till har dock ökat något från föregående år, totalt från till . efter att avtalet om delpension infördes var det fler män än kvinnor som beviljades delpension. är det fler kvinnor än män som beviljats förmånen. 5 Här ingår ålderspension, pensionsersättning, särskild pensionsersättning och sjukpension. Tabell 3.5 Beviljade delpensioner 2011 och 2012 Som framgår av tabell 3.5 var det fler män än kvinnor som beviljades delpension med den högsta omfattningen . Andelen kvinnor som beviljats delpension med en lägre omfattning är fortsatt större än andelen män. Tabell 3.6 Andelen nybeviljade respektive löpande delpensioner hos anställda inom lednings-, stöd- och kärnkompetens Av tabell 3.6 framgår att delpension är vanligast förekommande hos anställda inom kompetenskategorin Kärnkompetens och minst vanliga inom Ledningskompetens. Beviljade delpensioner står i relativ god proportion till kompetenskategoriernas relativa andel (se tabell 3.2). Jämn könsfördelning i staten Staten är den sektor som har jämnast könsfördelning på arbetsmarknaden. Andelen kvinnor bland de anställda har ökat . fanns det fler kvinnor än män bland de statsanställda. var andelen kvinnor , dvs. Av tabell 3.1 framgår dock att könsfördelningen skiljer sig åt mellan COFOG-grupperna och därmed också mellan myndigheter och kompetenskategorier. Andel kvinnor och män med chefsuppgifter Andelen kvinnliga chefer har långsiktigt ökat i staten. Totalt finns nu ca 5 600 kvinnliga chefer, vilket motsvarar av alla chefer att jämföra med ca 3 2003. Fördelning av kvinnor och män bland myndighetschefer som regeringen anställt anställde regeringen totalt 34 myndighetschefer, 18 var män och 16 var kvinnor. Andelen kvinnor var . Bland myndighetscheferna var andelen kvinnor , vilket innebär en ökning . Som en följd av förändringar i myndighetsstrukturen har det totala antalet myndighetschefer, som regeringen anställer, minskat från 2012 till 2013. Tabell 3.7 Fördelningen av kvinnor och män bland myndighetschefer som regeringen anställt 1Regeringen anställer rektorer vid statliga universitet och högskolor efter förslag från lärosätets styrelse. 2Häri ingår myndighetschefer med andra eller unika titlar såsom ombudsmän, direktörer, ordföranden samt rikspolischef, riksåklagare etc. 3Inklusive vikarierande myndighetschefer. 3.4 Den etniska och kulturella mångfalden Andelen anställda med utländsk bakgrund fortsätter att öka Andelen anställda med utländsk bakgrund i staten ökar stadigt och uppgick . Det är en ökning jämfört med . Totalt 35 867 statsanställda har utländsk bakgrund. Bland de nyanställda i staten har utländsk bakgrund, vilket är högre än andelen individer med utländsk bakgrund bland förvärvsarbetande på hela den svenska arbetsmarknaden och 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA andelen i befolkningen. Ökningen bland nyanställda är . I och med att andelen individer med utländsk bakgrund bland de nyanställda i staten, jämfört med övriga arbetsmarknaden, ökar så ökar även andelen anställda med utländsk bakgrund i staten snabbare än bland det totala antalet förvärvsarbetande. Andelen i staten har ökat –2012. Bland de förvärvsarbetande på hela den svenska arbetsmarknaden var ökningen mellan åren 2003–2011. Den senast tillgängliga uppgiften om förvärvsarbetande är då av de förvärvsarbetande hade utländsk bakgrund. Andelen kvinnor i statsförvaltningen med utländsk bakgrund var , och andelen män var 2012. Att andelen är lägre bland män hänger samman med strukturen i de tre mest mansdominerade verksamhetsinriktningarna, Försvar, Näringslivsfrågor m.m. samt Samhällsskydd och rättsskipning. Inom dessa verksamhetsinriktningar har knappt 6, av de anställda utländsk bakgrund. De låga andelarna kan till viss del förklaras av en skev könsfördelning och det krav på svenskt medborgarskap som följer av lag bl.a. lagen (1994:260) om offentlig anställning, förkortad , eller av säkerhetsklassning som gäller för vissa arbetsuppgifter inom dessa verksamhetsinriktningar. Att en betydande andel av verksamheterna bedrivs i regioner med få i befolkningen med utländsk bakgrund kan också ha betydelse. Medelåldern är lägre bland personer med utländsk bakgrund. Den totala andelen anställda i åldrarna 25–var 2012, medan andelen i gruppen anställda med utländsk bakgrund var . Andelen äldre är generellt lägre bland anställda med utländsk bakgrund. Bland samtliga anställda 2012 var andelen som var eller äldre , men bland anställda med utländsk bakgrund . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Var och på vilka kompetenskategorier inom staten finns de anställda med utländsk bakgrund? Andelen med utländsk bakgrund skiljer sig avsevärt åt mellan regioner, men kanske främst mellan storstadsområden och landsbygd. Utanför de tre storstadsområdena är andelen personer med utländsk bakgrund lägre än genomsnittet. Det gäller oavsett om jämförelsen görs för befolkningen, samtliga sysselsatta på arbetsmarknaden eller statligt anställda. Högst andel med utländsk bakgrund i staten finns i de tre storstadsområdena , och , där andelarna är 19,3, . Tabell 3.8 Andelen anställda med utländsk bakgrund inom staten samt för befolkningen i arbetsför ålder 2011 och 2012 Förvärvsarbetande 20–64 år3 Befolkningen 20–64 år4 1Avser individer med månadsavlönad anställning hos obligatoriska och frivilliga medlemmar i . Timanställda m.fl. ingår ej. 2Som nyanställda räknas individer som inte var anställda i staten föregående år samt individer som bytt anställningsmyndighet sedan föregående år. 3Källa: () registerbaserade arbetsmarknadsstatistik (RAMS). I RAMS ingår egna företagare och personer vars arbetstidsomfattning är . 4Källa: SCB:s befolkningsstatistik. Anställda med utländsk bakgrund är något över genomsnittet i kategorin kärnkompetens och under genomsnittet i kategorierna lednings- och stödkompetens. Andelen anställda med utländsk bakgrund varierar mellan olika delar av statsförvaltningen då verksamhetens karaktär har betydelse. Tabell 3.9 Andelen anställda med utländsk bakgrund fördelade på COFOG-grupper och kompetenskategorier 2012 Fritidsverksamhet, kultur och Anm. Uppgifterna i tabellen baseras på alla anställda med månadsavlönad anställning hos samtliga medlemmar. Timavlönade m.fl. ingår inte. Den högsta andelen anställda med utländsk bakgrund, , finns inom COFOG- gruppen Utbildning. Det är också denna grupp som har flest anställda i statlig sektor. Universitetens och högskolornas verksamhet karaktäriseras av internationellt samarbete inom både forskning och utbildning och rekryteringar sker ofta internationellt. Det förklarar den relativt höga andelen anställda med utländsk bakgrund inom gruppen. Även andelen nyanställda med utländsk bakgrund är högst inom Utbildning, 2012. COFOG-gruppen Socialt skydd m.m. har den näst högsta andelen anställda med utländsk bakgrund, . Övriga fem grupper har andelar under genomsnittet på . Gemensamt för alla COFOG-grupper utom Fritidsverksamhet, kultur och religion, är att andelen anställda med utländsk bakgrund successivt ökat – 2012. Inom COFOG-gruppen Fritidsverksamhet, kultur och religion ökar även andelen med utländsk bakgrund, men inte . Det beror delvis på att förändringarna inom denna, den minsta, gruppen påverkas procentuellt mer även av små förändringar i antalet anställda. Här finns endast totalt cirka 2 800 anställda varav 370 med utländsk bakgrund. också relativt sett högst inom denna grupp. Ökningen i staten som helhet var . Den lägsta andelen anställda med utländsk bakgrund finns inom Försvar, där av de anställda har utländsk bakgrund. Inom både grupperna Försvar och Näringslivsfrågor m.m., där affärsverken finns, samt inom gruppen Samhällsskydd och rättsskipning, finns befattningar som förutsätter svenskt medborgarskap. Detta krav kan antas sänka andelen anställda med utländsk bakgrund inom dessa COFOG-grupper. Inom gruppen Försvar har endast 95 av 24 750 anställda annat medborgarskap än svenskt, vilket motsvarar en andel om av de anställda. Inom gruppen Samhällsskydd och rättsskipning är motsvarande antal knappt 300 av 48 000 anställda, motsvarande . Inom den största gruppen Utbildning, som har 68 500 anställda, har 10 300 personer utländskt medborgarskap, vilket motsvarar en andel om , att jämföra i statsförvaltningen och i befolkningen mellan 20–. Mellan uppgick personalrörligheten6 i staten till . Det innebär att rörligheten är oförändrad i jämförelse med perioden – . Med personalrörlighet avses här nyanställningar och avgångar vid myndigheterna oavsett om det skett inom staten eller i förhållande till andra arbetsmarknadssektorer. 6 Personalrörlighet beräknas utifrån det lägsta av värdena för antalet nyanställda respektive de som slutat i förhållande till det genomsnittliga antalet anställda . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Diagram 3.4 Personalrörlighet fördelad på kompetenskategorier och ålder 2011 och 2012 I likhet var rörligheten totalt sett högre bland anställda , för att sedan avta med stigande ålder. Personalrörligheten var också högre inom kompetenskategorierna kärn- och stödkompetens än inom kategorin ledningskompetens, framför allt i den yngsta åldersgruppen. Skillnaderna i personalrörligheten mellan kvinnor och män var marginella. 3.6 Uppsägningar i staten När en statsanställd blir uppsagd p.g.a. arbetsbrist är det uppgift att så långt som möjligt förhindra att han eller hon blir arbetslös. Detsamma gäller när någon till följd av omlokalisering väljer att inte följa med till den nya orten. bildades av parterna på den statliga arbetsmarknaden i samband med att de enades om för statligt anställda. Stiftelsens uppgift är att administrera och genomföra de aktiviteter som uttrycks i . Stödet till de uppsagda är individinriktat och utgår ifrån regeringens arbetslinje. Sedan starten har det totala inflödet till varit cirka 94 000 personer. har trenden varit att inflödet minskar. Vid en historisk jämförelse ligger antalet personer som anmäls till på en relativt låg nivå. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 BILAGA Diagram 3.5 Totalt inflöde av uppsagda till uppgick antalet anmälda personer till 2 202 personer, vilket är 49 fler än 2011. De tidsbegränsat anställda var i majoritet bland nya kunder. Andelen var 2011. De flesta kom från universitet och högskolor. var som det var en större andel män än kvinnor som anmäldes till . Andelen män som anmäldes uppgick till och andelen kvinnor till . uppgick andelen män till och andelen kvinnor till . Snittåldern var oförändrad och uppgick liksom till . De personer som är aktuella för stiftelsens insatser är de som ännu inte fått en permanent lösning av sin arbetssituation. Vid utgången av uppgick dessa totalt till 4 751 personer, vilket enligt reviderade uppgifter från är något fler jämfört med slutet av 2011. Bland de personer som är aktuella för stiftelsens insatser har hälften en tillfällig lösning eller omfattas av en målinriktad åtgärd. De allra flesta av dem har en tillfällig anställning. Andra är på praktik, inskolning, utbildning eller håller på att starta ett eget företag. Jämfört med 2011 är det färre som har ett tillfälligt arbete eller är arbetslösa. var det 2 300 personer som lämnade , jämfört med 3 282 personer , enligt reviderade uppgifter från stiftelsen. Av dem avskrevs för att de fick ett nytt arbete eller startade eget företag jämfört 2011, Det var en lägre andel som gick i pension, 2012 jämfört 2011. Av de som lämnat en tillsvidareanställning fick ett nytt arbete eller en annan lösning före uppsägningstidens slut. Motsvarande uppgift var . Av de personer som lämnat en tidsbegränsad anställning fick en lösning från uppsägningen. Detta kan jämföras . Av de som fick ett nytt arbete anställdes i den statliga sektorn, i den kommunala sektorn och i den privata sektorn. har det varit en högre andel som har återanställts inom staten än som anställts inom den privata sektorn. Sjukfrånvaron vid statliga myndigheter Enligt Statskontorets sammanställning av sjukfrånvaron vid statliga myndigheter ökade den totala sjukfrånvaron från till av den tillgängliga arbetstiden. Diagram 3.6 Sjukfrånvaro som andel av tillgänglig arbetstid, totalt och uppdelat på kön och ålder 2011 och 2012 Källa: Statskontoret. ökade sjukfrånvaron marginellt för både kvinnor och män. Kvinnors sjukfrånvaro är fortfarande nästan dubbelt så hög som männens, jämfört . Ökningen av sjukfrånvaron gäller för samtliga åldersgrupper. För de som är var ökningen , och både för de som är 30 till och de som är äldre än 50 var ökningen . Frånvaron för de som är har dock legat stadigt kring av arbetstiden . När det gäller utvecklingen av långtidsfrånvaron, dvs. , som en andel av den totala sjukfrånvaron har de senaste årens minskningar förbytts i en mindre ökning. Från en utgångsnivå på har långtidsfrånvarons andel stadigt minskat till men ökar marginellt till . Inom statens olika COFOG-grupper (se avsnitt 3.1) ökade sjukfrånvaron 2012 från . Den största ökningen skedde inom området Samhällsskydd och rättskipning där sjukfrånvaron ökade från till . inom området Socialt skydd och hälso- och sjukvård, samt Samhällsskydd och rättskipning, där sjukfrånvaron uppgick till . Lägst sjukfrånvaro har områdena Försvar och Utbildning, där sjukfrånvaron uppgick till . Inom områdena Allmän förvaltning, Näringslivsfrågor m.m. och Fritidsverksamhet m.m. var sjukfrånvaron .