prop · H1031d23 · 2013-09-18 00:00:00 — Det saknas fortfarande kunskap i stora delar av landet om bebyggelsens kulturvärden, men utvecklingen visar att allt färre byggnader ges ett formellt skydd i detaljplan enligt . Dock finns även verktyg i kulturminneslagen för att hantera och bevara bebyggelsens kulturmiljövärden. följer upp kommunernas arbete bl.a. genom miljömålsenkäten. Av miljömålsenkäten framgår exempelvis att jämfört med har fler kommuner program och strategier för transporter (), handel () och energi (), medan tillgången till program för strategier för grönstruktur och kulturmiljö har minskat något. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Diagram 3.15 Andel kommuner med aktuella program och strategier inom olika områden Ja, kommunomfattande) Ja, för del av kommunen Nej, men arbete pågår Källa: , och årliga enkät till kommunerna. Enligt har eller arbetar cirka två tredjedelar av kommunerna med att ta fram planeringsunderlag för grön- och vattenområden. Bidraget för lokal naturvård () bedöms ha stor betydelse för att påskynda detta arbete. Exempelvis , och har tagit fram planeringsunderlag med hjälp av LONA-bidrag (för mer information se ). Ändå visar satellitstudier att grönytan har minskat i de tio befolkningsmässigt största tätorterna. Enligt SCB:s rapport Tillgång till en livsmedelsaffär har drygt två tredjedelar av befolkningen längre än fågelvägen till livsmedelsaffären, vilket är en ökning . Framför allt har tillgängligheten till livsmedelsaffär minskat för befolkningen i glesbygd. Vad gäller preciseringen hälsa och säkerhet bedöms utvecklingen vara positiv för de byggnader som omfattas av obligatorisk ventilationskontroll (OVK). Åtgärdstakten för radon i flerbostadshus har varit positiv men saneringstakten är oacceptabelt låg för småhus. av byggnaderna, varav flest småhus, har fuktskador som riskerar att påverka inomhusmiljön negativt. Vidare visar kartläggning enligt direktivet om omgivningsbuller omfattande bullerexponering i såväl som . Inget tyder på att bullerexponeringen minskar. Vägtrafikbullret dominerar, och utomhusbullret tycks inte minska. Trots stora utsläppsminskningar har vägtrafiken också fortfarande en negativ påverkan på luftkvaliteten. om energiindikatorer visar att den totala temperaturkorrigerade energianvändningen per kvadratmeter i bebyggelse- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 sektorn har minskat . Andelen direkt användning av fossila bränslen i bostäder och lokaler har minskat från till . har den totala slutliga energianvändningen inom transportsektorn, som domineras av vägtrafiken, ökat med . har dock en stabilisering av energianvändningen skett, men det kan i delar vara en effekt av konjunkturnedgången . Program och strategier för att minska fossildrivna transporter och stärka miljöanpassade transportsätt ger underlag för att i fysisk planering och samhällsbyggande minimera transporternas negativa konsekvenser. Andelen kommuner som har dokument som redovisar strategier och åtgärder för mer miljöanpassade transporter har ökat. hade närmare hälften av kommunerna sådana dokument för hela eller delar av kommunen. I en tredjedel av kommunerna är strategierna redovisade i översiktsplanen. Exploateringen av jordbruksmark för bebyggelse och infrastruktur har ökat mellan 2006–2010 jämfört med perioden – 2005 enligt . Den totala mängden uppkommet avfall ökade , om gruvavfallet räknas bort. Mängden hushållsavfall minskade , troligen beroende på svag konjunktur. Data från Avfall visar att hushållsavfallet ökade igen 2011. Avfallets resursutnyttjande håller sig i stort sett oförändrat. Av allt avfall, förutom gruvavfall, materialåtervanns . För hushållsavfall har dock materialåtervinningen minskat, från 2011. Diagram 3.16 Behandlat hushållsavfall och miljoner ton, total och uppdelat på olika behandlingsmetoder Regeringen bedömer att det inte är möjligt att nå miljökvalitetsmålet till 2020 med beslutade eller planerade styrmedel. I samhällsplaneringen behövs en ur