prop · H00380 · 2013-03-15 00:00:00 — 12.3EU:s grannskapspolitik Östliga partnerskapet och Partnerskapet för demokrati och delat väl- stånd i södra Den europeiska grannskapspolitiken (ENP) omfattar 16 länder i södra och . har fokus legat på att genomföra den nya ansats inom ENP som föreslogs i kommissionens och utrikestjänsten EEAS meddelande Ny respons på ett grannskap i förändring . Den nya ansatsen fastslogs i slutsatser från rådet för utrikesfrågor och bekräftades genom Europeiska rådets slutsatser samma månad. Den föranleddes av förändringarna i grann- skapet, tillkomsten av Östliga partnerskapet och Unionen för , den nya kommissionens tillträde och Lissabonfördragets ikraft- trädande, och genomsyras av EU:s behov av att möta de historiska utma- ningarna i dess sydliga och östeuropeiska grannskap samt krav på större flexibilitet och skräddarsydda åtgärder. En central utgångspunkt är prin- cipen om mer för mer, enligt vilken EU ska erbjuda de partnerländer som gör störst framsteg mot demokrati och i sitt reformarbete starkare stöd och mer omfattande samarbete. presenterade kommissionen och utrikestjänsten EEAS ett meddelande om genomförande av ENP , som också innehöll förslag avseende det fortsatta genomförandet av politiken inom ramen för Östliga partnerskapet respektive Partnerskapet för demokrati och delat välstånd i södra . Meddelandet om ENP 2011 lade också grunden för det fortsatta grann- skapsstödet för perioden 20142020. Detta ska kallas Europeiska grann- skapsinstrumentet (), då instrumentet inte längre kommer att omfatta strategiska partnerskap med EU. Förslaget preciserades genom ett utkast till förordning för . har för- handlingar om förordningstexten förts inom rådet och med Europaparla- mentet. En demokratistödjande stiftelse, European Endowment for Democracy (EED) med säte i har bildats av EU-medlemsstaterna, EEAS, kommissionen och företrädare för . Syftet är att främja och uppmuntra djup och hållbar demokrati i transitionsländer och i samhällen som kämpar för demokratisering genom stöd till demokratiska aktörer. Stödet ska initialt ske i östra och södra grannskapet. Partnerskapet för demokrati och delat välstånd i södra regionen Samarbetet med länderna söder om har fortsatt och intensi- fierats inom ramen för grannskapspolitiken. Nya handlingsplaner har framförhandlats med såväl och , även om diskussio- nerna om de s.k. matriserna fortgår. Associationsråd har hållits med båda dessa länder och EU har även genomfört s.k. Task Forces med såväl , och senast . Kommissionen/EEAS presenterade ett nytt meddelande om den europeiska grannskapspolitiken (ENP). 2012/13:80 och fokuserar främst på implementeringen i partnerländerna. En övergripande översyn av grannskapspolitiken initierades och resulterade, efter förslag från kommissionen/EEAS i förra årets ENP-meddelande, i beslut om en förnyad grannskapspolitik. Översynen kom särskilt att präglas av den dramatiska utvecklingen i det södra grannskapet, som kulminerade . Efter förra årets genomgripande översyn ligger fokus på implementering snarare än nya förslag. Rådet för utrikes frågor antog rådsslut- satser och frågan stod även på dagordningen för . På handelsområdet har rådet för handelsfrågor beslutat om förhand- lingsmandat för kommissionen att ingå djupgående frihandelsavtal (DCFTA:s) med , , och . Ambitionen är att man ska kunna inleda förhandlingar med de individuella länderna . På migrationsområdet har kommissionen påbörjat en migrationsdialog med , och , i enlighet med kommissionens meddelande En dialog om migration, rörlighet och säkerhet med länderna i södra . Målet är att ingå partnerskap för rörlighet . Det ekonomiska biståndet till regionen har varit betydande, och den viktigaste komponenten utgörs av det s.k. SPRING-programmet om totalt för perioden 2012. är det land som erhållit störst andel av dessa medel. har arbetet fortsatt med att fördjupa och utveckla Östliga partnerskapet, som är en regional dimension av ENP omfattande EU:s bilaterala och