prop · H1031d16 · 2013-09-18 00:00:00 — Bakgrunden till detta är bl.a. situationen i samt ändrad praxis i tillämpningen av reglerna för anhöriginvandring. hade 20 228 personer en pågående etableringsplan, av dessa var kvinnor och män. Målgruppen är relativt ung, tre fjärdedelar är under 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 och mer än en femtedel är . Nästan hälften av målgruppen har kortare utbildning än 9-årig grundskola. har 325 personer lämnat etableringsuppdraget på grund av anställning eller studier. Arbetsförmedlingen har gjort en särskild granskning av de 1 728 personer som haft en etableringsplan i de maximala 24 månaderna. Av dessa hade 263 personer () någon form av anställning, antingen med eller utan stöd. Av de som hade arbete med stöd var instegsjobb vanligast. Antalet personer som deltog i ett arbetsmarknadspolitiskt program var 1 042 (). Utöver de med arbete och i program hade 50 personer gått till reguljär utbildning där studiestöd från är vanligaste försörjningskällan. Av de resterande var majoriteten öppet arbetslösa och stod till arbetsmarknadens förfogande. Arbetsförmedlingen har ett samordnande ansvar för etableringsinsatserna och upprättar tillsammans med den nyanlände en etableringsplan. Arbetsförmedlingen ska också tillhandahålla arbetsförberedande insatser och etableringslotsar enligt lagen om valfrihetssystem (2008:962). De arbetsförberedande insatserna är obligatoriska delar av etableringsplanen. Kommunerna ansvarar för sfi och samhällsorientering, vilka också är obligatoriska delar i etableringsplanen. Kommunerna svarar också för andra insatser som syftar till att underlätta etableringen i samhället. Länsstyrelserna verkar för regional samverkan mellan kommuner, statliga myndigheter och andra relevanta aktörer i planering, organisering och genomförande av insatser för nyanlända, och genomför uppföljning på regional och nivå. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Arbetsförberedande insatser och arbetsmarknadspolitiska program Deltagandet i insatser ökar ju de nyanlända har haft rätt till plan, se tabell 3.11. Tabell 3.11 Andel som har haft en insats fördelat på hur länge de har haft en etableringsplan, procent Mer än 18 månader Mer än 18 månader Mer än 18 månader Källa: Arbetsförmedlingen. Under etableringsplanens första 6 månader har av deltagarna påbörjat en arbetsförberedande insats eller ett arbetsmarknadspolitiskt program. med en etableringsplan har nästan alla haft dessa aktiviteter. Färre kvinnor än män har dock tagit del av arbetsförberedande insatser eller arbetsmarknadspolitiska program. De vanligaste aktiviteterna (som inte är program) inom arbetsförberedande insatser var arbetsförberedande aktivitet, hälsofrämjande aktivitet, social aktivitet inför arbete och att söka arbete. Fördelningen mellan kvinnor och män är jämn, men kvinnor arbetar och deltar i arbetsförberedande insatser i lägre utsträckning än män, skillnaden är störst . Enligt förordningen (2010:1138) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare ska samhällsorientering erbjudas från det att etableringsplanen upprättas. Under etableringsplanens påbörjar av deltagarna samhällsorientering. Andelen stiger men av de som har haft en fastställd etableringsplan längre än har tagit del av insatsen. Personer som bott i anläggningsboende har i minst utsträckning deltagit i samhällsorientering. Länsstyrelserna ska lämna en gemensam redovisning om samhällsorienteringen till regeringen. Den senaste återrapporteringen från länsstyrelserna visar att möjligheten att få ta del av samhällsorientering kan vara bristfällig. Det förklaras delvis av att det är svårt att samordna samhällsorientering med andra etableringsinsatser. Vissa kommuner har dessutom svårt att få tillräckligt stora grupper för att anordna kurserna. har målgruppen för samhällsorientering utvidgats. Den utvidgade målgruppen omfattar nyanlända anhöriginvandrare som har fyllt 18 men inte och är folkbokförda i en kommun. Målgruppen omfattar inte