prop · H1031d11 · 2013-09-18 00:00:00 — 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.antar förslaget till lag om upphävande av lagen (1998:1214) om överlämnande av vissa förvaltningsuppgifter till , ideell förening (avsnitt 2.1 och 6.7), 2.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:8 Bidrag till psykiatri besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2017 (avsnitt 4.11.8), 3.bemyndigar regeringen att för anslaget 2:2 Insatser för vaccinberedskap ingå avtal om pandemivaccin som medför behov av framtida anslag på högst 2015–2016 (avsnitt 5.12.2), 4.godkänner att anslaget 3:1 Myndigheten för handikappolitisk samordning ändrar namn till 3:1 Myndigheten för delaktighet och godkänner den föreslagna användningen av anslaget 3:1 Myndigheten för delaktighet (avsnitt 6.8.1), 5. bemyndigar regeringen att för anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2017 (avsnitt 7.6.5), 6.bemyndigar regeringen att för anslaget 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2018 (avsnitt 10.5.2), 7.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg enligt följande uppställning: 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Bidrag till folkhälsa och sjukvård Sjukvård i internationella förhållanden Bidrag för mänskliga vävnader och celler Bidrag till health NHV Insatser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar Myndigheten för handikappolitisk samordning Vissa statsbidrag inom funktionshindersområdet Bilstöd till personer med funktionsnedsättning Kostnader för statlig assistansersättning Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. Ersättning för vanvård i den sociala barn- och ungdomsvården Myndigheten för internationella adoptionsfrågor Insatser för att förverkliga konventionen om barnets rättigheter i Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak, samt spel för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvaltning för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning Inspektionen för vård och omsorg 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om upphävande av lagen (1998:1214) om överlämnande av vissa förvaltningsuppgifter till , ideell förening Härigenom föreskrivs att lagen (1998:1214) om överlämnande av vissa förvaltningsuppgifter till , ideell förening ska upphöra att gälla vid utgången av . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 3 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgiftsområdet omfattar Hälso- och sjukvårdspolitik, Folkhälsopolitik, Funktionshinderspolitik, Politik för sociala tjänster – omsorg om äldre, individ- och familjeomsorg, personer med funktionsnedsättning, Barnrättspolitik samt Alkohol-, narkotika-, dopnings-, tobaks- och spelpolitik. Utgiftsområdet omfattar även anslagen 7:1 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Förvaltning och 7:2 för hälsa, arbetsliv och välfärd: Forskning. Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Politik för sociala tjänster Alkohol-, narkotika-, dopnings-, tobaks- och spel- Totalt för utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 3.2 Härledning av ramnivån 2014–2017. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Vissa anslag minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Tabell 3.3 Ramnivå 2014 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Samhällets stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 9 redovisas i huvudsak på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. Avvikelser från en likformig beskattning utgör en skatteförmån om t.ex. en viss grupp av skattskyldiga omfattas av en skattelätt- nad i förhållande till en likformig beskattning och som en skattesanktion om det rör sig om ett överuttag av skatt. Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika områden som t.ex. konjunktur-, bostads-, miljö-, eller arbetsmarknadspolitik. Dessa skatteutgifter påverkar budgetens saldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av skatteutgifterna har redovisats i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2012/13:98). I det följande redovisas de nettoberäknade skatteutgifterna som är att hänföra till utgiftsområde 9. Förmån av privat hälso- och Totalt för utgiftsområde 9 Ett - innebär att skatteutgiften inte kan beräknas. Enligt 11 kap. 1 § IL ska förmåner som erhålls på grund av tjänst tas upp till beskattning i inkomstslaget tjänst. Bilförmån är en sådan förmån som ska tas upp till beskattning, och extrautrustning i bilen höjer förmånsvärdet. För