prop · H1031d17 · 2013-09-18 00:00:00 — 1Innebär även ökad skatteutgift som belastar budgetens inkomstsida med 2014, 2015, 2016 och 2017. 2Innebär minskade inkomster på budgetens inkomstsida med 2 2014, 2015, 1 2016 och 1 2017. 3Innebär ökade utgifter inom utg.omr. 15 Studiestöd och 16 Utbildning och universitetsforskning. 4Innebär en ökning av anslag 1:1 Arbetsförmedlingens förvaltningskostnader med 2014-2016. minskar anslag 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser med motsvarande belopp . 5Utgifter för att kompensera för ökade administrativa kostnader beräknas även under UO 4 Rättsväsendet och UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Tabell 4.8 Beräknade årsplatser UO14 och yrkesintroduktion Ökning för att fler ska Förstärkt särsk. anst. Förlängt höjt studiebidrag 1 Ändrad tidpunkt etablering 2 varav nettoökning UO14 3 Anm: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Motsvarande ökning sker av antalet studerande inom det reguljära utbildningsväsendet (UO15). 2Senarelagd tidpunkt för deltagande i etableringsinsatser vissa nyanlända invandrare (UO13). 3Reformerna innebär en omfördelning inom befintlig programvolym. Framförallt innebär detta att deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin (främst sysselsättningsfasen) bedöms kunna få ett jobb med särskilt anställningsstöd eller en anställning i . 4.5.9Tidiga och aktiva insatser för sjukskrivnas återgång till arbete Den reformerade sjukförsäkringen ställer ökade krav på samarbete och ett mer aktivt förhållningssätt, med fler och tidigare övergångar från till Arbetsförmedlingen. har regeringen uppdragit åt Arbetsförmedlingen och att vidareutveckla sitt samarbete. Syftet är att myndigheterna tidigare och mer systematiskt ska klargöra den enskildes förutsättningar för arbete och behov av insatser för att kunna återgå i arbete. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) konstaterar att de förändringar som myndigheterna nu genomför skapar förutsättningar för att erbjuda fler personer stöd och aktivitet samt att insatser kan ske i ett tidigare skede i sjukfallen. Myndigheterna pekar dock på att den nya samarbetsformen kan vidareutvecklas särskilt när det gäller samarbetet med vårdgivare och kommuner som är nödvändiga parter i kartläggning, planering och genomförande av aktiva insatser. Regeringen anser att det är angeläget att implementeringen och utvecklingsarbetet av den nya samarbetsmodellen fortsätter. Regeringen bedömer att tidiga och aktiva rehabiliteringsinsatser och bättre samarbete mellan rehabiliteringsaktörerna skapar fler vägar tillbaka till arbetsmarknaden och tillvarata människors förmåga till arbete. Genom uppdrag till och Arbetsförmedlingen avser regeringen att säkerställa att samarbetet fortsatt utvecklas. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 4.5.10Ny programperiod Europeiska socialfonden –2020 Förberedelser pågår inför programperioden –2020 inom EU:s sammanhållningspolitik. Ett förslag till bl.a. ett nationellt program för Europeiska socialfonden inom EU:s mål Investeringar i tillväxt och sysselsättning 2014– 2020 utarbetas inom i en bred dialog med nationella och regionala aktörer. Socialfondsprogrammet bör inriktas på att bl.a. dels stärka tillgången till relevant kompetens på arbetsmarknaden genom verksamhetsrelaterad kompetensutveckling, dels utveckla och tillämpa metoder som bidrar till att öka övergångarna för prioriterade grupper till arbetsmarknaden. 