multilaterala relationer med länderna i . sammans med ENP-meddelandet lade kommissionen och utrikes- tjänsten EEAS, efter omfattande konsultationer med medlemsstater och partnerländer och , även fram ett förslag till en färdplan för genomförandet av Östliga partnerskapet till och med nästa toppmöte inom partnerskapet . en rad mål inom såväl det multilaterala samarbetet som i relationerna med varje enskilt partnerland samt vilka steg som partnerländerna respektive EU väntas ta , liksom vilket stöd som EU kan erbjuda i sammanhanget. Färdplanen antogs som en grund för det kommande arbetet vid partnerskapets utrikesministermöte . var mycket aktivt inför framtagandet av färdplanen och verkade fram- gångsrikt för att målen skulle bli så ambitiösa som möjligt, som kraven gällande exempelvis gemensamma värderingar skulle vara På det bilaterala området har flera framsteg gjorts, som ut- vecklingen i flera av partnerländerna varit en källa till oro avseende den Förhandlingarna om associeringsavtal med , , och har fortsatt med goda avslutade sina förhandlingar om ett associeringsavtal, inklusive ett fördjupat frihandelsområde, med EU . politiska utvecklingen i landet försvårar dock vidare framsteg i samarbetet, inklusive undertecknande och ratificering av av- Konkreta förhandlingar om fördjupade frihandelsområden med Skr. 2012/13:80 , och inleddes och visar också På rörlighetsområdet fattades beslut om att kunde övergå till den andra och sista fasen i sin handlingsplan för viseringsfrihet, medan genomförandet av en motsvarande plan fort- satte i . inleddes en viseringsdialog med , vilken också avses konkretiseras i en handlingsplan. omfattas endast av partnerskapets multilaterala del. Partnerskapets multilaterala samarbete har utvecklats ytter- ligare inom områden som migration och säkerhetspolitik. Arbetet inom Östliga partnerskapets Forum för det civila samhället har också fortsatt och ett fjärde möte i detta format hölls i . Fortsatta framsteg kunde noteras i implementeringen och utvecklingen av Östliga partnerskapet, både bilateralt och multilateralt. Stora utmaningar för demokrati och mänskliga rättigheter i regionen är även fortsatt en källa till oro. förhandlar EU och om ett nytt samarbets- och partnerskapsavtal som ska ersätta det gamla partnerskapsavtalet (PSA) Förhandlingar om det nya avtalet har avancerat och flera avtalskapitel är nu näst intill färdigförhandlade. återstår emellertid i förhandlingarna, då främst vad gäller de viktiga kapitlen om handel, investeringar och energi. Det nya avtalet skulle innebära fördjupade ekonomiska relationer med samt viktig regelharmonisering mellan och . EU eftersträvar därför ett avtal som är juridiskt bindande och täcker flera strategiskt viktiga områden i det bilaterala förhållandet mellan och . togs ännu ett mycket viktigt steg i det bilaterala eko- nomiska förhållandet mellan och . lingar upptogs som fullvärdig medlem i Världshandelsorgani- sationen (WTO). Som i särklass största ekonomiska partner har EU varit en central aktör i förhandlingarna om WTO-an- slutning och medlemskapet välkomnades starkt av både EU och . Även efter anslutning fortsätter EU och att följa landets integrering i och övervakar genomförandet av de åtaganden som medlemskapet medför. De förväntade ekonomiska fördelarna av det ryska medlemskapet är betydande för både och EU. och främst en möjlighet för långsiktigt strategiskt samarbete och förbätt- rade handels- och investeringsmöjligheter i . skapet medför även stora direkta vinster för EU och i form av minskade importtullar samt en ökad förutsägbarhet och större transparens på den ryska marknaden. 