medborgare i ett EES-land eller eller de som går i gymnasieskolan. Utbildning i svenska för invandrare inom etableringsuppdraget hade av de som haft en etableringsplan påbörjat sfi. Det är en ökning jämfört med då andelen var . Andelen ökar och nästan alla som haft en etableringsplan har studerat sfi. Av de som vid utgången av hade en etableringsplan var det sammanlagt som hade haft arbete . Det är en ökning jämfört med då andelen var . Av de som haft en etableringsplan var det som hade haft arbete , vanligast var ett instegsjobb. Lotsen är en fristående aktör som ska vara stödjande och pådrivande och tillsammans med den nyanlände utveckla etableringsplanen. Den nyanlände har rätt att själv välja en etableringslots. Bland de som har etableringsplan hade en lots. De vanligaste aktiviteterna som lotsen tillhandahåller är coachning och samhällsorienterande samtal samt fördjupad kartläggning. Tabellen nedan visar det totala antalet kommunmottagna, dvs. de som omfattas av förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar, fördelat på boendeform och antalet anhöriga samt kvotflyktingar. Tabell 3.12 Antal kommunmottagna 2011-2013 (t.o.m. juni) Personer från eget boende Anhöriga som ansökt inom Majoriteten av de personer som blir kommunmottagna ordnar sitt boende på egen hand. Personer som har rätt till etableringsplan kan anvisas plats för bosättning av Arbetsförmedlingen. Utgångspunkten när Arbetsförmedlingen anvisar en plats för bosättning ska dels vara vad som framkommer vid etableringssamtal, dels förutsättningarna för arbete inom pendlingsavstånd. har bosättningsansvar för det fåtal nyanlända som inte har rätt till etableringsplan och som inte ingår i ett hushåll där någon har rätt till etableringsplan. har också ansvar för att anvisa kvotflyktingar och ensamkommande barn en plats för bosättning i en kommun. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Länsstyrelserna verkar för att det finns beredskap och kapacitet hos kommunerna att ta emot nyanlända och ingår överenskommelser med kommunerna om mottagande av nyanlända. Tabellen nedan visar antalet personer som anvisats bosättning av Arbetsförmedlingen sedan etableringsuppdraget infördes. Tabell 3.13 Antal personer som anvisats en bosättning av Arbetsförmedlingen 2011-2013 (t.o.m. juli) Personer från eget boende Källa: Arbetsförmedlingen. anmälde 7 607 personer behov av anvisad plats för bosättning av Arbetsförmedlingen. anvisades 3 704 personer en plats för bosättning. (t.o.m. juli) har 7 972 personer anmält samma behov. (t.o.m. juli) har 2 318 personer anvisats en plats för bosättning. väntade 7 980 personer på att få anvisad plats för bosättning via Arbetsförmedlingen. Av dessa befann sig 4 672 personer på anläggningsboende. Av dem som fått en anvisning har tackat ja till denna. Andelen som tackar ja till en anvisning är högre bland dem som bor på anläggningsboende, , jämfört bland boende i eget boende. Skillnaden kan till viss del förklaras av att de som bor i eget boende önskar bo kvar i samma kommun, men är inneboende och är i behov av en egen bostad eller behöver av andra skäl en annan bostad än den de har. Personer som fått vänta på anvisningen tackar nej i högre utsträckning än de som får en anvisning efter . De som har tackat nej till en anvisning har inte möjlighet att få en ny anvisning. som många tackar nej är antalet anvisningsbara platser i kommunerna otillräckligt 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 i förhållande till antalet personer som har begärt hjälp med bosättning. Arbetsförmedlingen ska i normalfallet upprätta en etableringsplan för den nyanlände efter beviljat beslut om uppehållstillstånd i . En följd av längre väntetider i bosättningsuppdraget är att etableringsplanerna påbörjas medan individerna bor kvar i anläggningsboende. Arbetsförmedlingens arbete för att tillhandahålla insatser till denna grupp försvåras av att de inte kan planera långsiktigt och av att tillgången på insatser kan vara begränsad på de orter där anläggningsboendena