prop · H1031d16 · 2013-09-18 00:00:00 — Regeringen föreslår att 2 anvisas under anslaget 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare . , 2016 och 2017 beräknas utgifterna på anslaget till 2 , 3 respektive 2 . Tabell 3.21 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 3.6.41:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare Tabell 3.22 Anslagsutveckling 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för etableringsersättning enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2015 och 2016. Skälen för regeringens förslag: Verksamheten med etableringslotsar omfattar fleråriga åtaganden för etableringslotsarna och medför utgifter för kommande budgetår. Regeringen bör därför bemyndigas att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2015 och 2016. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Utfallet på detta anslag påverkas framför allt av antalet som omfattas av etableringsuppdraget, vilket i sin tur påverkas av antalet kommunmottagna. Utfallet beräknas bli lägre än anslaget som anvisades i budgetpropositionen . Skälet till detta är ett lägre inflöde av nyanlända till Arbetsförmedlingen vilket i sin tur beror på att antalet kommunmottagna blivit lägre än vad som beräknades i budgetpropositionen . De lägre utgifterna beror också på att andelen personer som deltagit i arbetsmarknadspolitiska program och insatser beräknas bli lägre än vad som bedömdes i budgetpropositionen . förväntas antalet personer som omfattas av etableringsuppdraget att öka, även andelen personer som deltar i program förväntas öka. Förändringen som innebär att etableringsplanen startas först efter kommunmottagandet beräknas medföra att utgifter på anslaget flyttas fram. Den sammantagna anslagseffekten av förslaget beräknas bli att utgifterna minskar med 2014, minskar med 2015, minskar med 2016 och ökar med 11 miljoner 2017. Effekten 2016 och 2017 påverkas av kostnader respektive 2015 som skjutits upp till 2016 och 2017. Ändringen av etableringslagen som innebär att etableringsplanen kan förlängas i vissa fall för föräldrar som varit frånvarande på deltid beräknas öka utgifterna med . Ändringarna av bestämmelsen om uppehållstillstånd på grund av särskilt ömmande omständigheter för barn m.m. i utlänningslagen innebär att utgifterna beräknas öka med 2014, 2015, 2016 och 2017. Högst 2014, 2015 och 2016 och 2017 av anslaget bör kunna användas till särskilt anpassade utbildningar på folkhögskolor som anordnas för nyanlända som omfattas av etableringsuppdraget. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare . , 2016 och 2017 beräknas utgifterna på anslaget till 2 , 2 respektive 2 . Tabell 3.23 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Tabell 3.24 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare -1 120 000 -1 800 000 Erhållet/föreslaget bemyndigande 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 3.25 Anslagsutveckling 1:5 Hemutrustningslån 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 3.26 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:5 Hemutrustningslån Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Anslaget får användas för lån för inköp av hemutrustning för nyanlända invandrare. Hemutrustningslånen beviljas med stöd av förordningen (1990:1361) om lån till hemutrustning för flyktingar och vissa andra utlänningar. Omfattningen av låneverksamheten bestäms främst av antalet kommunmottagna nyanlända och i vilken utsträckning de väljer att ta lån. Utfallet beräknas bli lägre än anslaget som anvisades i budgetpropositionen . Det beror på att antalet kommunmottagna nu beräknas bli lägre än vad som prognostiserades i samband med budgetpropositionen . De lägre utgifterna beror även på att andelen som tagit lån minskat. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:5 Hemutrustningslån . , 2016 och 2017 beräknas utgifterna på anslaget till , respektive . 3.6.61:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare Tabell 3.27 Anslagsutveckling 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för bidrag till projekt som beviljas medel inom ramen för Europeiska fonden för integration av tredjelandsmedborgare inom EU:s ramprogram för solidaritet och hantering av migrationsströmmar (Integrationsfonden). 