2012/13:80 Två toppmöten mellan och genomfördes , det ena i och det andra i . Vid mötet i diskuterades WTO-anslutning, part- nerskapsavtalet samt det långsiktiga målet om viseringsfritt resande mellan och . Dessutom fördes diskussioner om de ekono- miska utmaningarna inom EU, den Euroasiatiska ekonomiska unionen samt utrikespolitiska frågor som , , samt Transnistrien. Vid toppmötet i diskuterades formerna för ett nytt partnerskap och samarbetsavtal, EU:s moderniseringspartnerskap, WTO-medlemskap, samt energifrågor. Därtill fortsatte sam- talen om viseringsfritt resande mellan och . Dessutom diskuterades ordförandeskap i G20 och de ekonomiska ut- maningarna inom EU och i . Det avgjordes också att 2014 ska bli ett officiellt EU-Rysslands-år inom vetenskap, teknologi och inno- vation. I enlighet med Partnerskaps- och samarbetsavtalet genomförde EU och möten på ministernivå om rättsliga och inrikes frågor samt om energi. Parterna genomförde också två konsultationsrundor på hög tjänstemannanivå om mänskliga rättigheter. Situationen avseende demokrati och respekt för rättsstatsprinciper har successivt försämrats i , vilket har föranlett EU att uttrycka allt mer offentlig kritik mot utvecklingen. Parlamentsvalet betraktas av många som ett steg bakåt för EU har fortsatt att ge stöd till reformagenda inom ramen för Östliga partnerskapet. ett färdigförhandlat, men ännu inte undertecknat, associeringsavtal som omfattar ett närmare samarbete inom ett stort antal sektorer. syftar till att fördjupa relationerna och anpassa regelverk till EU:s på grundval av gemensamma värderingar. avtalet utgörs av ett s.k. fördjupat frihandelsområde. Efter en diskussion i rådet för utrikes frågor har EU konsekvent framhållit tre vill- kor för att avtalet skulle kunna undertecknas: fria och rättvisa parla- mentsval, att den selektiva rättsskipningen riktad mot företrädare för oppositionen upphör, samt fortsatta framsteg på reformområdet. fortsatta politiska utvecklingen i landet väntas bli avgörande för möjlig- heterna att underteckna, ratificera och implementera avtalet. ringsområdet har börjat genomföra en handlingsplan som, när alla ingående åtgärder bedöms vara genomförda, ska leda till viserings- frihet för ukrainska medborgare till Schengenområdet. är även fullvärdig medlem av Energi- gemenskapen (European Energy Community). ukrainska energisektorn fortskrider dock i långsam takt. lanserades ett svenskt EU-initiativ för stärkt samarbete kring finansiering av större investeringar på energieffektiviserings- och miljöområdet i (E5P), med inledande fokus på fjärrvärmesektor. har nio insatser godkänts inom ramen för E5P. pågår om hur E5P ska kunna utvidgas och omfatta fler länder i Östliga Skr. 2012/13:80 partnerskapet. Relationerna mellan och inom ramen för det Östliga part- nerskapet har fortsatt att utvecklas positivt. Betydande fram- steg har nåtts i förhandlingarna om ett associeringsavtal mellan och . Avtalet omfattar ett närmare samarbete inom ett stort antal sektorer, i syfte att fördjupa relationerna och anpassa regel- verk till EU:s på grundval av gemensamma värderingar. Avtalet kommer även att etablera ett fördjupat frihandelsområde mellan och genom ett avtal som är en integrerad del av associerings- avtalet. På viseringsområdet pågår arbetet med att genomföra den hand- lingsplan som, när alla ingående åtgärder bedöms vara genomförda, ska leda till viseringsfrihet för moldaviska medborgare till Schengenområdet. Handlingsplanen är uppdelad i två faser och beslutade EU, efter att man bedömt att genomförandet av fas ett varit tillfredsställande, att påbörja utvärderingen av implementeringen av åtagandena enligt handlingsplanens andra fas. EU påminde om de utmaningar måste ta itu med för att komma framåt i processen. Den moldaviska regeringen har, med stöd från bl.a. EU och , verkat för en dialog med de facto-myndigheterna i utbrytar- regionen , inte minst genom förtroendeskapande åtgärder. De formella förhandlingarna, där EU deltar som observatör, har fortsatt . beslöt EU att formellt upphäva de reserestriktioner som redan tidigare varit suspenderade, och som riktats mot delar av det tidigare transnistriska ledarskapet som ansetts förhindra framsteg mot en politisk lösning av konflikten. Avsikten var att uppmuntra det nya för- hållningssätt till konfliktlösning och samarbete med övriga som det nya ledarskapet