prop · H1031d19 · 2013-09-18 00:00:00 — Staten ställer höga krav på att den forskning som bedrivs ska hålla hög kvalitet och att den kan bidra till samhällets utveckling, offentliga verksamheters effektivitet och näringslivets konkurrenskraft. Det är viktigt att universitet och högskolor ges förutsättningar att kunna fatta långsiktiga beslut, vilket bl.a. innebär att lärosätena bör ha ett stort eget handlingsutrymme för bedömningar och prioriteringar av vilken forskning som ska bedrivas vid ett lärosäte och på vilket sätt. Genom de direkta anslagen för forskning och forskarutbildning skapas möjlighet att ge goda villkor för forskare i form av tryggare finansiering och fler anställningar. Anslagen fyller också en viktig funktion för att möjliggöra ett risktagande där det krävs större långsiktighet än vad kortare projektbidrag kan ge. Regeringen bedömde därför i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) att anslagen för forskning och forskarutbildning till universitet och högskolor bör öka i nivå med totalt – 2016. Regeringen föreslår därmed att anslagen för forskning och forskarutbildning ökas med 2014. Anslaget beräknas öka med ytterligare 2016. Regeringen anser att det är viktigt att skapa incitament för ökad kvalitet i forskning. Av de befintliga anslagen för forskning och forskarutbildning fördelas efter kvalitetsindikatorerna publiceringar och citeringar samt externa medel. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) bedömde regeringen att bör av de direkta anslagen omfördelas efter kvalitetsindikatorerna. Regeringen föreslår därmed att den andel av de ökade anslagen till forskning och forskarutbildning som tillförs omfördelningen höjs från med den fördelning som angavs i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30). Tabell 4.4 Fördelning av nya medel samt omfördelning 2014 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Fördelningen av nya medel och omfördelningen av medel från anslagen för forskning och forskarutbildning görs i enlighet med vad som beskrivs i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30). De universitet och högskolor som ingår i resursfördelningsmodellen föreslås få ökade anslag för forskning och forskarutbildning med . Fördelningen är utformad så att alla universitet och högskolor får ett tillskott om minst en procent av sitt anslag för forskning och forskarutbildning. av respektive universitet och högskolas anslag för forskning och forskarutbildning ingår i den föreslagna omfördelningen. Totalt omfattar omfördelningen . Av dessa omfördelas i denna proposition mellan lärosätena. Det får till följd att omfördelningen av medel inkluderar ett större belopp jämfört med de senaste årens omfördelning. Ett tillskott av forskningsmedel tilldelas även vissa högskolor som inte ingår i resursfördelningsmodellen. i och Försvarshögskolan föreslås få ökade anslag för forskning och forskarutbildning med vardera. För att stärka vårdforskningen vid och Sophiahemmet högskola föreslås att bidragen till dessa ökar med 7 respektive . Sammantaget omfattar dessa ökningar och redovisas under övrigt i tabell 4.4. För att forskning och utbildning effektivt ska bidra till samhällets utveckling och globala konkurrenskraft är universitets och högskolors samverkan med det omgivande samhället 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 av stor betydelse. Regeringen presenterade därför i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) att anslagsnivån för forskning och utveckling till Verket för innovationssystem bör öka med totalt –2016. I denna proposition föreslår regeringen en ökning av anslaget på . Medlen ska användas för finansiering av universitets och högskolors forskning och forskarutbildning utifrån bedömning av kvalitet i samverkan med det omgivande samhället i termer av relevans och nyttiggörande. De resurser som staten tilldelar universitet och högskolor bör fördelas så att kvalitet stimuleras. I propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) presenterades ett system som innebär att en viss del av de direkta anslagen för forskning och forskarutbildning fördelas utifrån olika mått på kvalitet. Detta är enligt regeringens mening en viktig signal. Det markerar universitetens och högskolornas grundläggande ansvar för kvaliteten i forskningen och skapar incitament för tydliga strategier och omprioriteringar av insatser. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) gjorde regeringen bedömningen att ett system som innefattar kollegial bedömning skulle kunna ge en mer sammantagen bedömning där även ett forskningsområdes aktuella potential kan vägas in i stället för att enbart grunda resursfördelningen på historiska data. På så vis kan, enligt vad som anges i propositionen, en mer sammanvägd bedömning av ett lärosätes forskning göras där olika ämnesområden värderas efter sin särart. Den kollegiala bedömningen bör göras utifrån respektive forskningsområdes förutsättningar med relevant statistik och data som underlag. Vidare framgår av propositionen bl.a. att ett sådant system belönar kvalitet på ett bredare sätt än dagens fördelningsmodell, är kvalitetsdrivande och kan även ge bra förutsättningar för långsiktig planering på lärosätena. Det är också ett system som passar forskningsområden vars publiceringstraditioner inte fullt ut inkluderas i indikatorer som citeringar och publiceringar samt externa medel. Kollegiala bedömningar kan också ta hänsyn till ett bredare kvalitetsbegrepp än vad enbart exempelvis citeringar och externa medel för forskning kan. Det kan t.ex. ingå bedömningar av olika former av nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap. Sådana utvärderingar ger också verktyg för universitet och högskolor att ytterligare utveckla sin egen verksamhet. Regeringen har därför gett i uppdrag att i samråd med för hälsa, arbetsliv och välfärd, för miljö, areella näringar och samhällsbyggande samt Verket för innovationssystem utreda och lämna förslag till en modell för resursfördelning till universitet och högskolor, som innefattar kollegial bedömning och som gör det möjligt att fördela resurser på ett sådant sätt att det premierar kvalitet och prestation i forskning. Ett förslag till en modell ska innefatta såväl vetenskapliga bedömningar som bedömning av forskningens relevans och nytta för samhället. Den främsta tillgången inom forskningen är kunniga, envisa och modiga individer med en drivkraft att göra nya upptäckter. Förutsättningarna för framstående forskare behöver förbättras som ett led i arbetet med att stärka kvaliteten inom svensk forskning. För att stärka de svenska universiteten och högskolorna och höja kvaliteten på forskningen presenterade regeringen i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) flera samverkande insatser för permanenta eller långvariga rekryteringar av framstående forskare, såväl etablerade forskare som bedriver forskning på högsta nivå som framstående unga forskare. För att attrahera internationellt framstående forskare att placera sin forskning i utlyser stöd till universitets och högskolors internationella rekrytering. Stödet löper normalt och ett villkor för stödet är att lärosätena finansierar kostnader för rekrytering också från andra källor. Ansökan om stöd kan ske löpande , och bidragens storlek ligger på omkring 5– per rekrytering och år. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) presenterades en satsning till med en ökning av anslagsnivån på – 2016 för internationella rekryteringar av Med anledning av budgetpropositionen anvisades till för detta ändamål. har fått i uppdrag att utlysa medel för satsningar till framstående forskare (/1699/F). Regeringen beräknar därmed att öka satsningen för detta ändamål med 2015 och med ytterligare 2016. Tydlig karriärväg för yngre forskare En faktor som äventyrar kvaliteten på svensk forskning är bristande återväxt av forskare. och högskolor saknar en tydlig karriärväg för yngre forskare. Många genomgår forskarutbildning och förutsättningarna att efter en doktorsexamen få en s.k. postdoktoral anställning är relativt goda inom de flesta forskningsområden. I utvärderingar genomförda av Kungl. och har det emellertid framkommit att det efter den postdoktorala perioden finns för få möjligheter till anställning för yngre forskare. De osäkra villkoren och svårigheterna att få tillsvidareanställning gör att många yngre forskare väljer att inte fortsätta en akademisk karriär. Forskarnas karriär hämmas även av kortsiktig och bristfällig finansiering av forskningsprojekt som gör det svårt för yngre forskare att frigöra sig från etablerade forskningsgrupper för att bygga en självständig forskning. Regeringen har initierat flera insatser som skapar förutsättningar för att de främsta yngre forskarna ska kunna meritera sig som forskare och därmed möjliggöra fortsatt forskarkarriär. Som beskrevs i den förra forsknings- och innovationspolitiska propositionen (prop. 2008/09:50) har anslagen till universitet och högskolor för forskning och utbildning på forskarnivå ökats med 2009–2012. I denna proposition föreslås en ökning av anslagen med 2014. Anslaget beräknas öka med ytterligare 2016. Vidare har universitet och högskolor, efter en ändring av högskoleförordningen (1993:100), möjlighet att anställa lärare på meriteringsanställningar i som längst . Det ger universitet och högskolor förutsättningar att 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 efter post doktorandanställning ge forskaren möjlighet att meritera sig ytterligare för att kunna bygga upp ett eget forskningsområde med en egen forskargrupp. Avsikten är att respektive lärosäte efter en sådan meriteringsanställning ska pröva förutsättningarna för en tillsvidareanställning. Meriteringsanställningar ska således inte följas av ytterligare tidsbegränsade anställningar, utan är ett led i att skapa rimliga villkor och förutsägbarhet för yngre forskare. Regeringen avser att följa att lärosätena lever upp till denna målsättning. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) presenterades även en satsning till med en ökning av anslagsnivån på totalt –2016 för rekrytering av framstående yngre forskare som ett stöd för en fortsatt anställning som inledning till en tillsvidareanställning vid ett svenskt lärosäte. Med anledning av budgetpropositionen anvisades till för detta ändamål. Regeringen föreslår därmed att anvisas en ökning på 2014 för detta ändamål, vilket medför att det totalt avsätts för rekrytering av framstående yngre forskare 2014. Mot bakgrund av de redogjorda insatserna har universitet och högskolor både formella och ekonomiska möjligheter att ha ett system med tydliga karriärvägar för yngre forskare där en tillsvidareanställning kan förväntas om uppställda kvalitetskriterier på forskningen möts. Det vilar nu ett ansvar på varje universitet och högskola att säkerställa att det finns ett tydligt system för karriärvägar för yngre forskare. För att säkra återväxten av yngre forskare är det även viktigt att villkoren för doktorandstudier är goda. Regeringen presenterade därför i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) ett antal åtgärder för att skapa likvärdiga förutsättningar och stärka de studiesociala villkoren för doktorander vid statliga universitet och högskolor. Dessa åtgärder, som har genomförts med stöd av ändringar av högskoleförordningen (1993:100) och förordningen (1995:938) om utbildningsbidrag för doktorander, innebär att doktorander med utbildningsbidrag kommer att anställas tidigare i utbildningen, att de får rätt till förlängd tid med utbildningsbidrag om det finns särskilda 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 skäl och att statliga universitet och högskolor ska teckna en försäkring för stipendiefinansierade doktorander. Därmed kommer allt fler doktorander att anställas tidigare i utbildningen . Regeringen gör i ovan nämnda proposition bedömningen att den långsiktiga ambitionen bör vara att helt avskaffa utbildningsbidraget till förmån för anställning som doktorand. Re- geringen anser dock att i ett första steg bör tiden för utbildningsbidrag förkortas. Vidare innebär åtgärderna att fler doktorander kommer att omfattas av tryggare villkor och därmed ges goda förutsättningar för att genomföra utbildningen. Genom dessa åtgärder samt den ökning av anslagen som föreslås i denna proposition skapas såväl ekonomiska som formella förutsättningar att förbättra de studiesociala villkoren för doktorander. Regeringen förutsätter att universitet och högskolor tar sitt ansvar och att de studiesociala villkoren förbättras för doktoranderna inom högskolan. Ökade medel till forskningsråden För att öka möjligheter att finansiera forskning av hög kvalitet menar regeringen att anslaget till myndigheten bör öka. Regeringen presenterade därför i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) att anslagsnivån till bör öka med totalt – 2016, varav anvisades med anledning av budgetpropositionen för detta ändamål. Regeringen beräknar därmed att öka satsningen till med 2015 och med ytterligare 2016 för detta ändamål. Förutsättningarna behöver också förbättras för forskning om de utmaningar som samhället står inför inom miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Regeringen föreslår därför i enlighet med vad regeringen presenterade i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) att för miljö, areella näringar och samhällsbyggande anslag ökas med 2014 och satsningen beräknas öka med ytterligare 2015 i enlighet med vad som redovisas under utgiftsområdena 20 och 23. Vidare föreslås för hälsa, arbetsliv och välfärd anslag öka med 2014 för forskning inom hälsa, arbetsliv och välfärd. Regeringen bedömer att medlen bör användas i enlighet med vad som redovisas under utgiftsområde 9. 