finns. Ersättning till individer som deltar i etableringsinsatser Nyanlända som deltar i etableringsinsatser har rätt till etableringsersättning. Utöver etableringsersättning har hushåll med hemmavarande barn rätt till etableringstillägg. Ensamstående utan hemmavarande barn har i vissa fall rätt till bostadsersättning. Arbetsförmedlingen beslutar om etableringsersättning. betalar ut ersättningen samt beslutar och betalar ut tilläggen. Vid medverkan till upprättande av plan är etableringsersättningen per dag. Vid deltagande på heltid i insatser är ersättningen per dag. utbetalades etableringsersättning till ca 19 500 personer varav 8 600 kvinnor och 10 900 män. Etableringstillägg utbetalades till ca 4 400 hushåll med hemmavarande barn. Cirka 3 000 ensamstående utan hemmavarande barn fick bostadsersättning, varav 2 100 var män och 900 kvinnor. Nyanlända flyktingar och vissa andra utlänningar som har beviljats uppehållstillstånd kan ansöka om hemutrustningslån. Lånen kan användas till möbler och köksutrustning. handlägger och beslutar i ärenden om hemutrustningslån. beviljades 4 800 lån på sammanlagt . Det är en liten ökning jämfört med då 4 400 lån på sammanlagt beviljades. Antalet lån som slutbetalades var 5 000, vilket är oförändrat jämfört med . Den utestående fordran för hemutrustningslånen uppgick till . Fordran fördelas på 54 000 lån till 74 000 låntagare. uppgick fordran till fördelat på 57 000 lån till 77 000 låntagare. Det inbetalade beloppet inklusive räntor var 2012. Det är en minskning med jämfört med vilket främst förklaras av att räntan har sjunkit och att antalet återbetalningsskyldiga minskat. Handläggningstiden efter att ansökan kommit till är enbart . Den totala handläggningstiden inklusive hantering hos kontaktpersonerna är . Låneansökningarna sker genom 1 600 godkända kontaktpersoner som är tjänstemän hos kommunen, Arbetsförmedlingen eller . Statlig ersättning för flyktingmottagande I förordningen (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar finns bestämmelser om statlig ersättning till kommuner, landsting och av och insatser för vissa utlänningar. Den statliga ersättningen lämnas för samma målgrupp som gäller för etableringslagen, dock utan avgränsning till den nyanländes ålder. Kommuner och landsting är alltså berättigade till ersättning även för barn och personer samt för personer som inte har prestationsförmåga. Kommunerna ansvarar för mottagande och praktisk hjälp i samband med bosättning, särskilda introduktionsinsatser inom skola, förskola, fritidshem, sfi, samhällsorientering och andra insatser för att underlätta etablering i samhället. För dessa insatser får kommunerna ersättning från staten. beslutar om och betalar ut statlig ersättning för mottagande av nyanlända till kommuner och landsting. Tabellen nedan visar statsbidrag till kommuner för flyktingmottagande uppdelat på olika poster –2012. Tabell 3.14 Utbetalda ersättningar 2010-2012, mnkr. Extra ersättning mottagna 2010 Schablonersättning (gamla) Ersättning för vissa särskilda Ersättning för stöd och service och hälso- och sjukvård Extra ersättning för mottagna 2010 För personer som mottogs , och som därmed inte omfattas av etableringslagen, får kommunerna extra ersättning för att påskynda etableringen på arbetsmarknaden. Denna ersättning kommer inte att betalas ut . Kommunen får schablonersättning som är per mottagen person som togs emot 2013 för personer upp till och per person för personer . För mottagna 2012 var schablonersättningen 82 200 respektive per person. Utbetalningen av schablonersättningen är uppdelad på flera betalningstillfällen som följer efter att personen tagits emot i kommunen. Schablonersättningen avser kostnader för mottagande och praktisk hjälp i samband med bosättning, särskilda introduktionsinsatser inom skola och förskola, sfi och samhällsorientering, tolkar, övriga insatser som underlättar etablering samt viss ersättning för kostnader för ekonomiskt bistånd för personer som är . Ersättning för initialt