prop · H1031d4 · 2013-09-18 00:00:00 — Statlig förvaltningspolitik omfattar styrning, ledning, organisation och utveckling av de statliga myndigheterna samt vissa övergripande frågor om relationen mellan stat och kommun, inklusive regional ansvarsfördelning. Vidare omfattar området myndigheterna Statskontoret, Kammarkollegiet, () och Statens servicecenter. I avsnittet ingår även ett anslag för verksamhetsstöd för den statliga budgetprocessen samt en redovisning av den övergripande politiken för elektronisk förvaltning. Budgetförslag inom området elektronisk förvaltning behandlas inom utgiftsområde 22 Kommunikationer, avsnitt 4. En beskrivning av statsförvaltningens utveckling, bl.a. avseende organisationsförändringar och personalstrukturen m.m., finns i bilagan utveckling. Statliga arbetsgivarfrågor redovisas i avsnitt 5, offentlig upphandling i avsnitt 6 och statlig fastighetsförvaltning och lokalförsörjning i avsnitt 9. Utvecklingen i den kommunala sektorn beskrivs under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Målet för den statliga förvaltningspolitiken är en innovativ och samverkande statsförvaltning som är rättssäker och effektiv, har väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet och som därigenom bidrar till utveckling och ett effektivt EU-arbete (prop. 2009/10:175, bet. 2009/10:FiU38, rskr. 2009/10:315). Resultatredovisningen görs dels avseende vissa aspekter av förvaltningens utveckling som helhet, inklusive en redovisning av ett antal förvaltningspolitiska åtgärder som vidtagits av regeringen, dels genom en redovisning av resultat av verksamheten hos vissa myndigheter inom området. Underlag för att bedöma förvaltningens utveckling finns bl.a. i ESV:s och Statskontorets rapporter, årliga revision och effektivitetsrevisioner, rapporter från särskilda analys- och utvärderingsmyndigheter samt myndigheternas årsredovisningar och övriga rapporter. Det finns också brukarundersökningar av myndigheternas verksamhet och studier av allmänhetens och företagens förtroende för olika samhällsinstitutioner. Vidare finns det internationella studier som utförs av bl.a. . Kostnaderna för statens egen verksamhet uppgick till , vilket motsvarar av statens totala kostnader. Fördelningen av kostnaderna för statens egen verksamhet och jämförelser med 2011 redovisas i tabell 4.1. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 4.1 Kostnader för statens egen verksamhet Källa: Årsredovisning för staten 2012 (skr. 2012/13:101). 1 Inkl. vissa garanti- och kreditkostnader. Kostnaderna har ökat med jämfört med . En närmare redovisning av förvaltningens kostnader finns i regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2012 (skr. 2012/13:101). Antalet myndigheter och anställda Antalet myndigheter har fortsatt att minska. fanns det enligt Statskontorets beräkningar 372 myndigheter under regeringen. Totalt har tolv myndigheter avvecklats och sju myndigheter nybildats . Det innebär en nettominskning med fem myndigheter. var drygt 243 000 personer anställda i den statliga sektorn, vilket är en ökning med cirka 4 000 . En beskrivning av statsförvaltningens utveckling, bl.a. avseende organisationsförändringar och personalstrukturen i staten, redovisas i bilagan utveckling. 4.3.2Redovisning av vissa förvaltningspolitiska åtgärder Regeringen redovisade förvaltningspolitiska proposition Offentlig förvaltning för 2009/10:175, 2009/10:FiU38, 2009/10:315) ett antal åtgärder som förväntas bidra till det förvaltningspolitiska målet. Nedan redovisas vissa åtgärder som regeringen har vidtagit. Lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län omfattar , , och . bestämmelser om regionalt tillväxtarbete och länsplaner för regional transportinfrastruktur. Landstingen i , , , , , och har ansökt hos regeringen om att få ansvara för regionala utvecklingsfrågor enligt nämnda lag. () har remitterat departementspromemorior där landstingen i (Ds 2012:55), och (Ds 2013:13) samt län och (Ds 2013:14) föreslås omfattas av lagen . Reformering