i Transnistrien uppvisat. När det gäller de delar av sanktionerna som riktats mot personer med ansvar för en kampanj mot skolor i Transnistrien som använder latinskt alfabet beslutade EU, för att säkerställa att de framsteg som åstadkommits också är hållbara , att avlista de personer som varit föremål för åtgärderna men sam- tidigt formellt förlänga själva sanktionsbeslutet till . Även EU:s gränsövervakningsinsats (EUBAM), som verkar på gränsen mellan och , har fortsatt sitt arbete . EU har fortsatt att i starka ordalag kritisera de fundamentala bristerna i respekten för demokratiska spelregler och mänskliga rättig- heter samt krävt att samtliga politiska fångar ska friges och rehabiliteras. Vid ett extrainsatt möte med EU:s Kommitté för utrikes- och säker- hetspolitik (Kusp) diskuterades utvisningen av ambassadör och övrig diplomatisk personal från . Av det uttalande som den höge representantens presstalesperson gjorde efter mötet förmedlades att det fanns en massiv uppslutning bakom och att det var tydligt att 2012/13:80 medlemsstaterna såg detta som en fråga som angick hela EU. upprepade EU sin kritik mot, och sina krav på, i form av rådsslutsatser, beklagade att inte heller parlamentsvalet genomförts på ett sätt som var i linje med internationell standard och uppmanade att respektera utländska diplomatiska beskickningar. EU:s sanktioner mot omfattar viseringsförbud och frys- ningar av tillgångar för en rad personer och företag samt förbud mot handel med vapen och materiel för intern repression. Utöver tidigare listningsgrunder beslöt rådet att sanktionerna mot Vitryss- land även skulle kunna omfatta personer och företag som bär ansvar för alvarliga övergrepp mot mänskliga rättigheter eller för repressionen av det civila samhället och den demokratiska oppositionen, samt personer eller företag som gynnas av eller stöder Lukasjenkas regim. fattades beslut om att ett antal sådana personer skulle omfattas av de restriktiva åtgärderna, och lades ytterligare namn och företag till. Sanktionerna förlängdes med , mot bakgrund av att inga framsteg konstaterats. På grund av bristen på demokrati och respekt för mänskliga rättigheter saknar ett uppdaterat kontraktuellt ramverk för samarbete med EU, men landet tillhör de sex länder som omfattas av det Östliga partnerskapet och deltar aktivt i samarbetets multilaterala del. EU har fortsatt en uttalad beredskap att uppgradera den bilaterala relationen till , förutsatt att landet uppfyller kraven om att släppa och rehabilitera alla politiska fångar samt gör framsteg inom demokrati, mänskliga rättigheter och när det gäller ökad rättssäkerhet. EU har även erbjudit förhandlingar om ett viserings- förenklings- och återtagandeavtal för att förenkla resande för vanliga vitryska medborgare. Reformsamarbetet med , och intensifie- rades ytterligare inom ramen för Östliga partnerskapet. om demokrati, mediefrihet och respekt för mänskliga rättigheter i regionen ägnades fortsatt betydande uppmärksamhet, särskilt med tanke på parlamentsval i och och presidentval i alla tre länder . Förhandlingar med de tre länderna om associeringsavtal med EU har och har gjort stora framsteg medan förhand- lingarna med varit mer komplicerade. Förhandlingarna mellan och om ett s.k. fördjupat fri- handelsområde, som en integrerad del av associeringsavtalet, gjorde inleddes förhandlingar om ett fördjupat frihandels- område även mellan och . För kan ett för- djupat frihandelsområde med EU bli aktuellt först efter att landet gått med i WTO. Efter tillfredsställande implementering av viseringsförenklings- och återtagandeavtalet inleddes en viseringsdialog mellan och , vilken avses konkretiseras i en handlingsplan för visumliberalisering. Förhandlingar om viseringsförenklings- och återtagandeavtal med Genomförandet av mobilitets- Skr. 2012/13:80 partnerskapet mellan och har fortsatt och ett liknande part- nerskap inleddes mellan och . EU:s civila observatörsinsats EUMM , som upprättades efter den väpnade konflikten