miljösynpunkt bättre tillämpning av de befintliga regelverken. För att åstadkomma förbättringar behövs bland annat bättre kunskapsunderlag och förstärkt kompetens. Om till exempel den kommunala översiktsplaneringen utvecklas skulle den kunna bli ett viktigt verktyg i arbetet för att styra utvecklingen mot en God bebyggd miljö. har i samarbete med länsstyrelserna sjösatt projektet , som syftar till metodutveckling både på regional och lokal nivå för att bättre få in miljömålen i den fysiska planeringen. Det behövs också fler och utvecklade nationella och internationella styrmedel för att nå miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö, till exempel för att minska buller från vägtrafiken och att göra regelverket kring hantering av buller i planeringen tydligare och mer förutsägbart. Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö innehåller många dimensioner och kopplingar till andra miljökvalitetsmål. En majoritet av och övriga världens befolkning bor i städer och tätorter och det är där den största resurs- och energianvändningen sker. har städerna förutsättningar för att använda resurser mer effektivt. Utvecklingen av den byggda miljön kommer därför att vara betydelsefull för flera olika hållbarhetsutmaningar, inte minst för möjligheten att nå regeringens vision om inga nettoutsläpp av växthusgaser 2050. Delegationen för hållbara städer avslutade sitt arbete i och med utgången av 2012 och lämnade tre rapporter till regeringen. lämnades rapporten till fortsatt arbete för hållbar stadsutveckling och rapporten hinder för hållbar stadsutveckling. lämnades slutredovisning av Delegationen för hållbara städers verksamhet. Slutrapporten överfördes från till . Läs mer under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. Internationell samverkan kring hållbara städer internationella miljötekniksamordning med fokus på , och har hållbar stadsutveckling som ett prioriterat område. Regeringen har initierat ett samarbete kring hållbara städer inom the Clean Energy Ministerial. Inom EU tas hållbar stadsutveckling upp i olika sammanhang. Det informella EU-samarbetet kring hållbara städer har bland annat tagit upp olika teman som klimat och hållbara städer. har på regeringens uppdrag deltagit i ett samarbete som syftar till att ta fram ett gemensamt internetbaserat verktyg för att underlätta hållbar stadsutveckling. I framtagandet av EU:s sjunde miljöhandlingsprogram ingår ett mål om hållbar stadsutveckling. Hållbar stadsutveckling kommer även att vara ett utpekat område – 2020. Enligt förslag från kommissionen, ska av den regionala fondens insatser öronmärkas för hållbar stadsutveckling. och ska bistå med att utarbeta och lämna förslag på hur det nationella regionalfondsprogrammet kan stödja de regionala strukturfondsprogrammen i detta arbete genom att erbjuda kunskapsutveckling och främja lärande och erfarenhetsutbyte om hållbar stadsutveckling som beaktar ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 och samarrangerade en konferens i den 23– kallad Cities and – . bidrog i arbetet med planering och genomförande av konferensen. Vid konferensen presenterade dels rapporten in Cities , en fallstudie om grön tillväxt i de fyra städerna , , och Kitakyushu, dels rapporten in , . Vid FN:s internationella konferens om hållbar utveckling i enades länderna om vikten av hållbara städer och fortsatta insatser på detta område. 3.5.16 Ett rikt växt- och djurliv Miljökvalitetsmålet är att den biologiska mångfalden ska bevaras och nyttjas på ett hållbart sätt, för nuvarande och framtida generationer. Arternas livsmiljöer och ekosystemen samt deras funktioner och processer ska värnas. Arter ska kunna fortleva i långsiktigt livskraftiga bestånd med tillräcklig genetisk variation. Människor ska ha tillgång till en god natur- och kulturmiljö med rik biologisk mångfald som grund för hälsa, livskvalitet och välfärd. Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen Regeringen har beslutat om nya preciseringar till miljökvalitetsmålet. Dessa preciseringar omfattar bevarandestatus för arter, påverkan av klimatförändringar på den biologiska mångfalden, ekosystemtjänster och resiliens, grön infrastruktur, främmande arter, genetiskt modifierade organismer, biologiskt kulturarv samt friluftsliv och tätortsnära natur. ansvarar för att samordna både uppföljning och utvärdering av miljökvalitetsmålet. Till grund för uppföljningen av miljökvalitetsmålet finns bl.a. indikatorer. Dessa finns i sin helhet redovisade på Miljömålsportalen (). 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 torerna uppdaterade för att spegla de nya preciseringarna, men ett utvecklingsarbete kring detta pågår inom myndigheterna. Mot denna bakgrund redovisas detta år ett diagram. Utvecklingen i miljön är negativ, eftersom miljötillståndet är dåligt och i många fall utvecklas negativt i och med att förlusten av biologisk mångfald inte är hejdad. Det kommer att ta tid innan alla styrmedel finns på plats och tillämpas och att det finns tillräckliga resurser för bevarande av den biologiska mångfalden. Det dröjer även innan ett långsiktigt hållbart nyttjande av biologisk mångfald och ekosystemtjänster inom skogsbruket, jordbruket, fisket, industrin och samhällsbyggnad kommer till stånd. förväntas allmänheten ha fått kunskap om värdet av ekosystemtjänster så att de kan göra val och beslut baserade på denna kunskap. I enlighet med den strategiska planen i konventionen om Biologisk mångfald (CBD), som parterna gemensamt beslutade om vid det tionde partsmötet i , , , rapporterade 2012 om det nationella arbetet med att genomföra planen. I rapporteringen redovisades översynen av miljökvalitetsmålen, samt nya preciseringar och etappmål för biologisk mångfald som utvecklats med de internationella åtagandena som en av flera utgångspunkter. Ett viktigt åtagande för parterna till CBD utgörs av utfästelser om arealbaserade mål för arealen skyddad natur som följer av mål 11 i den strategiska planen. I den rapport som SCB presenterade uppgår arealen skyddad natur på land till av den totala landarealen. Uppgiften skiljer sig från den redovisning som också gjordes av och där man presenterar att , genom områdesvis reglering av markanvändningen, skyddar av skogsmarken, av öppna fjäll, av våtmarkerna och av odlingsmarken. Utöver detta skyddas ytterligare av skogsmarken via naturvårdsavtal och skogsbrukets frivilliga avsättningar. Detta utgör totalt 15–av landmiljön. Dessutom är av våtmarkerna och av skogsmarken undantagna från skogsbruk genom generell reglering av markanvändningen (skogliga impediment). Vissa av dessa arealer årerfinns dock inom områden skyddade genom områdesvis reglering.I sin redovisning till CBD redogör även för åtgärder för att genomföra arbetsprogrammet för skyddade områden i konventionen samt för att nå mål 11 i den strategiska planen. I rapportering av den årliga uppföljningen av miljökvalitetsmålen pekar man på att bevarandestatus är densamma som i den fördjupade utvärderingen av miljökvalitetsmålen 2012. har rapporterat till om bevarandestatusen i för arter och naturtyper som ingår i art- och habitatdirektivet. har totalt avsatts som naturreservat och naturvårdsavtal tecknade mellan länsstyrelser och markägare. För arbete med skydd av natur, se utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. fördelade för förvaltning av nationalparker, naturreservat, Natura 2000-områden och naturvårdsområden. Fyra nya åtgärdsprogram för hotade arter fastställdes och vid årets utgång fanns 121 fastställda och gällande åtgärdsprogram. I den fördjupade utvärderingen konstateras att de åtgärder som befintliga styrmedel lett till är otillräckliga och arbetet med att värna ekosystemen och hejda förlusten av biologisk mångfald går för långsamt för att miljökvalitetsmålet ska kunna nås. Med undantag för havsmiljön finns inga nya uppgifter om miljötillståndet 2012. Genom de resultat som redovisats i rapporteringen enligt EU:s art- och habitatdirektiv kommer det att finnas nya uppgifter om