att få till stånd en ökad användning av alkolås i fordon undantas alkolås från den extrautrustning som höjer förmånsvärdet. Skatteutgiften utgörs av skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. För läkemedel som utlämnas enligt recept eller säljs till sjukhus gäller kvalificerat undantag från mervärdesskatt enligt 3 kap. 23 § och 10 kap. 11 § ML. Det innebär att försäljningen är undantagen från mervärdesskatt men att ingående mervärdesskatt är avdragsgill. (Icke receptbelagda läkemedel beskattas med normalskattesats.) Skattebefrielsen ger upphov till en skatteutgift avseende mervärdesskatt. Förmån av privatfinansierad hälso- och sjukvård Förmån av hälso- och sjukvård ska inte tas upp till beskattning om förmånen avser vård i som inte är offentligfinansierad eller vård utom- lands (11 kap. 18 § IL). Arbetsgivaren har å andra sidan ingen avdragsrätt för kostnaden (16 kap. 22 § IL). Skatteutgiften avser skatt på inkomst av tjänst och särskild löneskatt. Följande mål gäller för Hälsovård, sjukvård och social omsorg: Hälso- och sjukvårdspolitik (avsnitt 4) –Befolkningen ska erbjudas en behovsanpassad, tillgänglig och effektiv vård av god kvalitet (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:SoU1, rskr. 2008/09:127). Folkhälsopolitik (avsnitt 5) –Att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:SoU1, rskr. 2008/09:127). Funktionshinderspolitik (avsnitt 6 och 7) –En samhällsgemenskap med mångfald som grund (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:SoU1, rskr. 2008/09:127). –Att samhället utformas så att människor med funktionsnedsättning i alla åldrar blir fullt delaktiga i samhällslivet (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:SoU1, rskr. 2008/09:127). –Jämlikhet i levnadsvillkor för flickor och pojkar, kvinnor och män med funktionsnedsättning (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:SoU1, rskr. 2012/13:115). Politik för sociala tjänster – omsorg om äldre, individ- och familjeomsorg, personer med funktionsnedsättning (avsnitt 7) kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt samt ha tillgång till god vård och omsorg (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:SoU1, rskr. 2008/09:127). 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 –Att stärka förmågan och möjligheten till social delaktighet för människor i ekonomiskt och socialt utsatta situationer (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:SoU1, rskr. 2008/09:127). –Att stärka skyddet för utsatta barn (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:SoU1, rskr. 2008/09:127). Barnrättspolitik (avsnitt 8) –Barn och unga ska respekteras och ges möjlighet till utveckling och trygghet samt delaktighet och inflytande (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:SoU1, rskr. 2008/09:127). Alkohol-, narkotika-, dopnings-, tobaks- och spelpolitik (avsnitt 9) –Ett samhälle fritt från narkotika och dopning, med minskade medicinska och sociala skador orsakade av alkohol och med ett minskat tobaksbruk (prop. 2010/11:47, bet. 2010/11:SoU8, rskr. 2010/11:203). –Att minska skadeverkningarna av överdrivet spelande (prop. 2002/03:35, bet. 2002/03:SoU7, rskr. 2002/03:145). Forskning under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning (avsnitt 10). Mål för Forskningspolitik redovisas under utgiftsområde 16. Resultatredovisningarna presenteras under respektive avsnitt. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 4 Hälso- och sjukvårdspolitik Hälso- och sjukvårdspolitik omfattar statliga insatser riktade mot hälso- och sjukvården. Om- rådet innefattar tandvårdsstödet, läkemedelsförmånerna, sjukvård i internationella förhållanden, prestationsbunden vårdgaranti, bidrag till folkhälsa och sjukvård, bidrag till hantering av mänskliga vävnader och celler samt bidrag till psykiatri. Vidare omfattar området myndigheterna (), (), och Myndigheten för vårdanalys samt den nya E- hälsomyndigheten, som inrättas . och den nya myndigheten för vård och omsorg, som inrättades , har av praktiska skäl placerats i detta avsnitt. Dessa myndigheters verksamhet rör många olika områden, framför allt inom utgiftsområde 9, och har därför ingen självklar hemvist inom något speciellt verksamhetsområde. Området omfattar även de statligt ägda bolagen . Huvudansvaret för planering, finansiering och drift av hälso- och sjukvården innehas av landstingen och i viss utsträckning kommunerna. Hälso- och sjukvården utgör av landstingens verksamhet mätt som