av statens administration För att öka effektiviteten och minska administrationskostnaderna i statsförvaltningen inrättade regeringen myndigheten servicecenter . Inrättandet medför en ökad koncentration, standardisering och automatisering av statsförvaltningens administrativa processer. Syftet är att öka effektiviteten och skapa kvalitativa nyttor för staten som helhet. För att målen ska uppnås, behöver processen stödjas och vidareutvecklas. Myndigheter som ännu inte har anslutit sig behöver stöd i sina analyser och förändringsarbeten. Regeringen behöver underlag och rekommendationer när det gäller hur styrningen av och förutsättningarna för reformen kan förbättras. Därför gav regeringen ESV i uppdrag att stödja det fortsatta utvecklingsarbetet med Statens servicecenter (dnr S2013/3452/SFÖ). Uppdraget består av fyra delar. Den första delen av uppdraget innebär att ESV ska vidareutveckla det metodstöd för enhetlig bedömning av stödverksamheten som har tagits fram av ESV. Stödet ska kunna användas av myndigheterna när de analyserar förutsättningarna för och konsekvenserna av en anslutning till Statens servicecenter och ska bidra till beslutsunderlag som på ett relevant och rättvisande sätt, bl.a. avseende kostnader och kalkylperiod, jämför alternativet egenregi med att köpa tjänsterna från Statens servicecenter. Som en andra del ska ESV tillhandahålla stöd till myndigheterna när det gäller ledning och styrning av den förändringsprocess som uppkommer i det fall en myndighet beslutat om en anslutning till Statens servicecenter och därmed byter roll från att vara utförare till beställare. Den tredje delen av uppdraget är att kartlägga och analysera hur egenregiverksamheten inom de tre tjänsteområden som Statens servicecenter erbjuder bedrivs avseende bl.a. effektivitet vid ett urval av statliga myndigheter användas av såväl myndigheter som som underlag till fördjupade analyser. ESV ska slutligen bedöma behovet av ytterligare åtgärder, bl.a. utreda behovet av och analysera fördelar och nackdelar med en starkare styrning och samordning av anslutningen av myndigheter till Statens servicecenter och särskilt utreda och överväga behovet av förordningsreglering. Vidareutnyttjande av offentlig information Europeiska kommissionen lämnade förslag till ändringar i och rådets direktiv /98/EG av om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (PSI- direktivet). Förhandlingarna i rådet har slutförts . Ändringarna i direktivet trädde i kraft (och rådets direktiv /37/EU av om ändring av direktiv /98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn). Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att bl.a. föreslå de författningsändringar som behövs för att genomföra ändringarna i PSI-direktivet (dir. 2013:2). Utredaren ska också bl.a. se över vissa bemyndiganden och utreda vilket stöd myndigheterna behöver på området. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . fick i uppdrag av regeringen att utveckla , en plattform för förmedling av data som tillgängliggjorts för vidareutnyttjande. Rutiner och regelverk för behöriga företrädare för myndigheter För att säkerställa hög effektivitet och säkerhet i statens betalningsprocesser gav Regerings- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 kansliet () en sakkunnig person i uppdrag att se över frågor och regelverk kring identifikation av behöriga företrädare för myndigheter. Uppdraget redovisades i en promemoria . I promemorian föreslås att ett register över myndigheter och behöriga myndighetsföreträdare skapas. Registret ska enligt förslaget ha till ändamål att vara ett allmänt myndighetsregister för tillförlitlig information om de statliga myndigheterna och att ge säker och uppdaterad information om behöriga företrädare för statliga myndigheter. Promemorian har remissbehandlats och förslagen bereds inom (dnr S2011/9574/SFÖ). Regeringen fattade beslut om en ny strategi för digital samverkan mellan myndigheter, Med medborgaren i centrum – Regeringens strategi för en digitalt