ekonomiskt bistånd För att täcka kostnaderna för kommunens inledande kostnader för ekonomiskt bistånd betalas en schablonersättning. Denna betalas ut som ett engångsbelopp på för personer och per 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 person för en person som är mellan 20 och 65 och har bott i anläggningsboende. För övriga i den åldersgruppen är beloppet . Grundersättning betalas med tio prisbasbelopp till alla kommuner som har överenskommelser om flyktingmottagande. innebär det per kommun. Schablonersättningen för personer som kom kronor per person under 16 71 900 per person som har fyllt . Den angivna ersättningen var per person men ersättningen betalades, i likhet med den nya schablonersättningen, ut i poster . De sista utbetalningarna av denna ersättning gjordes med undantag för några retroaktiva utbetalningar som gjorts . Den nya schablonersättningen är lägre än den gamla eftersom individerna får etableringsersättning istället för ekonomiskt bistånd. Vidare tillhandahålls arbetsförberedande insatser numera av Arbetsförmedlingen. Detta innebär att utgifterna för schablonersättningen inte är jämförbara . Ersättning för ekonomiskt bistånd Kommunen får ersättning för ekonomiskt bistånd till personer som har nedsatt prestationsförmåga och som därmed inte får någon etableringsersättning alls eller inte får etableringsersättning för full tid om nedsättningen beror på sjukdom eller funktionshinder som personen hade när han eller hon togs emot i kommunen. Ersättning betalas även för ekonomiskt bistånd till personer som inte kan försörja sig efter att etableringstiden löpt ut om skälet är en sjukdom eller ett funktionshinder som personen hade när han eller hon togs emot i kommunen. Ersättning lämnas även för kostnader för stöd och hjälp i boendet samt omvårdnad om behovet beror på sjukdom eller funktionshinder som personen hade när han eller hon togs emot i kommunen. Ersättning lämnas även för ekonomiskt bistånd till personer i gymnasieskolan som är och saknar föräldrar i landet. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Ersättning för ensamkommande barn Ensamkommande barn är de som är när de kommer och saknar vårdnadshavare i . För ensamkommande barn lämnas samma schablonersättning som för andra nyanlända. Kommunen får därutöver en schablonersättning på per mottaget barn. Kommuner får även ersättning för vård och boende för ensamkommande barn. Ersättning lämnas som längst till dess att personen fyllt . Ersättning för vissa särskilda kostnader För kvotflyktingar har kommunen möjlighet att ansöka om ersättning för övriga kostnader som inte täcks på annat sätt. Ersättning betalas i mån av tillgång på medel. Ersättning för stöd, service och hälso- och sjukvård Ersättning för kostnader för insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, assistansersättning enligt socialförsäkringsbalken, bidrag enligt lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag och viss hälso- och sjukvård lämnas för nyanlända på grund av ett funktionshinder eller en sjukdom som fanns vid mottagandet i kommunen. Ersättning i dessa fall lämnas enbart om kostnaden överstiger . Ersättning med per person betalas för hälsoundersökning som görs från kommunmottagandet. Extra ersättning för mottagna 2007–2009 För personer som mottogs –2009 fick kommunerna extra ersättning för att påskynda etableringen på arbetsmarknaden. Denna ersättning har fasats ut. I mån av tillgång på medel kan kommuner få ersättning för vissa hyreskostnader som kommunen haft innan en nyanländ flyttat in. har avsatts för detta. Målsättningen med prestationsbaserad stimulansersättning inom sfi, s.k. sfi-bonus, är att förkorta utbildningstiden så att deltagarna snabbare ska kunna etablera sig på arbets- Målgruppen för sfi-bonusen är vissa nyanlända invandrare som deltar i sfi. Gäststuderande och arbetskraftsinvandrare som kan delta i sfi omfattas inte av bonusen. Sfi-bonus kan ges till den som har deltagit och uppnått betyget godkänt från det att utbildningen startade. Enligt , som ersätter kommunerna för kostnader i samband med utbetald sfi-bonus, beviljades totalt 6 500 ansökningar om sfi-bonus. Motsvarande siffra var 3 900. Myndigheten ersatte kommunerna med för utbetalda bonusbelopp och administrativa kostnader för sfi-bonus . Antalet personer som beviljades hel bonus var 3 169. Halv bonus beviljades i 1 262 fall och två tredjedels bonus i 2 095 fall. utvärdering (IFAU) har utvärderat försöksverksamheten med sfi-bonus (IFAU 2012:27). Utvärderingen genomfördes i 13 slumpvis utvalda kommuner. tillfördes i ett antal kontrollkommuner bidrag för kvalitetshöjande insatser inom sfi. Resultaten pekar på att sfi-bonusen har haft en positiv effekt på studieresultat i , däremot påvisas inga effekter i andra deltagande kommuner. De skattade effekterna är större för yngre än för äldre, men likartade för kvinnor och män. Analysen pekar också på att effekterna är större för låg- och medelutbildade än bland de högutbildade. IFAU påpekar att det finns anledning till viss försiktighet vid tolkningen av resultatet då det finns mönster som man inte kan förklara. Uppföljning av nyanländas etablering Regeringen följer genomförandet och resultatet av etableringsuppdraget och resultatet av myndigheternas och kommunernas insatser noga. Regeringen har gett en rad uppdrag om återrapportering till berörda myndigheter. Arbetsförmedlingen har vid olika tillfällen redovisat statistik som rör etablering av nyanlända, . lämnade Arbetsförmedlingen tillsammans med , länsstyrelserna och kommuner och landsting en rapport om bosättningsarbetet. lämnade Arbetsförmedlingen ytterligare en rapport om bosättningsarbetet. Arbetsförmedlingen har utvecklat sitt arbete med bosättning både genom att förbättra interna rutiner och genom samverkan med andra parter på bosättningsområdet som , länsstyrelserna och kommuner och landsting. lämnade Arbetsförmedlingen tillsammans med , , länsstyrelserna och kommuner och landsting en delrapport om samverkan och samordning inom etableringsuppdraget. En slutrapport lämnades . I slutrapporten konstateras bl.a. att samarbetet med landstingen behöver utvecklas. Aktörerna har tillsammans med lokala parter bl.a. utvecklat ett vägledande stöd till samverkansparterna i syfte att underlätta upprättandet av lokala överenskommelser och att tydliggöra ansvar och roller för socialt stöd. Antalet personer som beviljas uppehållstillstånd ökar utan att mottagningskapaciteten i landets kommuner ökar i motsvarande takt. Det får till följd att antalet personer med uppehållstillstånd som bor i anläggningsboenden i väntan på kommunplacering ökar. Detta leder både till kostnader i mottagningssystemet och till att kvaliteten på etableringsperioden försämras. Kommunernas vilja att ta emot en person som förbrukat delar av den maximalt 24 månader långa etableringsersättningen kan också påverkas negativt. Individens incitament att tacka ja till en anvisning kan också påverkas negativt av att han eller hon börjat få den högre etableringsersättningen som boendet i anläggningsboendet i normalfallet inte innebär någon hyreskostnad för individen. Ett annat problem är att nyanlända flyktingar och anhöriga som skaffar bostad själva i mycket stor utsträckning bosätter sig i kommuner som har ett högt flyktingmottagande som vissa kommuner som har ett lågt mottagande inte aktivt tar emot nyanlända. Sammantaget leder detta till att mottagandet är mycket ojämnt fördelat i landet. För att komma till rätta med problemen behöver regelverket förändras så att delar av 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 etableringstiden inte förbrukas i anläggningsboenden. Det behövs även förändringar som gör att Arbetsförmedlingens arbete med att anvisa plats för bosättning effektiviseras så att färre tackar nej. Vidare behövs insatser som ökar kommunernas vilja att ta emot nyanlända flyktingar. Det behövs även insatser för att kommuner som har ett högt mottagande av personer som ordnar sitt boende själva får förbättrade förutsättningar att erbjuda