bevarandestatus för de arter och naturtyper som omfattas av dessa direktiv års uppföljning av miljökvalitetsmålen. Med de nya uppgifterna kommer bedömningen av de senaste årens miljöarbete inom området att underlättas. Regeringen tillsatte en särskild utredning med uppdrag att analysera och föreslå metoder för att synliggöra och bättre värdera ekosystemtjänster. Utredaren ska inom uppdraget också föreslå hur dessa värden ska kunna integreras i ekonomiska ställningstaganden, politiska avvägningar och andra beslut i samhället. Utredaren ska presentera sitt betänkande . uppdrag av kartlagt statistik och andra datakällor för att hitta mätbara och kvantifierbara aspekter av ekosystemtjänster. Redovisningen av uppdraget till om att utarbeta en landskapsanalys och analysera relevanta styrmedel för att utveckla den gröna infrastrukturen pekar på att det finns många befintliga styrmedel som kan vara effektiva. Regeringens skrivelse Mål för friluftslivspolitiken (skr. 2012/13:51) visar att möjligheterna att nå målet avseende tätortsnära natur har ökat. redovisade ett regeringsuppdrag om samhällsplanering för fysisk aktivitet där de tätortsnära naturområdena har värderats högt. Vägledningar inom området har tagits fram eller kommer . Diagram 3.17 Bevarandestatus för svenska naturtyper i olika regioner 2007 Regeringen bedömer att det inte är möjligt att nå miljökvalitetsmålet till 2020 med beslutade eller planerade styrmedel. Med undantag för havsmiljön finns inga nya uppgifter om miljötillståndet 2012. Däremot kommer det till uppföljning att finnas nya uppgifter om bevarandestatus för de arter och naturt yper 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 som omfattas av EU:s habitatdirektiv, något som väsentligen kommer att underlätta bedömningen av de senaste årens miljöarbete inom området. Regeringens utökade satsning 2013–2016 på till och för skydd av värdefull natur förväntas bidra positivt. Kunskapen om ekosystemtjänsternas värden kommer genom ekosystemtjänstutredningen att öka. Redovisade uppdrag om grön infrastruktur har visat på goda möjligheter att arbeta med geografiska informationssystem och pekat på flera möjliga styrmedel (M2010/3407/Na, M2012/722/Nm). har i uppdrag att redovisa förslag till en handlingsplan för grön infrastruktur på regional nivå . I underlag till Färdplan 2050 finns upptaget ett antal åtgärder så som intensifiering av produktionsskogar med ökad användning av främmande trädslag, ökad skogsgödsling och igenplantering av tidigare jordbruksmark som, om de realiseras, kan försvåra att miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv nås. Därför är det viktigt att i det fortsatta arbetet med klimatåtgärder och klimatanpassning ta ett helhetsgrepp generellt sett när det gäller miljökvalitetmålen, och i synnerhet Ett rikt växt- och djurliv, för att söka tydliggöra och söka synergier för att hitta effektiva arbetssätt. En ökad uppdelning i produktionsskog och skyddade områden som kan bli följden av åtgärderna är inte heller inte i linje med hur man tänker utifrån en fungerande grön infrastruktur. Där är vardagslandskapet mycket viktigt för att upprätthålla resilienta ekosystem och bevara biologisk mångfald. Därför är det viktigt att tydligt integrera klimatförändring och klimatanpassning i arbetet med en grön infrastruktur. Miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv är beroende av att de andra miljökvalitetsmålen nås, bl.a. Levande skogar, Ett rikt odlingslandskap, Myllrande våtmarker, Levande sjöar och vattendrag, Hav i balans samt levande kust och skärgård, Storslagen fjällmiljö och Begränsad klimatpåverkan. Nyttjandet av naturresurser är den faktor som bedöms ha haft störst påverkan på biologisk mångfald. Effekter av markanvändning påverkar biologisk mångfald mycket snabbare och mer direkt än klimatförändringarna, därför är det svårt att upptäcka och förutsäga effekter av klimatförändringar. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Kunskapsläget om tillståndet för ekosystemen har brister. Detsamma gäller kunskapsläget om den genetiska mångfalden samt vilka främmande arter som kan vara invasiva. Detta i kombination med förändrad markanvändning och ett förändrat klimat gör att status och scenarier kan bli svåra att tolka. Flera preciseringar är korrelerade och samma styrmedel används ofta. Resilienta ekosystem är bland annat beroende av att det finns en fungerande grön infrastruktur och gynnsam bevarandestatus för arter och naturtyper. Det senare inbegriper ett gott tillstånd för vårt biologiska kulturarv. bedömer att utvecklingen i miljön är negativ eftersom miljötillståndet är dåligt och i många fall utvecklas negativt. Det kommer att ta tid innan alla styrmedel finns på plats, tillämpas och har tillräckliga resurser för bevarande av biologisk mångfald och ett långsiktigt hållbart nyttjande i skogsbruk, jordbruk, fiske, industri, samhällsbyggnad och hos allmänheten. Miljöövervakningen syftar till att beskriva tillståndet i miljön, bedöma hotbilder, lämna underlag för åtgärder, följa upp beslutade åtgärder och ge underlag för analys av olika utsläppskällors nationella och internationella miljöpåverkan samt internationell rapportering. Miljöövervakningen ska vara anpassad till lagstiftningen om miljökvalitetsnormer och inriktas mot uppföljning av de nationella miljökvalitetsmålen. ansvarar för den övergripande administrativa samordningen av miljöövervakningen. AB () har fortsatt med sitt arbete inom upphandlingsområdet. En väsentlig del i upphandlingsverksamheten består i att förvalta och utveckla upphandlingskriterier, som ger stöd till upphandlare att ställa framför allt miljökrav vid offentlig upphandling. fastställdes kriterier för 31 uppdaterade produktgrupper och för en produktgrupp pågick nyutveckling innehållande 20 undergrupper. Det totala antalet kriterier i upphandlingsverktyg uppgick till ca 700 fördelade i 54 produktgrupper och 124 undergrupper. Bolaget tillhandahåller rådgivning av detaljerat slag i upphandlande myndigheters och enheters enskilda upphandlingar via telefon/helpdesk/e- post. fortsatte den serie med regionala informationsaktiviteter som påbörjats och arrangerade sex regionala informationsaktiviteter för att sprida kunskap om den hjälp erbjuder till offentliga upphandlare. är huvudman för det internationella systemet för miljö- och klimatdeklarationer EPD (Declarations). Bolagets arbete med EPD-systemet innebar en ytterligare breddning av verksamheten till nya sektorer, produktgrupper och tjänsteslag. Arbetet med EPD täcks av intäkter via registrerings- och årsavgifter från de företag som deltar i systemet. är huvudman och registreringsorgan för EU:s miljölednings- och miljörevisionsordning, EMAS, och har bl.a. informerat om EMAS samt deltagit vid möten i kommittén bildad under artikel 49 i förordningen. Antalet EMAS-registreringar var 32 stycken. Angående upphandlingsstöd se vidare utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning, avsnitt 6. Statliga myndigheter ska enligt förordningen (2009:907) om miljöledning i statliga myndigheter ha ett miljöledningssystem. I ett sådant hanteras såväl direkta som indirekta miljöeffekter av myndighetens verksamheter och arbetet med att minska miljöpåverkan blir därmed mer systematisk. Myndigheternas miljöledningsinformation sammanställs av till regeringen. sammanställning innehåller även rankinglistor över hur långt myndigheterna kommit i miljöledningsarbetet. Totalt 25 myndigheter är certifierade enligt standarden ISO 14001 eller registrerade enligt EMAS. trädde lagen (2010:1767) om geografisk miljöinformation och förordningen (2010:1770) om geografisk miljöinformation i kraft. I och med detta är och rådets direktiv /2/EG om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire) genomfört i svensk rätt. Syftet är att skapa en infrastruktur för geografisk miljöinformation så att förändringar i miljön ska kunna följas, för att naturolyckor ska kunna förutses, förebyggas och hanteras och för att medlemsstaternas och EU:s