4.5.11Ändringar i lagen om kreditering på skattekonto av vissa stöd beslutade av arbetsmarknadsmyndighet och Ärendet och dess beredning Inom har utarbetats departementspromemorian Vissa lagförslag med anledning av trepartssamtalen (Ds 2013:20). Promemorian har remissbehandlats. Remissyttrandena och en remissammanställning finns tillgängliga i (dnr A2013/1135/A). Förslaget är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Det föreslagna stödet har bedömts utgöra statsstöd enligt . Förslaget har därför anmälts till Europeiska kommissionen i enlighet med 108.3 EUF-fördraget. Förslaget har godkänts av Europeiska kommissionen (dnr N2013/2471/MK). Beslutet avser med en utvärdering . Regeringens förslag: Stöd som beslutas av den offentliga arbetsförmedlingen och som utgår till arbetsgivare som anställer personer genom yrkesintroduktionsanställningar ska tillgodoföras arbetsgivaren genom kreditering på sådant skattekonto som avses i 61 kap. 1 § skatteförfarandelagen. Det görs även språkliga justeringar. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: tillstyrker att stöd ges i form av en kreditering av arbetsgivarens skattekonto. i (LO) avstyrker förslaget och anför att stödet i stället bör utgå i form av ett bidrag administrerat av Arbetsförmedlingen. Svensk handel anser att konstruktionen med skattekreditering är krånglig och att stödet borde ges i form av en handledarersättning. Skälen för regeringens förslag: Som ovan beskrivits (se avsnitt 4.5.1) bör det införas en ny form av stöd för yrkesintroduktionsanställningar i syfte att stimulera arbetsgivare att anställa ungdomar som saknar relevant yrkeserfarenhet eller är arbetslösa. Formen för stödet, skattekreditering på arbetsgivarens skattekonto, är en form som används för nystartsjobb och som följer befintliga upparbetade administrativa rutiner. Det är dessutom, i detta fall, ett lämpligt alternativ till skattenedsättning. Skatterkrediteringen bör kombineras med ett handledarstöd. Stödet ska gälla yrkesintroduktionsanställningar för ungdomar i åldern 15–och utgår . Stödet i form av lönesubvention bör utgå som skattekreditering på arbetsgivarens skattekonto, vilket kräver stöd i lag. Förslaget påverkar inte ramen för utgiftsområdet men innebär att inkomsterna på budgetens inkomstsida minskar med 2014, 2015, 2016 och 2017. Det handledarstöd regeringen bedömt bör lämnas i samband med lönesubventionen beräknas öka utgifterna med 2014, 2015, 2016 och 2017. Regeringens förslag: Lagändringen ska träda i kraft . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen remissinstans yttrar sig i frågan. Skälen för regeringens förslag: Stödet bör träda i kraft . Stödet har godkänts av Europeiska kommissionen med start tidigast varför lagändringen bör träda i kraft samma datum. 4.5.12Ändring i Arbetsförmedlingens registerlag Ärendet och dess beredning Promemorian Förslag till ändring i 10 § Arbetsförmedlingens registerlag – utökad möjlighet att behandla lämnade uppgifter i en databas (dnr A2013/1422/A) har utarbetats inom . Promemorian har remissbehandlats. Remissyttrandena finns tillgängliga i (dnr A2013/1422/A). Regeringen har beslutat att inhämta Lagrådets yttrande över lagförslaget. Lagrådet har lämnat förslaget utan erinran. Bakgrund och gällande rätt De grundläggande bestämmelserna om behandling av personuppgifter finns i personuppgiftslagen (1998:204). Genom lagen genomfördes och rådets direktiv /46/EG av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (dataskyddsdirektivet). Personuppgiftslagen är generellt tillämplig, men om det i en annan lag eller förordning har meddelats avvikande bestämmelser, så gäller de bestämmelserna. har det utöver personuppgiftslagen utarbetats en stor mängd särskilda s.k. registerförfattningar med bestämmelser om behandling av personuppgifter, däribland lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten (kallad Arbetsförmedlingens registerlag). Syftet med de särskilda registerförfattningarna har varit att anpassa regleringen till de särskilda behov som myndigheterna har i sina respektive verksamheter och att göra avvägningar mellan behovet av effektivitet i berörd verksamhet och behovet av skydd för den enskildes integritet. Arbetsförmedlingens registerlag innehåller de särregler som har ansetts nödvändiga för Arbetsförmedlingens verksamhet i förhållande till reglerna i