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:4 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015. Skälen för regeringens förslag: Verksamheten inom omfattar fleråriga projekt som medför utgifter kommande budgetår. Regeringen bör därför bemyndigas att ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015. Projekten ska syfta till att förbättra systemen för mottagning och integration av tredjelandsmedborgare i . Rådet för Europeiska socialfonden i (Svenska ) är ansvarig myndighet för fonden. Anslagsbehovet motsvarar vad som faktiskt beräknas betalas ut under Inbetalningar från Europeiska kommissionen motsvarar EU:s finansiering av projekten och redovisas under inkomsttitel Övriga bidrag från EU. Utfallet beräknas bli lägre än anslaget som anvisades i budgetpropositionen . Det beror främst på att utbetalningstakten justerats ner vilket innebär att planerade utbetalningar förskjutits framåt. Programperioden pågår , efter 2015 kommer projektutbetalningarna vara avslutade. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare . beräknas utgifterna på anslaget till . Tabell 3.28 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Tabell 3.29 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare Erhållet/föreslaget bemyndigande 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Området omfattar åtgärder för att förebygga diskriminering på grund av kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning eller ålder. I området ingår myndigheterna () och . Vidare ingår insatser mot diskriminering, främlingsfientlighet, homofobi och liknande former av intolerans. Utöver insatser mot diskriminering redovisas generella insatser som rör kön, etnisk tillhörighet eller funktionshinder även under avsnitten Integration och Jämställdhet inom detta utgiftsområde samt under avsnittet Funktionshinderspolitik i utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. beräknas utgifterna inom området öka med jämfört med anvisade medel i statens budget . –2016 tillförs anslag 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism . Vidare avslutas satsningen som påbörjades om kunskapshöjande insatser för barn och ungdomar, vilket innebär att utgifterna minskar med . Tabell 4.1 Utgiftsutveckling inom område Diskriminering 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Målet för regeringens politik mot diskriminering är (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:115): -Ett samhälle fritt från diskriminering. Regeringens politik mot diskriminering är inriktad på att: -minska diskrimineringen och främja lika rättigheter i samhället oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning eller ålder, -det ska finnas god kunskap om förekomst och omfattning av diskriminering i samhället och att det ska finnas kunskaper om mekanismer bakom diskriminering, -arbetsgivare ska ha kunskap om diskrimineringslagstiftningen och ska arbeta för att förebygga diskriminering, och -skapa förutsättningar för arbetet mot främlingsfientlighet och liknande former av intolerans. Att skyddas mot diskriminering är en mänsklig rättighet. Förbud mot diskriminering finns inskrivet i ett stort antal konventioner om mänskliga rättigheter. Regeringen har stärkt skyddet mot diskriminering. I detta avsnitt redovisas resultaten inom diskrimineringsområdet utifrån de fyra ovanstående inriktningar som regeringens arbete mot diskriminering utgår från. I de olika inriktningarna redovisas även resultatet av () arbete samt andra myndigheters insatser. 4.4.1Indikatorer och andra bedömningsgrunder För avsnittet saknas indikatorer. Redovisningen och bedömningen grundas på DO:s och andra berörda myndigheters årsredovisning, forskningsrapporter, återrapporteringar, uppdrag samt övriga redovisningar. Minska diskrimineringen och främja lika rättigheter och möjligheter En effektiv och heltäckande lagstiftning är en nödvändig förutsättning för att vi i ska kunna uppnå målet om ett samhälle fritt från diskriminering. Regeringen har genom diskrimineringslagen (2008:567), som omfattar fler diskrimineringsgrunder och fler samhällsområden än tidigare lagar mot diskriminering, och inrättandet av DO skapat förutsättningar för att diskrimineringen i samhället ska bekämpas mer effektivt. Det pågår ett fortsatt arbete för att dels säkerställa samma skydd oavsett diskrimineringsgrund, dels säkerställa att lagstiftningen