mellan och , fortsatte att övervaka eldupphöravtalets genomförande. Insatsens mandat förlängdes med till . De internationella samtalen i som inleddes som en del av eldupphöravtalet 2008 fortsatte . har EU genomfört så kallade samarbetsråd, möten på utrikes- ministernivå, dels bilateralt med , , , samt , dels gemensamt med alla de fem centralasiatiska republikerna. Efter ministerkonferensen mellan EU och de centralasia- tiska länderna besökte dessutom den höga representanten samtliga länder och träffade respektive president och utrikesminister samt företrädare för det civila samhället. Dialogerna om mänskliga rättigheter har fortsatt med och . var premiärminister på besök i för diskussioner bl.a. med kommissionens ordförande. Arbetet med att genomföra för har fortsatt på områdena mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstat, utbildning, ekonomi, handel och investeringar, energi och transport, miljö och vatten samt gemensamma hot och utmaningar. Mot bakgrund av utvecklingen i har EU kommit överens med de centralasiatiska länderna om att upprätta en så kallad säkerhetsdialog, med ett första möte . Denna ska behandla gemensamma säkerhetsutmaningar som organiserad brottslighet och terrorism. EU har även beslutat att ytterligare stärka sitt arbete för att bidra till en långsiktigt hållbar utveckling i regionen på energi-, miljö- och vatten- området. Dessutom har kommissionen fortsatt sitt stöd för förhand- lingarna mellan och rörande en transkaspisk rörledning. har utsetts till EU:s nya särskilda representant för Central- asien. EU:s diplomatiska närvaro i fortsätter att stärkas. har en EU-delegation etablerats i och planerna avseende en EU-delegation i fortskrider. Europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet (ENPI) lanserades och syftar till att främja samarbete och integration mellan EU och dess partnerländer i och , särskilt genom att stärka genomförandet av de handlingsplaner som upp- rättats som en del av den europeiska grannskapspolitiken ENP. Kommissionens och utrikestjänsten EEAS meddelande om ENP 2011 lade grunden för det fortsatta grannskapsstödet för perioden till 2020 som kommer att benämnas . Förslaget preciserades genom ett 2012/13:80 utkast till förordning . har förhandlingar om förordningstexten förts inom rådet och med . En viktig aspekt i förhandlingarna har varit att principen om mer för mer ska få tydligare genomslag i praktiken, bl.a. avseende hur resurser fördelas. I syfte att översätta mer för mer i konkreta åtgärder lanserade kommissionen Eastern Partnership Integration and Cooperation (EaPIC) programmet som en del av den förnyade EU-poli- tiken i regionen. Huvudsyftet med det nya programmet är att ge ökat stöd till institutionella och sektoriella reformer i partnerländerna för att på- skynda den politiska associeringen och ekonomiska integrationen med EU. Inom Energieffektiviserings- och miljöinitiativet för (E5P) fattades tidigare beslut om finansiering av en första omgång insatser i . En studie har utrett förutsättningarna för övriga länder inom EU:s Östliga partnerskap att omfattas av E5P. Den israelisk-palestinska fredsprocessen är en prioriterad fråga för EU. Rådsslutsatserna som antogs av rådet för utrikes frågor (FAC) ligger fortsatt till grund för EU:s Mellanösternpolitik. De jordanska ansträngningarna resulterade inte i åter- upptagna förhandlingar mellan israeler och palestinier. Inga direkta för- handlingar mellan parterna har ägt rum . som freds- processen har stått stilla, har situationen på marken förvärrats kontinuer- ligt. antog rådet för utrikes frågor rådsslutsatser som upp- manade parterna att inleda förhandlingar och uttryckte djup oro över att utvecklingen på marken riskerade att omöjliggöra en tvåstatslösning. Bl.a. lyftes den fortsatta israeliska bosättnings- expansionen och den försämrade situationen för palestinierna i det så kallade område C på fram som särskilt oroande. Under åter- stoden av 2012 arbetade EU för att på olika sätt implementera