miljöpolitik ska kunna utformas och genomföras effektivt. Länsstyrelserna i de tre pilotlänen för grön utveckling (, och ) utsågs för att stödja andra länsstyrelser och utveckla det regionala klimat- och energistrategiarbetet och därigenom utvecklingen mot en grön ekonomi. Länsstyrelserna i pilotlänen har fått stöd om vardera 2010–2013. Pilotlänen har lämnat lägesrapporter om hur arbetet fortskrider och vad som planeras genomföras. Se vidare under miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan och utgiftsområde 21, Energi. De regionala klimat- och energistrategierna, som länsstyrelserna fått i uppdrag att ta fram i bred samverkan, är ett bidrag för det arbetet. Länsstyrelserna i , och har som länsstyrelser i pilotlänen för grön utveckling haft ett utvidgat uppdrag att även lämna förslag till styrmedel. Regeringens bedömning är att arbete med att förvalta och utveckla förslag till upphandlingskriterier har bidragit till en positiv utveckling inom miljöanpassad offentlig upphandling. har i samarbete med olika aktörer och genom fortsatt informationsarbete bidragit med värdefull kunskap och stöd inom området. Regeringen har gett i uppdrag att utvärdera miljöeffekter och konsekvenser av miljöledningsarbetet i statliga myndigheter. Redovisningen bereds i . Regeringen bedömer att det sammanhängande systemet för geografisk miljöinformation, som är en del av genomförandet av direktiv /2/EG förbättrar tillgängligheten till geografisk information inom EU, avhjälper problem vid informationsutbyte mellan myndigheter samt höjer kvaliteten på informationen. Systemet är även ett viktigt steg i utvecklingen inom området informationsteknik (it) och påverkar inte bara arbetet inom miljöpolitiken 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 utan också möjligheterna att nå regeringens mål inom e-förvaltning, strategin för en digitalt samverkande statsförvaltning, regelförenkling och en effektiv nationell försörjning med grundläggande geografisk information. Efter om hållbar utveckling i har insatser vidtagits för genomförandet av besluten från konferensen. Det avser bl.a. utveckling av globala hållbarhetsmål och arbetsformer för det 10-åriga ramverket av program för hållbar konsumtion och produktion. En svensk kontaktpunkt för ramverket har utsetts och arbetet inom FN-initiativet Partnership of Action on () stödjs. Under svenskt ordförandeskap i diskuterade miljöministrarna hur arbetet fortsatt ska bedrivas liksom också vid . Arbete har även påbörjats med att genomföra beslut från i med syfte att stärka det institutionella ramverket för hållbar utveckling. Beslutet innebär bl.a. ett stärkande av FN:s miljöprogram . Regeringen har deltagit aktivt i dessa processer. Det nationella arbetet för att genomföra för tillväxt och jobb (EU 2020) rapporterades till och kommissionen i nationella reformprogram 2013. Översynen av har bl.a. resulterat i ett nytt horisontellt arbetsområde benämnt hållbar utveckling och bioekonomi. Östersjöstaternas råds expertgrupp för hållbar utveckling samordnar arbetet med grön ekonomi. Östersjötoppmötet i uttalade sitt stöd till expertgruppens klimatanpassningsarbete. Det av antagna generationsmålet slår fast att det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Detta förutsätter en ambitiös miljöpolitik i , inom EU och i internationella sammanhang. De 16 miljökvalitetsmålen uttrycker den miljömässiga dimensionen av politiken för en hållbar utveckling och arbetet med att uppnå miljökvalitetsmålen och 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 generationsmålet utgör grunden för den nationella miljöpolitiken. Det miljöarbete som genomförs av alla samhällets aktörer bidrar till att miljökvalitetsmålen nås. Regeringen konstaterar att 14 av de 16 miljökvalitetsmålen inte bedöms som möjliga att nås till 2020 med de åtgärder och styrmedel som finns enligt den årliga uppföljning gjort. Uppföljningen visar även att vi i inte har full rådighet över åtgärder för att nå de ambitiöst formulerade målen.