4.8.2Forskning för näringsliv och samhälle Det finns enligt regeringens mening ett antal områden där samhälle och näringsliv har ett långsiktigt behov av tillgång till hög kompetens och där svensk forskning håller hög kvalitet. Regeringen presenterade därför i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) riktade satsningar inom några områden som är av särskild betydelse för näringslivet och samhället. Dessa satsningar bör göras i samverkan mellan akademin och företrädare för samhälls- och näringslivsintressen. Avsikten är att medel ska fördelas långsiktigt för forskningsmiljöer av hög klass, och forskningsfinansiärernas fördelning bör göras utifrån excellenskrav. De arbetssätt för de strategiska innovationsområdena som presenterades i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) bör även användas på dessa områden. Med anledning av budgetpropositionen anvisades till Verket för innovationssystem anslag för riktade satsningar inom, gruv-, mineral- och stålforskning. Verket för innovationssystems anslag bör ökas med ytterligare 2014 för riktade satsningar inom detta område. För att öka den svenska konkurrenskraften inom gruv-, mineral- och stålområdet behövs satsningar på forskning i fråga om hela värdekedjan från malmprospektering till metalltillverkning och metallåtervinning. Se vidare under utgiftsområde 24 avsnitt 3.7 för mer information om regeringens insatser för en konkurrenskraftig gruvnäring. Flera av de stora samhällsutmaningarna är kopplade till miljöer och samhällsplanering, som är centrala från hållbarhetssynpunkt, miljömässigt, socialt och ekonomiskt. Forskningen om hållbart samhällsbyggande behöver enligt regeringens mening stärkas. I enlighet med vad regeringen presenterade i propositionen Forskning och innovation anvisades för miljö, areella näringar och samhällsbyggande en ökning på med anledning av budgetpropositionen för forskning om hållbart samhällsbyggande. Vidare föreslår regeringen i enlighet med ovan nämnda proposition att anslaget till för miljö, areella näringar och samhällsbyggande bör öka med ytterligare 2014 för detta ändamål. Under utgiftsområde 23 i denna proposition föreslås att forskningen om ett ökat nyttjande av skogsråvara och biomassa för att bl.a. ersätta fossil råvara till nya biobaserade produkter stärks med 2014. Tillgång till och utnyttjande av rymden är en förutsättning för viktiga tjänster inom många samhällssektorer för avancerad forskning, innovation och teknikutveckling och därigenom för svenskt näringsliv. Svensk forskning och teknikutveckling för rymdverksamhet är i flera avseenden mycket framstående i internationell jämförelse och i vissa nischer världsledande. Regeringen menar att forskning och tidig teknikutveckling inom rymdverksamheten bör förstärkas ytterligare för att öka kunskapsutvecklingen och möjliggöra fortsatt svenskt deltagande i angelägna internationella projekt. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) presenterades en ökning av anslagsnivån till Rymdstyrelsens forskningsanslag på totalt –2016, varav anvisades i samband med budgetpropositionen . Regeringen beräknar därmed att ytterligare bör tillföras Rymdstyrelsens forskningsanslag 2016. Enligt beslut (prop. 2012/13:1, utg. omr. 16, bet. 2012/13:UbU1, rskr. 2012/13:113) kommer verksamheterna vid Dans- och cirkushögskolan, i och dramatiska högskola ingå i en högskola fr.o.m. . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 bl.a. att främja utvecklingen och kvaliteten i den konstnärliga forskningen. Se vidare avsnitt 4.7.6. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) presenterades en satsning med en ökning av anslagsnivån på totalt för perioden –2016 för uppbyggnad av forskning och forskarutbildning vid den planerade nya högskolan, varav anvisades med anledning av budgetpropositionen . Regeringen föreslår därmed att ytterligare anvisas . De senaste årens satsningar på konstnärlig forskning och utveckling har varit betydelsefulla för det konstnärliga forskningsfältet. Genom införandet av konstnärlig forskarexamen har den konstnärliga forskningen stärkts ytterligare. Tre lärosäten har tillstånd att utfärda konstnärlig examen på forskarnivå: , och . Regeringen anser att satsningen på konstnärlig forskning och utbildning på forskarnivå bör fortsätta. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) gör regeringen bedömningen att det är angeläget att stärka den konstnärliga forskningen. En viktig del i en sådan förstärkning är bl.a. den ovan nämnda satsningen på konstnärlig forskning i . Förutom denna satsning aviserade regeringen att anslagsnivån för forskning och forskarutbildning till , och bör öka med totalt för konstnärlig forskning och konstnärlig forskarutbildning –2016. Med anledning av budgetpropositionen anvisades Lunds och vardera och högskolan i för detta ändamål. Regeringen föreslår därmed att anslagen för Lunds respektive ökar med vardera och anslaget för med 2014. Livsvetenskap, vilket ofta benämns med det engelska uttrycket life science, omfattar vetenskapliga studier av levande organismer. Verksamheterna inom livsvetenskaperna syftar till att förbättra liv och hälsa och är ofta tvärvetenskapliga till sin natur. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Livsvetenskap är enligt regeringens mening ett av viktigaste framtidsområden av flera skäl. Svensk livsvetenskaplig forskning håller inom ett antal områden högsta internationella klass. Dessutom är branschen en av landets mest forskningsintensiva och utveckling och produktion av läkemedel och utveckling av medicinteknik och bioteknik är områden där traditionellt står sig starkt. För att stärka konkurrenskraft framöver anser regeringen att det behövs en rad åtgärder som främjar forskning av hög klass i hela spektret från grundläggande forskning till klinisk forskning och som förbättrar kopplingen mellan dessa. Dessa åtgärder syftar till att gynna akademi, näringsliv och hälso- och sjukvård samt samverkan mellan dessa aktörer. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) presenterade regeringen ett antal satsningar inom området livsvetenskap –2016, vilket kommer att innebära en nivåökning med totalt 2016 jämfört med . Ett av de främsta hoten mot människors hälsa är infektioner och ökningen av antibiotikaresistens hos sjukdomsframkallande bakterier. Behovet av nya angreppssätt mot infektioner, framför allt genom utveckling av nya läkemedel, inklusive vacciner, motiverar enligt regeringens mening en fortsatt satsning på forskning inom dessa områden. Detta är dessutom ett forskningsområde där står sig väl i internationell jämförelse. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) presenterade regeringen därför en satsning inom området infektion och antibiotikaresistens med en nivåökning av anslag på totalt –2016, varav anvisades med anledning av budgetpropositionen . Regeringen föreslår därmed en ökning av anslag på 2014 för forskning om infektion och antibiotika. De äldres hälsa förbättras och allt fler äldre fortsätter att arbeta efter . har de allra äldsta oftare flera sjukdomar och funktionsnedsättningar. har internationellt framstående forskning inom flera områden som är förknippade med åldrande och hälsa. Såväl medicinsk som teknisk och socialvetenskaplig forskning behövs för att bidra till att förbättra människors hälsa och funktionsförmåga, öka livskvaliteten och möjliggöra ett ökat och längre arbetskraftsdeltagande. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) presenterade regeringen därför en satsning inom området åldrande och hälsa med en nivåökning på totalt –2016, varav anvisades vardera till respektive för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) med anledning av budgetpropositionen . Regeringen föreslår en ökning på vardera till respektive Forte 2014 för forskning om åldrande och hälsa. Vårdforskning är av central betydelse för att utveckla vård och omsorg och förbättra befolkningens hälsa. Det finns behov av att stärka såväl vårdforskningens vetenskapliga bas som dess koppling till hälso- och sjukvårdens behov. Vårdforskningens multidisciplinära karaktär behöver bejakas och medicinsk vårdforskning och mer omsorgs- och samhällsorienterad vårdrelaterad forskning kopplas samman. Som angavs i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) bör ansvaret för vårdforskning delas mellan och för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte). Råden ska fördela medel till innovativ praktiknära forskning inom sina respektive forskningsområden. fick och Forte i uppdrag att fördela respektive för detta ändamål. Regeringen föreslår i enlighet med vad som presenterades i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) att Forte bör fördela ytterligare 2014 för vårdforskning. Se vidare under utgiftsområde 9 avsnitt 10.5.2. Läkemedelsindustrin genomgår globalt stora förändringar i arbetssättet. Det är därför angeläget att utveckla samverkan mellan universitet och högskolor samt industrin och genom detta göra till en attraktiv plats för läkemedelsutveckling. Som beskrevs i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) bör en satsning på läkemedelsutveckling genomföras vid det nationella centret för livsvetenskaplig forskning, SciLifeLab. Regeringen aviserade en ökning av anslagsnivån på totalt –2016 till Kungl. Tekniska högskolan för detta ändamål, varav anvisades med anledning av budgetpropositionen . Regeringen beräknar därmed att ytterligare bör anvisas till Kungl. Tekniska högskolan 2016 för detta ändamål. Science for Life Laboratory Det nationella centrumet för livsvetenskaplig forskning, Science for Life Laboratory (), är ett vetenskapligt centrum för storskaliga gen- och proteinstudier inom molekylärbiologisk och medicinsk forskning. Ett av de främsta målen för verksamheten vid SciLifeLab är att förklara den molekylära grunden för komplexa sjukdomar. SciLifeLab är en nationell resurs som drivs av fyra lärosäten (, , och Kungl. Tekniska högskolan). Centrumet är knutet till Kungl. Verksamheten regleras nu i förordningen (2013:118) om Nationellt centrum för livsvetenskaplig forskning. SciLifeLab finansieras delvis genom den satsning på strategiska forskningsområden som regeringen presenterade i propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50). I propositionen Forskning och innovation (prop.