samverkande statsförvaltning. Strategin preciserar de övergripande mål och ställningstaganden som finns i den förvaltningspolitiska propositionen Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt (prop. 2009/10:175) och i den digitala agendan. Regeringen fattade beslut om en ändring i förordningen (2003:770) om statliga myndigheters elektroniska informationsutbyte för att driva på myndigheternas arbete med införandet av elektroniska beställningar. Samtliga statliga myndigheter med mer än 50 anställda ska senast vid utgången av 2013 hantera sina beställningar elektroniskt. ESV har regeringens uppdrag att leda och samordna införandet av elektronisk handel i staten. Regeringen beslutade att det ska finnas en myndighetsgemensam infrastruktur för säker meddelandeförmedling – Mina meddelanden. beslutade att bifalla förslagen i propositionen Myndigheters tillgång 2012/13:123, 2012/13:FiU37, 2012/13:212). En ny lag (2013:311) om valfrihetssystem i fråga om tjänster för elektronisk identifiering trädde därmed i kraft . Lagen gör det möjligt för myndigheter att få tillgång till elektroniska identifieringstjänster från alla leverantörer som lever upp till på 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 förhand uppställda krav. Syftet är att öka tillgängligheten till e-legitimationer och öka valfriheten för användaren. De myndigheter som har behov av e- legitimationstjänster kan genom lagen ansluta sig till ett system för säker elektronisk identifiering, som ska tillhandahållas av . Utvecklingen inom området elektronisk förvaltning beskrivs också under utgiftsområde 22 Kommunikationer, avsnitt 4. 4.3.3Resultat avseende vissa myndigheter inom utgiftsområdet Statskontoret har främst till uppgift att bistå regeringen med utredningar, utvärderingar samt uppföljningar av statlig och statligt finansierad verksamhet, samt övergripande frågor om den offentliga förvaltningens funktionssätt. Statskontoret har utfört uppdrag åt samtliga departement i . Antalet pågående uppdrag uppgick till 83 stycken, jämfört med 91 uppdrag 2011 och 74 uppdrag 2010. Antalet avrapporterade uppdrag var 54 vilket är två fler än 2011 och tolv fler än 2010. Statskontoret följer upp samtliga avrapporterade regeringsuppdrag med uppdragsgivaren enligt en fastställd modell där såväl produktkvalitet, som genomförande och förtroende mäts. visar mätningarna, , att Statskontoret når ett gott resultat. Statskontoret har utvecklat en fördjupad uppföljning av resultatet av sina utredningar. Den fördjupade uppföljningen visar att –2012 har Statskontoret producerat 184 rapporter och skrifter. Av dessa har 110 stycken omnämnts i riksdagstryck, varav 56 stycken av rapporterna har lett till någon form av förändring i den riktning Statskontoret har föreslagit. I knappt hälften av de 56 rapporterna har regeringen i princip följt förslagen. I de övriga fallen har regeringen delvis följt förslagen eller uppmanat den utvärderade myndigheten att följa förslagen. I vissa fall har Statskontorets rapporter utgjort underlag för en utredning. Det bör i sammanhanget noteras att inte alla rapporter som Statskontoret producerat har i syfte att leda fram till någon förändring. Därtill kan konstateras att tidsfaktorn har betydelse för om en rapport ska leda fram till en förändring, ju aktuellare rapport desto lägre andel förändring i enlighet med Statskontorets förslag. Kammarkollegiet har i enlighet med sitt uppdrag tillhandahållit service avseende ekonomi, juridik, kapitalförvaltning, riskhantering (försäkring), fordringsbevakning, redovisning och andra administrativa tjänster. Kammarkollegiet har även ansvarat för inköpssamordning och upphandlingsstöd. Upphandlingsstödet beskrivs närmare i avsnitt 6. ESV har bistått regeringen med underlag i syfte att öka effektiviteten samt förbättra den interna styrningen och kontrollen i statsförvaltningen. ESV har även samordnat den statliga internrevisionen. Utvecklingen av den ekonomiska styrningen och myndigheternas interna styrning och kontroll beskrivs