personuppgiftslagen. I lagen finns sär- skilda bestämmelser om vilka personuppgifter som får behandlas i en databas. Med databas i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten förstås en samling personuppgifter som med hjälp av automatiserad behandling används gemensamt i verksamheten för de ändamål som föreskrivs i lagen. I 9 och 10 §§ Arbetsförmedlingens registerlag finns bestämmelser om vilka personuppgifter som får behandlas i Arbetsförmedlingens databas. Beträffande känsliga personuppgifter som avses i 13 § personuppgiftslagen som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse eller medlemskap i fackförening och uppgifter som rör hälsa eller sexualliv, och vissa andra integritetskänsliga personuppgifter finns begränsningar för databasbehandling i 9 §. Vidare får enligt 10 § uppgifter om att den enskilde har vårdats med stöd av socialtjänstlagen (2001:453) eller varit föremål för åtgärd enligt utlänningslagen (2005:716) inte behandlas i en arbetsmarknadspolitisk databas. De senare uppgifterna definieras tillsammans med de som anges i 9 § andra stycket – uppgifter om sociala förhållanden och omdömen, slutsatser eller andra värderande upplysningar om en enskild – i lagen (14 §) som ömtåliga personuppgifter. beslutad ändring i Arbetsförmedlingens registerlag Regeringen beslutade om propositionen 2012/13:12 Åtgärder inom arbetslöshetsförsäkringen m.m. som omfattar bl.a. en ändring i Arbetsförmedlingens registerlag. har bifallit propositionens förslag. Ändringen, som har trätt i kraft , gäller 9 § och innebär att samtliga känsliga personuppgifter som avses i personuppgiftslagen ska få behandlas i en databas, om de har lämnats i ett ärende. Skälet till ändringen är att det genom propositionen, som en del av ändrade regler för åtgärdssystemet inom arbetslöshetsförsäkringen, införs en skyldighet för den arbetssökande att regelbundet lämna information till Arbetsförmedlingen kring sitt arbetssökande i en aktivitetsrapport. För att uppnå en effektiv hantering av aktivitetsrapporten ska denna i första hand utgöras av en webbaserad blankett som skickas av den arbetssökande i elektronisk form till Arbetsförmedlingen och införs i dess databas. Rapporten ska innehålla ett fritextfält där den arbetssökande fritt ska kunna lämna infor- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Med ett fritextfält är det inte möjligt att förutse vilka uppgifter den sökande finner nödvändiga att ange när han eller hon skickar in aktivitetsrapporten. I propositionen konstateras sammanfattningsvis att Arbetsförmedlingen i princip inte kommer att ha någon möjlighet att styra över vad den enskilde redovisar i aktivitetsrapporten och att den risk för intrång i enskildas personliga integritet som ändringen i Arbetsförmedlingens registerlag medför inte väger tyngre än behovet av effektiva arbetssätt för Arbetsförmedlingen. Samtliga i 13 § personuppgiftslagen angivna känsliga personuppgifter får därmed behandlas i en databas, om uppgifterna har lämnats i ett ärende. Behovet av en ytterligare ändring i Arbetsförmedlingens registerlag Utöver den ovan nämnda ändringen i Arbetsförmedlingens registerlag har det framkommit att det finns behov av ytterligare en ändring i lagen. Arbetsförmedlingen har pekat på att enligt 10 § registerlagen får inte uppgifter om att den enskilde har vårdats med stöd av socialtjänstlagen eller varit föremål för åtgärd enligt utlänningslagen behandlas i en arbetsmarknadspolitisk databas, vilket kommer att medföra problem för Arbetsförmedlingens hantering av den aktivitetsrapport som ska införas. Enligt medför fritextfältet i aktivitetsrapporten att det finns en risk för att den enskilde lämnar sådana uppgifter som omfattas av 10 § Arbetsförmedlingens registerlag och som därmed i strid med 10 § kommer att finnas i myndighetens databas. Arbetsförmedlingen menar att denna risk inte kan uteslutas även om myndigheten utfärdar tydliga