slutsat- serna. utbröt en väpnad konflikt i mellan och Hamas och andra militära palestinska organisationer i . I rådsslutsatser fastslog EU att allt våld måste upphöra. EU fördömde även den omfattande raketbeskjutningen från mot . Enligt EU hade rätt att försvara sin befolkning; när man gjorde det måste man agera på ett proportionerligt sätt och försäkra att civila skyddades. EU betonade att alla parter måste följa internationell humanitär rätt. När en vapenvila hade förhandlats fram , med hjälp av egyptisk medling, hade över 160 palestinier och fem israeler dödats under åtta dagars strider. Överenskommelsen om vapen- vila inkluderade en lättnad av blockaden av . EU har verkat för att förbättra tillträdet till för humanitär hjälp, personer och handelsvaror. antogs en resolution i som Skr. 2012/13:80 gav ställning som observatörsstat i FN. En majoritet av EU:s medlemsstater röstade för resolutionen. EU är den största givaren till den palestinska myndigheten och ger fortsatt omfattande stöd till palestinskt statsbyggande under premiär- minister ledning. bidrog fortsatt med perso- nal till EU:s polisinsats i de palestinska områdena, EUPOL COPPS, som har gjort betydande insatser för att stärka den palestinska säkerhets- och rättssektorn. EU avser fortsätta stödja parterna och den så kallade Kvartettens (FN, EU, , ) ansträngningar för återupptagna resultatinriktade fredsförhandlingar. EU har beredskap för att bidra till genomförandet av en framtida överenskommelse. har EU intensifierat sitt samarbete med . En ny handlingsplan, som ger ett privilegierat partnerskap med EU, endosserades i samband med . är också ett av de länder med vilka EU står redo att inleda diskussioner om djupgående frihandelsavtal (DCFTAs) samt förhandla om s.k. partnerskap för rörlighet, förhoppningsvis . är det land i regionen som erhållit störst andel ekonomiskt stöd av EU, inte minst genom det s.k. SPRING-initiativet som lanserades av EU inom ramen för Partnerskapet för demokrati och delat välstånd i södra . Efter beslut i författningsdom- stolen upplöstes parlamentets underhus . Samma månad vann Frihets- och rättvisepartiets kandidat, , presidentvalet. När en ny konstitution antagits i en folkomröstning ska nya parla- mentsval hållas. EU har uttryckt stöd för transition till demokrati och betonat att den framtida konstitutionen garanterar grundläggande maktdelningsprinciper respektive individuella fri- och rättigheter. genomfördes ett stort möte mellan och (Task Force), under den höga representanten och den egyptiska utrikesministerns ledning och med deltagande av representanter för näringslivet och resebranschen, i syfte att stödja övergångsprocess. I samband med mötet utfästes ytterligare bistånd och lån från EU:s sida. beslutade EU att revi- dera de restriktiva åtgärderna riktade mot Mubarakregimens företrädare i syfte att under vissa förutsättningar underlätta att från utlandet till återföra tillgångar som frysts i samband med Mubarakregimens fall. I genomfördes val till en Nationalkongress . löstes det Nationella övergångsrådet, som styrt landets sedan Gaddafi- regimens fall, och makten överlämnades till det nyvalda parlamentet. godkändes en ny regering av parlamentet. övergångsprocessen består i att utarbeta en konstitution som ska före- läggas en folkomröstning, varefter allmänna val planeras. EU har uttryckt stöd för den libyska transitionsprocessen och särskilt påtalat vikten av att en ny konstitution antas som respekterar grundläggande demokratiska värderingar och respekt för individuella fri- Efter motsvarande beslut av har EU beslutat om omfattande lättnader i de sanktioner som riktades EU har ökat stödet till , inklusive inleddes oroligheterna i då demonstranter som för- sökte uttrycka sitt missnöje mot den syriska regimen brutalt slogs ned. har konflikten utvecklats till ett regelrätt inbördeskrig som orsakat närmare 60 000 dödsoffer, ca 2 miljoner internflyktingar och att över 600 000 syrier har tvingats lämna landet. EU har återkommande, i