utförligare i Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor avsnitt 12.4. ESV har på regeringens uppdrag fungerat som nationellt revisionsorgan för de EU-medel som hanteras i där ansvaret för den ekonomiska förvaltningen och genomförandet av kontroller är delat mellan svenska myndigheter och Europeiska kommissionen. ESV har för varje program eller fond lämnat en årlig revisionsrapport och i anslutning till denna även ett revisionsutlåtande. En sammanfattning av de program och fonder som har granskats /2012 och resultaten av dessa granskningar redovisas i avsnitt 6.3.2 i Årsredovisning för staten 2012 (skr. 2012/13:101). ESV har utfört arbetet i enlighet med . ESV:s verksamhet inom elektronisk upphandling redogörs för i avsnitt 6, prognosverksamhet beskrivs närmare i avsnitt 8 och myndighetens verksamhet inom den statliga lokalförsörjningen i avsnitt 9. Statens servicecenter har till uppgift att efter överenskommelse med myndigheter under regeringen tillhandahålla tjänster som gäller administrativt stöd åt myndigheterna. Myndighetens initiala tjänsteutbud omfattar ekonomiadministration, löneadministration samt e- handel. Statens servicecenter har krav på full kostnadstäckning och finansieras med avgifter från de myndigheter som nyttjar myndighetens tjänster. inledde Statens servicecenter sin verksamhet med verksamhetsstöd i och delar av i som bas. administrativa service och inordnades ekonomiadministrativa- och e-handelsdelar i verksamheten i . Antalet anställda vid myndigheten uppgick till 252 stycken. var av statsförvaltningen, mätt i antalet anställda, anslutna till något av Statens servicecenters tjänsteområden. Statens servicecenter arbetar med såväl bastjänster som tilläggstjänster inom redovisning och bokslut, kundfakturering, anläggningsredovisning samt tidredovisning. Därutöver hanterar myndigheten specialtjänster inom bl.a. bokslut. Statens servicecenter hanterade ekonomiadministration för av de statligt anställda. Statens servicecenter hanterar lön för av de statligt anställda. hanterade myndigheten lönespecifikationer för anställda vid sammanlagt 87 myndigheter. Utöver bas- och tilläggstjänster arbetade Statens servicecenter med specialtjänster rörande bl.a. statistik och rapporter och underlag vid lönekartläggning och lönerevision. Inom tjänsteområdet e-handelstjänster hanterade Statens servicecenter leverantörsfakturor för 10 kundmyndigheter. Statens servicecenter avrapporterade regeringsuppdrag avseende bl.a. myndig- (dnr S2012/7492/SFÖ). 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen ESV har bl.a. arbetat med att bistå med kompetens i arbete med kravspecifikationer och förbättringsåtgärder avseende Verksamhetsstödet för den statliga budgetprocessen (RK Statsbudgetstöd). En viktig del har varit att färdigställa en produktionsgodkänd version av RK Statsbudgetstöd. Regeringen bedömer att arbetet i denna del är avslutat. måluppfyllelse mäts främst i relation till hur väl myndigheternas verksamheter bidrar till att uppfylla de mål som gäller för respektive utgiftsområde. Regeringen redovisar måluppfyllelsen per utgiftsområde i denna proposition. Verksamheten hos de myndigheter som behandlas i detta avsnitt redovisas i relation till det förvaltningspolitiska målet. Statskontoret bedriver utredningsarbete inom hela regeringens verksamhetsområde och kan därför dra nytta av ett sektorsövergripande perspektiv i sin verksamhet. Genom att kunna analysera olika verksamheter utifrån kunskap om hela bredden i statsförvaltningens verksamhet utgör Statskontorets rapporter ett värdefullt bidrag till de beslutsunderlag behöver för att stödja regeringen i dess beslutsfattande. Kammarkollegiet har en viktig roll i arbetet med att upprätthålla och utveckla en effektiv och rättssäker statsförvaltning. Kammarkollegiet utvecklar kontinuerligt sin förmåga att tillhandahålla service inom sitt uppdrag. ESV ska utveckla och förvalta den ekonomiska styrningen av statlig verksamhet. Myndigheten ska bl.a. bistå regeringen med underlag för att säkerställa att statsförvaltningen är effektiv och att den interna styrningen och kontrollen är betryggande samt utveckla och förvalta regelverk och metoder. Statens servicecenter ska leverera administrativa stödtjänster med hög kvalitet och kostnadseffektivitet till sina kundmyndigheter. Genom att myndighetens kärnverksamhet utgörs av administrativa stödtjänster och att den därtill kan dra fördel av de stordriftsfördelar som uppstår skapas nyttor för staten som helhet. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Regeringen bedömer att myndigheternas arbete tillsammans med övriga förvaltningspolitiska åtgärder har bidragit till att utveckla statsförvaltningen i linje med det förvaltningspolitiska målet. Det förvaltningspolitiska målet är att statsförvaltningen ska vara innovativ och samverkande, rättssäker och effektiv, ha väl utvecklad kvalitet, service och tillgänglighet och därigenom bidra till utveckling och ett effektivt EU-arbete. Regeringen genomför successivt åtgärder för att utveckla statsförvaltningen i linje med det förvaltningspolitiska målet. Reformering av statens administration genom Statens servicecenter Inrättandet av Statens servicecenter är en central förvaltningspolitisk reform som syftar till att öka effektiviteten och sänka administrationskostnaderna i staten som helhet. Målet som angavs i föregående års budgetproposition ligger fast, dvs. att av statsförvaltningens anställda är anslutna till Statens servicecenter vid utgången av 2015 och att huvuddelen av myndigheterna är anslutna på . Det kan finnas enskilda myndigheter som av säkerhetsskäl, t.ex. informationssäkerhet, sekretessbehov eller liknande inte bedöms som lämpliga att anslutas. Regeringens utgångspunkt är att Statens servicecenter ska erbjuda det mest effektiva alternativet för administrativa tjänster. Om det ändå kan visas att en enskild myndighet har en mer effektiv administration än vad servicecentret kan erbjuda, är det också ett skäl att inte ansluta myndigheten till Statens servicecenter. ESV har regeringens uppdrag att bl.a. utreda behovet av och analysera fördelar och nackdelar med en starkare styrning och samordning av anslutningen av myndigheter till Statens servicecenter och särskilt utreda och överväga behovet av förordningsreglering. Såsom tidigare aviserats avser regeringen också att närmare utreda möjligheterna att utvidga Statens servicecenters tjänsteutbud med bl.a. e-arkiv och e-diarium. Lokal närvaro och service I den förvaltningspolitiska propositionen Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt (prop. 2009/10:175) har regeringen angivit att utgångspunkten för myndigheternas service ska vara en så långt som möjligt likvärdig tillgång till service för alla. Detta kan uppnås bl.a. genom ökad samverkan och bättre uppföljning samt genom en ökad användning av ny teknik. Utvecklingen av myndigheternas service bör följas upp på ett samlat sätt så att regeringen kan göra en helhetsbedömning och vid behov ställa tydligare service- och tillgänglighetskrav på berörda myndigheter. Övergripande mål för utvecklingen av medborgarkontakter och service är att –kontakterna sker via de kanaler som, med beaktande av rättssäkerhet och kvalitet, mest effektivt tillgodoser medborgares och företags behov, –varje myndighet ansvarar för att medborgarkontakter och service inom myndighetens område uppfyller behoven hos medborgare och företag i hela landet, –utvecklingen av lokala servicekontor och annan kontorsnärvaro bör präglas av balans mellan möjligheter till samordning, lokala förutsättningar samt möjligheter till och utveckling av service genom andra kanaler, samt att –de statliga och kommunala myndigheternas kontakter med medborgare och företag organiseras ändamålsenligt och effektivt och, när det är påkallat, i samverkan. Statskontoret pekar i sin rapport i medborgarnas och företagens tjänst (2012:13) på frågor som enligt verket behöver utredas och utvecklas för att stödja myndigheternas lokala service i samverkan. Rapporten