dem ett bra mottagande. Regeringen beslutade att nio kommuner med sammanlagt 15 stadsdelar skulle omfattas av det utvecklingsarbetet. Stadsdelarna har en befolkningsmängd på minst 4 000 personer, förvärvsfrekvensen är lägre än , det långvariga försörjningsstödet högre än och behörigheten till gymnasieskolans nationella program lägre än . Inriktningen på det utvecklingsarbetet är kunskapsinhämtning, kunskapsutbyte och kunskapsspridning. Bo- verket, fyra länsstyrelser, () och (Brå) har uppdrag som rör urban utveckling. uppdrag handlar om att bygga upp och sprida kunskap som kan bidra till positiv utveckling i stadsdelar med utbrett utanförskap. De ska även knyta forskningen närmare arbetet på lokal nivå. har ett par forskningsprojekt startats. Länsstyrelserna i , , och län har i uppdrag att inrikta det utvecklingsarbetet mot regionala utmaningar och hinder för positiv utveckling i dessa stadsdelar. Brå ska följa och redovisa anmälda brott på kommun- och stadsdelsnivå i de kommuner som omfattas av det utvecklingsarbetet och SCB följer upp de aktuella 15 stadsdelarna genom ett antal relevanta indikatorer. Som ett led i regeringens politik mot utanförskap har fått i uppdrag att förbereda en lokalisering av myndighetens verksamhet till /. Beslutet syftar till att bidra till att bryta negativa utflyttningsspiraler i några av ytterstadsområden där det finns ett utbrett 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 DO ska till () redovisa hur arbetet ska genomföras och redogöra för vilka verksamhetsmässiga, ekonomiska och personella konsekvenser som en sådan lokalisering medför. och 2014 kommer de kommuner som omfattas av det utvecklingsarbetet att få del av ett prestationsbaserat stimulansbidrag på . Bidraget fördelas utifrån utvecklingen i respektive stadsdel på variablerna förvärvsfrekvens, långvarigt försörjningsstöd samt behörighet till gymnasieskolans nationella program. ökade förvärvsfrekvensen något i nästan alla stadsdelar, men från en nivå som ligger betydligt under genomsnittet för hela riket. Skillnaderna mellan män och kvinnor är större i stadsdelarna än i riket som helhet. Utvecklingen av andelen med långvarigt försörjningsstöd, mätt som den andel av befolkningen som uppbär försörjningsstöd mer än har i de flesta fall inte förändrats nämnvärt . Noterbart är dock att nivåerna i de flesta stadsdelar är högre än rikets genomsnitt och att skillnaderna mellan män och kvinnor är betydligt större i stadsdelarna än i riket totalt. När det gäller behörighet till gymnasieskolans nationella program uppvisas en positiv utveckling i tio av de 15 stadsdelar som omfattas av det utvecklingsarbetet. Delegationen för hållbara städer avslutade sitt arbete . Ekonomiskt stöd har getts till utveckling av hållbara städer för att skapa attraktiva och hållbara stadsmiljöer. Stödet utvärderas av . En mer utförlig beskrivning finns under utgiftsområde 18 Samhällsplanering bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. Vissa positiva förändringar vad gäller t.ex. sysselsättningsgrad har skett i de stadsdelar som omfattas av det utvecklingsarbetet. Utmaningarna är dock fortfarande stora i Den prestationsbaserade stimulansersättningen som kommer att betalas ut till dessa stadsdelar och 2014 förväntas bidra positivt till den utvecklingen. 3.4.5Andra insatser för integration Statskontoret har på regeringens uppdrag kartlagt och bedömt insatser för att validera utrikes föddas och nyanländas kompetens. Drygt 1 400 utrikes födda arbetssökande påbörjade och avslutade en upphandlad valideringsinsats –2012. Inom den kommunala vuxenutbildningen är uppgifterna om hur många utrikes födda som får sin kompetens validerad osäkra. Det är avsevärt fler män än kvinnor som får sin kompetens bedömd inom Arbetsförmedlingen, medan det inom den kommunala vuxenutbildningen är fler kvinnor än män som får sin kompetens prövad. Statskontoret anser att det saknas underlag för att kunna bedöma vad som vore en lämplig omfattning av validering inom Arbetsförmedlingen.