är så effektiv och heltäckande som möjligt. förstärktes skyddet mot åldersdiskriminering genom ändring i diskrimineringslagen. Lagändringen innebär att skyddet mot diskriminering på grund av ålder omfattar fler samhällsområden. har i ett tillkännagivande (bet. 2011/12:AU11 och rskr. 2011/12:267) hemställt att regeringen skyndsamt ska återkomma till med ett lagförslag om förbud mot diskriminering på grund av bristande tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. Enligt mening måste det säkerställas att reformen både står i samklang med god hushållning i offentlig sektor och beaktar förutsättningarna för näringslivets utveckling. Frågan bereds inom . har även gjort ett tillkännagivande (bet. 2012/13:AU10 och rskr. 2012/13:260) till regeringen om att ändra reglerna för lönekartläggning och handlingsplaner för jämställda löner. utsåg regeringen en särskild utredare för uppdraget att undersöka hur krav på aktiva åtgärder ska utformas och göras tydliga för att bli ett effektivare medel i arbetet med att förebygga diskriminering och uppnå lika rättigheter och möjligheter (dir. 2012:80 och dir. 2013:36). Utredarens arbete ska redovisas . DO:s tillsyn av diskrimineringslagen (2008:567) DO:s tillsynsverksamhet är central i arbetet med att motverka och minska diskrimineringen i samhället. DO har fortsatt att satsa resurser på att systematiskt kvalitetssäkra handläggningen av anmälningar i syfte att minska ärendebalanserna och förkorta handläggningstiderna. Detta har resulterat i att den utgående balansen minskat jämfört med och jämfört med . kom det in 1 559 anmälningar, vilket är en minskning jämfört med . Minskningen av antalet anmälningar avser samtliga diskrimineringsgrunder, med undantag för missgynnande i samband med föräldraledighet. Av anmälarna var kvinnor och män. I övriga anmälningar har uppgift om kön inte framkommit. Det har endast skett små förändringar vad avser den procentuella fördelningen mellan könen . Det är svårt att säkerställa orsaken till att anmälningarna minskat. En orsak kan, enligt DO, vara att myndigheten på sin webbplats och i sin muntliga och skriftliga rådgivning i allt högre utsträckning har informerat om myndighetens uppdrag och om regelverkets tillämpning samt att kunskapen har ökat om att fackligt anslutna i första hand ska vända sig till sitt fackförbund. Av de inkomna anmälningarna var etnisk tillhörighet, liksom tidigare, generellt sett den vanligaste diskrimineringsgrunden inom samtliga samhällsområden. Därefter kommer funktionshinder. Inom samhällsområdet arbetsliv är även kön en mycket vanlig diskrimineringsgrund. Totalt väckte DO talan i 17 ärenden , varav nio i Arbetsdomstolen (AD) och åtta i allmän domstol. Detta är en markant ökning jämfört med då DO väckte talan i åtta ärenden, men på samma nivå som 2010 då talan väcktes i 19 ärenden. hade DO 14 pågående processer i domstol, jämfört med 21 och 43 . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tre domar har meddelats , två i allmän domstol och en av AD. Domarna från allmän domstol har överklagats och domen från AD var en tredskodom som återvunnits. DO har träffat 27 förlikningar 2012, varav fem på arbetslivsområdet, två på utbildningsområdet och 20 inom övriga samhällsområden. träffades ett femtiotal förlikningar och cirka 40. Andra insatser för att minska diskrimineringen och främja lika rättigheter och möjligheter För att främja och utveckla det lokala arbetet och skapa förutsättningar för kontinuitet i arbetet mot diskriminering föreslog regeringen att permanenta och höja stödet till verksamheter som arbetar med att bekämpa diskriminering. Med stöd av förordningen (2002:989) om statligt stöd för verksamhet som förebygger och motverkar diskriminering, fördelade till 16 lokala verksamheter mot diskriminering (s.k. antidiskrimineringsbyråer) . DO har samverkat med antidiskrimineringsbyråer i olika sammanhang och har åtta individanmälningar kommit in till myndigheten via dessa. Ett antal statliga myndigheter har arbetat med antidiskrimineringsstrategier som tar sikte på att motverka diskriminering, både internt och externt i sin verksamhet. Exempelvis har länsstyrelserna utarbetat en handlingsplan för lika rättigheter och möjligheter –2012. Arbetet följs upp i samband med den gemensamma myndighetsdialogen som hålls med