bereds i . Den offentliga sektorns integritet Den offentliga sektorns integritet omfattar flera frågor om förvaltningens förmåga att behålla allmänhetens förtroende och motstå olika typer av otillbörlig påverkan. Exempel på frågor som hör till detta område är förebyggande av korruption, statsanställdas värdegrund och säkerhet i statens betalningar. Regeringen bedömer att förvaltningens arbete med att förebygga korruption behöver stärkas. Åtgärderna bör utgå från en bred definition av korruption. Så långt som möjligt bör åtgärderna rymmas inom den befintliga modellen för regeringens styrning av förvaltningsmyndigheterna. Vissa åtgärder har redovisats i regeringens skrivelse om statliga 2012/13:167). utvecklingen på området och bedöma om det behövs ytterligare insatser för att stärka myndigheternas arbete mot korruption. Vidareutnyttjande av offentlig information Förutsättningarna för vidareutnyttjande av information från myndigheter för kommersiella och ideella ändamål behöver förbättras, med beaktande av integritets- och säkerhetsaspekter. Myndigheternas information kan, på samma sätt som deras tjänster, ligga till grund för tjänster som utvecklas av kommersiella och ideella aktörer. För att förbättra förutsättningarna för vidareutnyttjande har regeringen gett i uppdrag att utveckla en plattform för tillgängliggörande av data för vidareutnyttjande (N2012/3599/ITP). Den särskilde utredare som har i uppdrag att föreslå de författningsändringar som behövs för att genomföra ändringarna i PSI-direktivet har även uppdrag som syftar till att förbättra förutsättningarna för vidareutnyttjande av handlingar i övrigt (dir. 2013:2). Utredaren ska bl.a. föreslå om någon myndighet behöver ges i uppdrag att ge statliga och kommunala myndigheter stöd i deras arbete på området. Uppdraget ska slutredovisas . Regeringen följer även i övrigt utvecklingen på området, bl.a. genom att flera myndigheter i regleringsbrev givits i uppdrag att återrapportera vilka åtgärder de vidtagit för att säkerställa att lagen (2010:566) om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen (PSI- lagen) efterlevs, och vilka ytterligare åtgärder de skulle kunna vidta för att förbättra förutsättningarna för vidareutnyttjande av handlingar. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Regeringen avser med utgångspunkt i dessa olika påbörjade insatser och underlag från myndigheter vidta de ytterligare åtgärder som behövs för att säkerställa att offentlig information, när det är möjligt och lämpligt, är tillgänglig på ett enkelt sätt för vidareutnyttjande. Innovation i offentlig verksamhet Den svenska förvaltningsmodellen, med fristående myndigheter med en hög grad av delegerat ansvar från regeringen, innebär att det ställs stora krav på varje myndighet att ständigt vidareutveckla sin verksamhet och organisation. Kommittén om ett nationellt råd för innovation och kvalitet i offentlig verksamhet (, S2011:06) har haft regeringens uppdrag att bl.a. analysera, kartlägga och stödja myndigheternas utvecklingsarbete samt att ge förslag på åtgärder som främjar innovations- och förändringsarbetet i offentlig verksamhet (dir. 2011:42). överlämnade en slutredovisning av sitt arbete Att tänka nytt för att göra nytta – om perspektivskifte i offentlig verksamhet (SOU 2013:40) till regeringen. I betänkandet presenteras ett antal förslag och rådet redovisar sina resonemang och uppfattningar. Flera av förslagen rör pågående initiativ och samarbeten mellan myndigheterna. Regeringen stödjer och uppmuntrar dessa pågående arbeten. Det gäller särskilt arbetet med att utveckla ett utvecklings- och för offentliga tjänster, att upprätta ett system för idé- och kunskapshantering och att utveckla ett program för myndighetschefer som stödjer dem i arbetet att utveckla och förnya offentlig verksamhet. Regeringen kommer på lämpligt sätt att hålla sig informerad om hur myndigheternas arbete fortskrider. De förslag som riktar sig till regeringen bereds i i samarbete med berörda myndigheter.