skriftliga instruktioner om att sådana uppgifter inte ska lämnas i rapporten, eftersom man inte kan utgå från att alla tar del av eller följer instruktionerna. Arbetsförmedlingens handläggare kommer därför att vara tvungna att förhandsgranska uppgifterna i aktivitetsrapporterna innan de läggs in i databasen för att användas vid ärendenas handläggning. Detta kommer på grund av mängden aktivitetsrapporter att innebära ett omfattande arbete och kräva avsevärda handläggarresurser. Arbetsförmedlingen anser därför att 10 § bör ändras så att sådana uppgifter som omfattas av bestämmelsen kan behandlas i myndighetens databas om de lämnas i en aktivitetsrapport. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Som en följd av lagändringarna i propositionen 2012/13:12 har regeringen beslutat om en ändring i förordningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten, som har trätt i kraft , med bl.a. bestämmelser om den nya aktivitetsrapporten. Enligt dessa ska arbetssökande regelbundet lämna aktivitetsrapporter till Arbetsförmedlingen och för den som får eller begär arbetslöshetsersättning ska det ske minst en gång . Det kommer alltså att ske regelbundna uppföljningar av den enskilde i aktivitetsrapporten. I propositionen konstateras att den valda lösningen för rapporten, med en webb-baserad blankett som skickas av den arbetssökande i elektronisk form till Arbetsförmedlingen och införs i dess databas, gör att det uppnås en effektiv hantering av aktivitetsrapporten och ett effektivt utnyttjande av myndighetens resurser. Det som Arbetsförmedlingen anfört om nödvändigheten av att förhandsgranska uppgifterna i aktivitetsrapporterna på grund av den nuvarande utformningen av 10 § motverkar kraftigt fördelarna med den valda lösningen. Regeringen anser därför att det finns behov av ytterligare en ändring i Arbetsförmedlingens registerlag. Arbetsförmedlingen får utökad möjlighet att behandla uppgifter i en databas Regeringens förslag: Uppgifter om att den enskilde har vårdats med stöd av socialtjänstlagen eller varit föremål för åtgärd enligt utlänningslagen ska få behandlas i en databas, endast om de har lämnats i ett ärende. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Arbetsförmedlingen välkomnar förslaget och anför ytterligare argument kring behovet av den nu föreslagna lagändringen. Förvaltningsrätten i och har inte något att erinra mot förslaget. Justitiekanslern har inte några synpunkter på förslaget men förutsätter att Arbetsförmedlingen kommer att ha vidtagit de åtgärder som syftar till att skydda den personliga integriteten och som närmare analyseras i propositionen 2012/13:12 Åtgärder inom arbetslöshetsförsäkringen m.m. när lagen träder i kraft. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) och motsätter sig inte förslaget men framför synpunkter gällande skyddet av den personliga integriteten. IAF anser att det bör regleras i någon form att Arbetsförmedlingen har en skyldighet att utfärda tydliga skriftliga instruktioner till den enskilde om vilken information som är relevant att lämna i aktivitetsrapporten och hur denna ska utformas. påpekar att de mottagna uppgifterna måste omfattas av ett tillfredsställande sekretesskydd hos Arbetsförmedlingen och att det är viktigt att skyddet av den personliga integriteten beaktas i användningen av webbformulär genom tydlig information, alternativa redovisningslösningar och datasäkerhet. Datainspektionen anför att förslaget leder till ett försämrat integritetsskydd för den enskilde som måste kompenseras med lämpliga skyddsåtgärder. Datainspektionen pekar på att det brister i skyddsåtgärder som avser behörighetsstyrning, dvs. den interna åtkomsten till personuppgifter, och att det är oklart hur den externa åtkomsten till uppgifter är begränsad och okänt hur aktivitetsrapporten är utformad eller kommer att utformas. Till dess det nya behörighetssystemet är på plats kan Datainspektionen