samtliga länsstyrelser. har samtliga länsstyrelser fortsatt arbetet med den gemensamma handlingsplanen för lika rättigheter och möjligheter som innehåller en rad åtgärder inom olika områden med fastställda mål och delmål. Samtliga länsstyrelser har deltagit i samordningsarbetet och det gemensamma arbetet med handlingsplanen, vilket resulterat i att en rad insatser genomförts på olika nivåer . Regeringens uppdrag till , om att genomföra en förnyad satsning mot diskriminering och annan kränkande behandling i skolan, förskolan och fritidshemmet, har fortsatt. För uppdraget disponerar myndigheten mellan 2011–2014. Uppdraget ska slutredovisas till () . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 För att få ytterligare kunskap om hur arbetet mot mobbning kan förstärkas utifrån barnens egna perspektiv gav regeringen i uppdrag att inhämta barns och ungas åsikter och erfarenheter av kränkande behandling och trakasserier. Uppdraget ska redovisas . Regeringen anser att det är viktigt att den vård som erbjuds är jämlik och att tillgängligheten ska vara god för alla oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning eller ålder. Regeringen gav därför i uppdrag att, i samverkan med bl.a. DO, ta fram ett utbildningspaket för fortbildning av vårdpersonal om olika aspekter av värdigt och professionellt bemötande och agerande i vården. Uppdraget ska redovisas . Regeringen deltar även i olika insatser som genomförs inom Europeiska unionen (EU) som syftar till att minska diskrimineringen och främja lika rättigheter. deltar bl.a. aktivt i det pågående förhandlingsarbetet av Europeiska kommissionens förslag till nytt EU-direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning, som presenterades 2008. Diskrimineringsgrunderna kön, ras eller etniskt ursprung har i nu gällande EU-lagstiftning ett mer långtgående skydd. Syftet är att säkerställa samma nivå av skydd mot diskriminering oavsett grund. Regeringen har verkat för ett direktiv med en bred ansats mot diskriminering och välkomnar därför kommissionens förslag i stort. deltar även i förhandlingarna inom EU rörande Europeiska kommissionens förslag till nytt finansieringsprogram med syfte att bidra till att individers rättigheter främjas och skyddas i enlighet med fördraget och EU:s stadga för grundläggande rättigheter. Programmet föreslås gälla 2014–2020. Förslaget innebär en sammanslagning av de tre nuvarande programmen Grundläggande rättigheter och medborgarskap, och sektionerna icke-diskriminering och jämställdhet inom Progress. Rådet för rättsliga och inrikes frågor (RIF) godkände förslaget till partiell allmän riktlinje. Vidare överlämnade en rapport till för avskaffande av I rapporten redogörs för vilka åtgärder har vidtagit i enlighet med den internationella konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering. förhördes även av kommittén. God kunskap om diskriminering ska finnas i samhället Att det ska finnas god kunskap om diskrimineringslagen och om förekomsten av diskriminering i samhället är centralt i det förebyggande arbetet mot diskriminering. Såväl aktuell forskning, som DO:s rapportering ger stöd för att diskriminering förekommer inom olika samhällsområden. DO har, i syfte att öka kunskapen om diskriminering i samhället, tagit fram bl.a. rapporterna Forskningsöversikt om rekrytering i arbetslivet och Forskningsöversikt om trakasserier inom utbildning och arbetslivet. I rapporterna redovisas bl.a. forskning om förekomsten av diskriminering vid rekrytering och trakasserier. Enligt DO:s bedömning har myndighetens rapporter och forskningsinventeringar bidragit med ny kunskap. DO:s främjande insatser genom kommunikation, utbildning, samverkan och rådgivning är viktiga för att det ska finnas god kunskap om diskriminering i samhället. Totalt besvarades 4 638 samtal och 1 925 brev av DO . Av samtalen rörde kvinnors situation och handlade om mäns situation. Enligt DO kan skillnaden förklaras med andelen samtal som rör föräldraledighetslagen, där det framför allt är kvinnor som har frågor kring missgynnande i samband med föräldraledighet. I den skriftliga rådgivningen är könsskillnaden marginell, rörde kvinnors situation och mäns. För övriga saknas uppgifter om kön. En stor del av samtalen, , hade juridisk karaktär och handlade främst om skyddet mot diskriminering. Av