andel av landstingens totala kostnader. I diagram 4.1 redovisas landstingens intäkter fördelade på olika slags intäkter. Landstingsskatten utgjorde av landstingens totala intäkter. Statens bidrag till landstingen utgörs av både generella och specialdestinerade statsbidrag, varav statens bidrag för läkemedelsförmånerna är exempel på ett specialdestinerat statsbidrag. Statens bidrag till landstingen uppgick till av landstingens intäkter, vilket motsvarar ca . I diagram 4.2 redovisas landstingens kostnader för hälso- och sjukvård fördelade på verksamhetsområde. Landstingens kostnader för hälso- och sjukvård uppgick till ca . Drygt hälften av kostnaderna för hälso- och sjukvård kan hänföras till den specialiserade somatiska vården. Motsvarande andel var för primärvården och för den specialiserade psykiatriska vården. Diagram 4.1 Landstingens intäkter 2012, procentuellt fördelade efter intäktsslag Källor: och Kommuner och Landsting. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Diagram 4.2 Landstingens kostnader för hälso- och sjukvård 2012, procentuellt fördelade efter verksamhetsområde Tandvård, verksamhet, Läkemedel (öppenvård), Övrig hälso- och sjukvård, Källor: och Kommuner och Landsting. Anm.: Kostnader för regionalutveckling samt trafik och infrastruktur har exkluderats. Dessa kostnader uppgick till ca . Tabell 4.1 Totala hälso- och sjukvårdsutgifter samt andel av bruttonationalprodukten (BNP), 2007–2011 1 Uppgifterna baseras på preliminära årsberäkningar ur nationalräkenskaperna. Källa: (Hälsoräkenskaperna, tabell 1). uppgick hälso- och sjukvårdsutgifterna till , enligt preliminära beräkningar från . Det innebär, i löpande priser, en ökning med jämfört med . Som andel av BNP uppgick hälso- och sjukvårdsutgifterna preliminärt till 2011. Av de totala hälso- och sjukvårdsutgifterna utgjordes av offentliga utgifter, varav landstingen stod för ca . Landstingens andel av de totala hälso- och sjukvårdsutgifterna uppgick därmed till och landstingens andel av de offentliga hälso- och sjukvårdsutgifterna till 2011. Privata utgifter för hälso- och sjukvård uppgick till ca , varav hushållen stod för den allra största delen, . Övriga utgifter stod privata försäkringsbolag, ideella organisationer och andra bolag för. Av hälso- och sjukvårdsutgifterna utgjordes av botande och rehabiliterande sjukvårdstjänster, vilket motsvarar . Dessa utgifter kan i sin tur delas upp på slutenvård, dagsjukvård, öppenvård och hemsjukvård. Andra utgifter inom hälso- och sjukvården inkluderar långtidsomvårdnadstjänster, som t.ex. hälso- och sjukvård inom äldreomsorg och stödinsatser till personer med funktionsnedsättning samt s.k. tilläggstjänster inom sjukvården, t.ex. laboratorieverksamhet, sjukgymnastik och ambulans- och sjuktransport. I hälso- och sjukvårdsutgifterna ingår också utgifter för medicinska varor till öppenvårdspatienter. uppgick dessa utgifter till varav ca utgjordes av receptförskrivna läkemedel, dvs. i första hand läkemedelsförmånerna och patienters egenavgifter. Folkhälsotjänster och utgifter för prevention inom hälso- och sjukvården uppgick till , vilket är en viss ökning jämfört med . I dessa utgifter ingår bl.a. utgifter för mödrahälsovård, barnhälsovård samt prevention mot smittsamma och icke smittsamma sjukdomar. Tabell 4.2 Totala hälso- och sjukvårdsutgifter efter ändamål, 2011 Botande och rehabiliterande sjukvårdstjänster Medicinska varor som lämnas ut till Receptförskrivna mediciner inkl. egenavgifter Totala löpande hälso- och sjukvårdsutgifter Totala hälso- och sjukvårdsutgifter Källa: (Hälsoräkenskaperna, tabell 1). Anm.: Uppgifterna baseras på preliminära årsberäkningar ur nationalräkenskaperna. Kostnaderna för läkemedelsförmånerna uppgick till ca medan kostnaderna för rekvisitionsläkemedel, dvs. läkemedel som i första hand används inom slutenvården, uppgick till ca . De totala offentliga kostnaderna uppgick därmed till ca 2012, vilket innebär en minskning med jämfört med . Kostnaderna för läkemedelsförmånerna sjönk med medan kostnaderna för läkemedel på rekvisition minskade med två och en halv procent. Slutenvårdskostnaderna är dock svåra att jämföra , eftersom flera landsting har gått över till att redovisa nettopriser jämfört med samt att vissa kostnader saknas på grund av brister i inrapporteringen. Kostnaderna för läkemedel och förbrukningsartiklar m.m. på recept inom förmånerna och patienternas egenavgifter uppgick till ca , varav patienterna stod för ca 5,3 miljarder vilket motsvarar en egenavgiftsandel på . De totala läkemedelskostnaderna, dvs. de offentliga kostnaderna samt patienternas egenavgifter och kostnader för kronor, vilket innebar en Diagram 4.3 Utveckling av kostnaderna för läkemedelsförmånerna 2003–2012 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 Reala kostnader enligt konsumentprisindex priser Källor: och . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 4.3 Kostnader för läkemedel i relation till de totala kostnaderna för hälso- och sjukvård samt patienternas egenavgiftsandel, 2008–2012 (inkl. moms) 11,4%6 1Som andel av förmån och egenavgift. 2Avser humanläkemedel på rekvisition inom sluten- och öppenvård. 3För att göra kostnaderna för slutenvård jämförbara ska ca 400miljoner kronor adderas. 4Slutenvårdskostnaderna är svåra att jämföra eftersom flera landsting har gått över till att redovisa nettopriser jämfört med samt att vissa kostnader saknas på grund av brister i inrapporteringen. 5Avser receptfria humanläkemedel som säljs över disk på apotek samt i detaljhandel. 7Uppgift om totala hälso- och sjukvårdskostnader enligt nationalräkenskaperna saknas. Källor: , och (Nationalräkenskaperna). 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 4.4 Utgiftsutveckling inom hälso- och sjukvårdsområdet 1:1 Myndigheten för vårdanalys 1:5 Bidrag för läkemedelsförmånerna 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård 1:7 Sjukvård i internationella förhållanden 1:8 Bidrag till psykiatri 1:10 Bidrag för mänskliga vävnader och celler 8:2 Inspektionen för vård och omsorg Summa Hälso- och sjukvårdspolitik 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Målet för hälso- och sjukvårdsområdet inom utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg är att befolkningen ska erbjudas en behovsanpassad, tillgänglig och effektiv vård av god kvalitet (se avsnitt 3.4). Regeringens målsättning för de statliga insatserna inom området är att hälso- och sjukvården ska ge patienten ett mervärde i form av ökad hälsa. Den ska bedrivas på ett så effektivt sätt och med ett så gott utfall för patienterna att den får ett högt förtroende bland allmänheten. Hälso- och sjukvården ska också vara hälsofrämjande genom att arbeta för att förebygga ohälsa. Arbetet inom hälso- och sjukvårdsområdet ska särskilt inriktas på att: –säkerställa att patienterna ges möjlighet till delaktighet och självbestämmande –säkerställa att hälso- och sjukvården är kunskapsbaserad –säkerställa en god tillgänglighet och valfrihet bland en mångfald av vårdgivare –skapa förutsättningar för att hälso- och sjukvårdens resultat följs upp på ett öppet och jämförbart sätt –tillvarata kunskap och erfarenheter för att systematiskt förbättra hälso- och sjukvården. Dessa områden påverkas av varandra och hänger tätt samman, vilket illustreras i figur 4.1. Figur 4.1 Aktuella utvecklingsområden i hälso- och sjukvården Patientens valfrihet och delaktighet Även tandvården omfattas av de ovan beskrivna målsättningarna. För det statliga tandvårdsstödet finns särskilda mål. –stimulera den vuxna befolkningen till regelbundna tandvårdsbesök i förebyggande syfte –möjliggöra att patienterna med de största tandvårdsbehoven får en kostnadseffektiv vård efter vars och ens behov och till en rimlig kostnad. Syftet med den följande redovisningen är att presentera ett informativt beslutsunderlag för , där det framgår hur de statliga insatserna bidrar till utvecklingen på hälso- och sjukvårdsområdet och till uppfyllelsen av de mål och målsättningar som beskrivits ovan. 4.4Resultatredovisning – valfrihet och delaktighet för patienten Att vården ska utgå från den enskildes behov och önskemål har länge varit ett prioriterat område för regeringen. För att medborgaren ska ha en stark ställning i sjukvårdssystemet är det avgörande att ha kunskap om vad sjukvården kan erbjuda och om sin egen hälsa. Alla har rätt att bli respektfullt bemötta och få information som gör att de kan vara delaktiga i sin egen vård och behandling. Delaktighet innebär också möjligheten att, utifrån egna villkor, kunna välja den vård som passar den enskilde bäst. En majoritet av befolkningen, , anser att det är viktigt att få välja mellan olika utförare i vården. Studier visar dessutom att patienter som gör aktiva val generellt sett är mer nöjda med vården. Att göra ett aktivt val förutsätter emellertid tillgång till god och relevant information om bl.a. möjligheten att välja samt att det finns ett varierat utbud av utförare att välja