inte tillstyrka den föreslagna ändringen i Arbetsförmedlingens registerlag. Skälen för regeringens förslag En grundläggande förutsättning för att en viss behandling av personuppgifter ska vara laglig är att ändamålen med behandlingen är tillåten. Av 4 § 1 Arbetsförmedlingens registerlag framgår att Arbetsförmedlingen får behandla personuppgifter som behövs för handläggningen av ärenden. Aktivitetsrapporten ingår i handläggningen av en enskild arbetssökandes ärende om arbetsförmedling. Behandling av personuppgifter i aktivitetsrapporten är därför förenlig med Arbetsförmedlingens primära ändamål för databasbehandling av personuppgifter. Nackdelar med nuvarande reglering Arbetsförmedlingen delar synen i promemorian på att mängden aktivitetsrapporter kommer att innebära ett omfattande arbete och kräva avsevärda handläggarresurser om varje rapport med fritext måste granskas före införande i databasen. Arbetsförmedlingen vill dock anföra ytterligare argument kring behovet av den föreslagna lagändringen. Myndigheten framhåller att om den enskilde lämnar otillåtna uppgifter riskerar Arbetsförmedlingen skadeståndsansvar. Om det förekommer uppgifter som är otillåtna att föra i Arbetsförmedlingens databas så måste dessa uppgifter skrivas ut och hanteras på papper, med kostnader som följd. Myndigheten anför även att den med 10 § i dess nuvarande lydelse inte heller kan instruera den som lämnar uppgifter att lämna uppgifterna annat än pappersvis eftersom uppgifterna inte får föras i något av Arbetsförmedlingens elektroniska system. Regeringen noterar att om inte Arbetsförmedlingen får möjlighet att behandla uppgifter som avses i 10 § Arbetsförmedlingens registerlag i dess databas krävs att myndighetens handläggare förhandsgranskar alla aktivitetsrapporter innan de läggs in i databasen för vidare handläggning. anför skulle det innebära ett omfattande arbete att göra denna granskning av alla aktivitetsrapporter, vilket avsevärt skulle försvåra för myndigheten att bedriva en effektiv ärendehantering. i övrigt pekar på utgör andra nackdelar med det nuvarande förbudet i 10 §. En jämförelse mellan 9 och 10 §§ Arbetsförmedlingens registerlag Att aktivitetsrapporten införs är bakgrunden till den gjorda ändringen i 9 § Arbetsförmedlingens registerlag om att samtliga känsliga personuppgifter enligt personuppgiftslagen får behandlas i en databas, om de har lämnats i ett ärende. En skillnad mellan 9 och 10 §§ är att den förra omfattar behandling av alla slags känsliga personuppgifter enligt 13 § personuppgiftslagen, dvs. uppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse eller medlemskap i fackförening samt uppgifter som rör hälsa eller sexualliv, medan den senare omfattar behandling av vissa specifika uppgifter, att den enskilde har vårdats med stöd av socialtjänstlagen eller varit föremål för åtgärd enligt utlänningslagen. Det kan finnas situationer som berör sådana uppgifter som avses i 10 § och som påverkar en arbetssökandes möjlighet att söka och ta ett arbete. Att det handlar om vissa specifika uppgifter gör dock att det är lättare att genom instruktioner till den enskilde motverka risken för att uppgifter som är av betydelse i ett ärende men som omfattas av 10 § lämnas i en aktivitetsrapport, utan i stället lämnas på annat sätt. framhåller måste dock beaktas att även om myndigheten instruerar den som lämnar uppgifterna kring vilka uppgifter som får lämnas, får dessa instruktioner inte alltid full effekt. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Bestämmelser till skydd för den personliga integriteten Regeringen har i propositionen 2012/13:12, där förslaget om ändring av 9 § Arbetsförmedlingens registerlag finns, gjort en analys (s. 76–81) av hur det förslaget påverkar den personliga integriteten och av de regler som ska skydda denna. Analysen är av betydelse även för en ändring av 10 § och följande kan här framhållas. Sådana personuppgifter som avses i 10 § Arbetsförmedlingens registerlag får inte användas som sökbegrepp i en databas. Som IAF anför bidrar denna begränsning av möjligheten att söka personuppgifter till att reducera risken för intrång i den personliga integriteten. understryker att det är viktigt att fortsatt behandling av känsliga och ömtåliga personuppgifter får ett skydd i Arbetsförmedlingens databaser och att det bl.a. handlar om att de mottagna uppgifterna måste omfattas av ett tillfredsställande sekretesskydd hos Arbetsförmedlingen. De tillämpliga sekretessbestämmelserna i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) finns i 28 kap. 11 och 12 §§. Enligt den första bestämmelsen gäller sekretess för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men och uppgiften förekommer i ett ärende om arbetsförmedling. Sekretessen gäller dock inte för beslut i dessa ärenden. Enligt den andra bestämmelsen gäller sekretess för uppgift om en enskilds affärs- eller driftsförhållanden i ärende om arbetsförmedling, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider skada. Sekretessbestämmelserna som gäller för Arbetsförmedlingens verksamhet har alltså s.k. omvända skaderekvisit och erbjuder ett starkt skydd för uppgifter som behandlas i en databas. När uppgifter ska lämnas mellan myndigheter måste hänsyn tas till sekretessregleringen. Enligt 8 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen får uppgifter för vilka sekretess gäller inte röjas för andra myndigheter, om inte annat framgår av offentlighets- och sekretesslagen eller av lag eller förordning till vilken denna lag hänvisar. I offentlighets- och sekretesslagen finns bestämmelser som anger när sekretessen mellan myndigheter bryts. Det framgår bl.a. av 10 kap. 28 § att sekretess inte hindrar att en uppgift får lämnas till en annan myndighet, om uppgiftsskyldighet följer av lag eller förordning. Enligt 48 a § 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring ska Arbetsförmedlingen till en arbetslöshetskassa lämna de uppgifter om en arbetssökande som har betydelse för tillämpningen av den lagen. Arbetsförmedlingens uppgiftsskyldighet begränsas dock av 20 § förordningen (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring till vissa konkreta uppgifter, bl.a. från och med vilken dag den sökande är anmäld eller inte längre anmäld som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen. Känsliga och ömtåliga personuppgifter omfattas inte av uppgiftsskyldigheten, utan utlämnande av sådana uppgifter får endast ske efter en prövning av skaderekvisiten i nämnda sekretessbestämmelser. Av 2 kap. 4 § och bilagan till offentlighets- och sekretesslagen framgår att arbetslöshetskassorna jämställs med myndigheter vid tillämpning av lagen. Om uppgifter som avses i 10 § Arbetsförmedlingens registerlag på begäran av en arbetslöshetskassa, efter sekretessprövning, lämnas ut från Arbetsförmedlingen till kassan gäller därför sekretess enligt 28 kap. 13 § offentlighets- och sekretesslagen i ärende om arbetslöshetsersättning enligt lagen om arbetslöshetsförsäkring för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. Denna sekretessbestämmelse kan hindra att personuppgifter som förekommer vid kassornas handläggning av ersättningsärenden lämnas ut. Till skillnad mot vad som gäller för Arbetsförmedlingens verksamhet, innebär sekretessbestämmelsens utformning med s.k. rakt skaderekvisit att det här inte finns någon presumtion för att sekretess gäller. Även om det således gäller en presumtion för offentlighet ska men anses föreligga om uppgiften som sådan är av den arten att ett utlämnande typiskt sett kan vara ägnat att medföra en påtaglig nackdel för den enskilde. Regeringen har tidigare gjort bedömningen att det är tillräckligt med ett rakt skaderekvisit i ärenden om arbetslöshetsersättning för att tillgodose behovet av skydd för uppgifter om enskilda (se prop. 2000/01:129 s. 53 f.).