dessa kom en övervägande majoritet () från personer som upplevt att de blivit diskriminerade eller missgynnade. Antalet besvarade samtal och brev är i stort sett på samma nivå som 2011. DO har fortsatt att utveckla myndighetens medverkans- och utbildningsinsatser för att uppnå största möjliga effekt. Det har b.la. inneburit att myndigheten fokuserat på att själva arrangera utbildningar i större utsträckning och ett långsiktigt arbete med riktlinjer för en prioritering av DO har arrangerat 16 utbildningar, jämfört med 12 , med fokus på diskrimineringslagens bestämmelser om aktiva åtgärder. Totalt har utbildningarna nått 547 personer, varav kvinnor och män. Vidare har DO genomfört en rad samverkansinsatser tillsammans med andra myndigheter, skapat en tydligare struktur för arbetet med det civila samhället och inlett ett långsiktigt samarbete med Mänskliga Rättighetsdagarna. DO har också fortsatt att utveckla det särskilda samarbetet med de lokala verksamheterna mot diskriminering. Förebygga diskriminering i arbetslivet Enligt diskrimineringslagen ska DO utöva tillsyn över att arbetsgivare och utbildningsanordnare följer bestämmelserna om aktiva åtgärder i diskrimineringslagen. Detta är en viktig del i regeringens arbete för att förebygga och förhindra diskriminering. granskade DO i större utsträckning än arbetsgivares och utbildningsanordnares aktiva åtgärder. Syftet var att få huvudmännen att ta ett ökat ansvar för att säkerställa principen om icke-diskriminering till lika rättigheter och möjligheter. inleddes två större temagranskningar. Dessa granskningar knyter an till två av myndighetens prioriterade områden , förebygga trakasserier i skolan och arbetsgivares arbete med lönekartläggningar. Tillsynsbrev skickades till samtliga arbetsgivare med tio eller fler anställda och landets alla förskolor, skolor och högskolor. Totalt upprättades 84 granskningsärenden , 44 inom arbetslivet och 40 inom utbildningsväsendet. Detta är en markant ökning då 22 respektive 29 granskningsärenden upprättades. 27 granskningsärenden avslutades , vilket i stort sett är oförändrat . Regeringen har gett DO i uppdrag att utöka tillsyns- och främjandeinsatserna avseende arbetsgivares arbete med lönekartläggning och universitets och högskolors arbete med aktiva åtgärder. Uppdraget löper –2014 och totalt avsätts för ändamålet. Uppdraget ska redovisas . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Skapa förutsättningar för arbetet mot rasism och liknande former av intolerans Regeringen vidtar en rad åtgärder för att motverka främlingsfientlighet och liknande former av intolerans. Dessa uppfattningar står i strid med principen om alla människors lika värde och utgör ytterst en utmaning mot hela den värdegrund som bär upp en demokrati. Insatser mot rasism och liknande former av intolerans Utredningen om ett effektivare arbete mot främlingsfientlighet och liknande former av intolerans redovisade sitt uppdrag genom betänkandet Främlingsfienden inom oss (SOU 2012:74). Betänkandet har remitterats och bereds nu inom . Inom ramen för den treåriga satsningen (2012–2014) på kunskapshöjande insatser för barn och ungdomar om främlingsfientlighet och liknande former av intolerans har en rad olika insatser initierats genom stöd till ett antal ideella organisationer. Stöden har utbetalats till projekt som bedömts vara särskilt verkningsfulla för att motverka främlingsfientlighet och liknande former av intolerans. erhöll Svenska Kommittén mot antisemitism (SKMA) för en utbildningssatsning om antisemitism och islamofobi riktad till framför allt högstadielärare i . Teskedsorden erhöll för att sprida den s.k. Kungälvsmodellen till fler kommuner. Kungälvsmodellen har utarbetats i och är en särskild metod som används i undervisning i skolan för att motverka främlingsfientlighet och liknande former av intolerans. erhöll för ett pris till minne i syfte att synliggöra kunskapshöjande insatser för barn och ungdomar om främlingsfientlighet och liknande former av intolerans. Vidare uppdrog regeringen, , åt att genomföra kampanj No Hate Speech Movement i . I uppdraget ingår att samordna nationella aktiviteter i inom ramen för kampanjen. Aktiviteterna ska genomföras i syfte att höja kunskapen om främlingsfientlighet, sexism och liknande former av intolerans på internet.