mellan. Regeringen har vidtagit åtgärder för att utveckla vårdvalsinformation om primärvård och specialiserad hälso- och sjukvård till medborgare och patienter. Regeringens reformer och initiativ på området har lett till goda resultat. Den enskildes möjlighet att välja vård, såväl nationellt som inom EU, har förbättrats. Antalet vårdcentraler i landet har ökat och flera landsting har infört eller börjat utveckla vårdval inom den specialiserade hälso- och sjukvården. Därutöver har regeringen bl.a. initierat ett arbete med att utveckla en nationell tjänst som ska ge medborgarna möjlighet att digitalt lagra sin egen hälso- och vårdinformation, HälsaFörMig (se avsnitt 4.4.4). 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 4.4.1Patienter kan välja vårdgivare i ökad utsträckning har patienternas valfrihet i hälso- och sjukvården stärkts. Det beror bl.a. på att landstingen har en skyldighet att erbjuda vårdvalssystem inom primärvården. Vårdvalssystemen innebär en ökad valfrihet eftersom patienterna får möjlighet att utifrån egna behov och önskemål välja vårdgivare. Valfrihet driver även på utvecklingen inom hälso- och sjukvården genom att fler och nya utförare konkurrerar utifrån tillgänglighet och kvalitet. Större valfrihet för primärvårdens patienter är alla landsting skyldiga att införa vårdvalssystem i primärvården, med den bärande principen att patienten fritt kan välja vårdgivare. Samtliga landsting har också vårdvalssystem i primärvården. Det finns dock regionala variationer, både när det gäller antalet nyetableringar av vårdcentraler och hur landstingen valt att utforma vårdvalssystemen. En central målsättning med vårdvalsreformen har varit att stärka patientens ställning och att öka effektiviteten och kvaliteten i primärvården. Regeringen bedömer att utvecklingen inom primärvården i stort sett infriat målsättningarna med reformen. Framför allt tillgängligheten har förbättrats kraftigt genom etableringar av fler vårdcentraler och genom generösare öppettider. Sedan vårdvalets införande har antalet vårdcentraler ökat med 190 stycken, en ökning . Enligt en rapport från om val av vårdcentral (2012) kan vårdvalsreformen ses som en relativt lyckad reform, med goda förutsättningar att bidra till en fortsatt kvalitetskonkurrens och mångfald i primärvården. Grundläggande förutsättningar för att ett vårdvalssystem ska leda till konkurrens är, enligt , att invånarna måste känna till att de har möjlighet att välja vårdcentral, de måste ha minst två alternativ att välja mellan och de måste ha tillräcklig information om alternativen. Enligt är dessa förutsättningar uppfyllda i stora delar av landet. I genomsnitt känner till möjligheten att välja vårdcentral. De flesta har dessutom minst två vårdcentraler inom nära avstånd. Rapporten visar också att tre av fyra tillfrågade 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 personer anser sig ha gjort ett aktivt val av vårdcentral. Kännedomen om reformen är följaktligen hög och en stor majoritet har använt sig av möjligheten att välja vårdcentral. Diagram 4.4 Antal privat och offentligt drivna vårdcentraler, 2005–2012 Källa: Kommuner och Landsting (Statistik om hälso- och sjukvård samt regional utveckling). Anm.: Offentligt driven avser sjukvårdshuvudmännens egen produktion medan privat driven avser annan vårdgivare än egen förvaltning och landstings/regionägt bolag. Antalet besök i primärvården har ökat för samtliga grupper Av Myndigheten för vårdanalys rapport har vårdvalet gynnat? (2013) framgår det att antalet besök i primärvården har ökat relativt kraftigt för samtliga grupper efter införandet av vårdval. Detta gäller såväl patienter med stort vårdbehov som befolkningen i allmänhet. Myndigheten för vårdanalys konstaterar att alla grupper gynnats av vårdvalet och att förbättringen av tillgängligheten för befolkningen i allmänhet inte har skett på bekostnad av att andra grupper fått det sämre. Myndigheten visar också att reformen har ett mycket starkt stöd hos både personer med stora vårdbehov och befolkningen i stort. En klar majoritet, , av alla patienter ansåg att möjligheten att själv byta vårdgivare är goda. var negativt inställda till denna förändring. Myndighetens studie visar även att patienter med kroniska sjukdomar tenderar att vara mer positiva till primärvårdens utveckling än befolkningen i allmänhet, bl.a. avseende tillgänglighet och att deras medicinska behov tillgodoses. Utveckling av valfrihetssystem inom den specialiserade vården