prop · H003184 · 2013-08-08 00:00:00 — specificerade personer i offentlig ställning måste deklarera huruvida och i vilken omfattning de samarbetat med den tidigare regimen. engagerats av främst som rådgivare rörande konstitutionella frågor inom EU:s medlemsstater innebär att kommit att få en viktig roll för att bevaka efterlevnaden av EU:s grundläggande värden, däribland de mänskliga rättigheterna och rättsstatens principer. I fråga om har gjort uppmärksammade och kritiska uttalanden gällande val till duman, extremism och FSB:s verksamhet. Kommissionen har också yttrat sig om religionsfrihet i , kommunistiska symboler i och domstolarnas och åklagarväsendets arbetsförutsättningar i . samarbete med det så kallade Södra grannskapet har intensifierats genom dialog med parlament och stöd till konstitutionsreformer i bland annat , , och . I pågår möten och konsultationer mellan den rådgivande församlingen och rörande den nya konstitutionen. har slutligen organiserat eller medverkat i en rad olika politiska och akademiska fora, bland annat UniDem- konferenser om rättsstatsprincipen i praktiken (Universities for Democracy) och utformningen av konstitutioner, samt i författande av studier och rapporter om bland annat extra-institutionella aktörer i demokratiska system. straffrättsliga styrkommitté (CDPC) beslutade 2012 ett förslag till konvention mot handel med mänskliga organ. Förslaget kommer att överlämnas till ministerkommittén för inleddes arbete med en konvention mot manipulation av sportresultat under ledning av on Sports (EPAS). CDPC och Group of States Against Corruption (GRECO) deltar i förhandlingarna, som kommer att pågå . för det straffrättsliga samarbetet (PC- OC) har förhandlat fram ett fjärde tilläggsprotokoll till den europeiska Tilläggsprotokollet öppnades för under- var en av de stater som undertecknade tilläggsprotokollet detta datum. Relationer till andra länder och utvecklingen Skr. I efterdyningarna av den så kallade arabiska ägde en tematisk debatt rum i ministerkommittén om grannskapspolitik. Detta resulterade i att kommittén vid ministermötet i antog generalsekreterarens förslag till en strategi och inbjöd honom att utarbeta konkreta handlingsplaner för genomförandet av policyn. Sådana planer för prioriteringarna i samarbetet mellan och , respektive för perioden 20122014 har därefter utarbetats och antagits av ministerkommittén. Vidare har mindre Europarådskontor inrättats i och . Diskussioner mellan och om ett reducerat samarbetsprogram har förts. Generalsekreteraren presenterade ett vidareutvecklat förslag som bygger på ett förslag han lade fram om inrättandet av en särskild status för icke-medlemsländer som ingått avtal om samarbetsprogram med . Det skulle innebära ett slags mellanting mellan observatörsstatus och medlemskap. Syftet från generalsekreterarens sida är att söka knyta dessa länder närmare och dess värderingar innan dessa istället vänder sig till andra för inspiration och samarbete. Flera stater, däribland , är dock mycket skeptiska till denna tanke och något beslut i enlighet med generalsekreterarens förslag har ännu inte fattats. grannskapspolitik fanns på dagordningen för ministermötet i . Konflikten mellan och har stått högt på ministerkommitténs dagordning sedan kriget . behandlas är MR-situationen i utbrytarregionerna och samt insatser från institutioner, inklusive Detta kopplas till en genomgång av och åtaganden som medlemmar i och hur dessa uppfylls. övervakning dock enbart åtaganden som är direkt kopplade till Generalsekreterarens rapportering sker . Som ett resultat av generalsekreterarens rapportering har ministerkommitténs huvudsakliga fokus i riktats mot vidareutveckling av förtroendeskapande åtgärder och främjande av Exempel på konkreta åtgärder utgör det projekt som genomfördes med syfte att främja ökad medvetenhet om internflyktingars rättigheter i , samt gränsöverskridande samarbete mellan artister. konflikten mellan och givits lägre prioritet i Den berördes endast av vid ministermötet 2013 och fanns inte med på agendan för mötet, vilket är första gången Samarbetet med är nu på väg in i en annan fas vilket sker genom utarbetandet av en verksamhetsplan för . Situationen på , mot bakgrund av den militära konflikten mellan och 1974, står fortsatt på ministerkommitténs dagordning. har på cypriotiskt initiativ, diskuterat militära närvaro på norra och vad anser vara konventionsbrott av på norra . fortsätter att bevaka hur domarna i de mellanstatliga målen mot samt Varnava mot verkställs. En viss utveckling har skett . Bland annat har ministerkommittén också kommit överens om att bjuda in den så kallade för att ge information i frågan om hur efterforskningarna av personer som saknas efter konflikten fortskrider. I egendomsfrågorna kvarstår dock tydliga meningsskiljaktigheter i ministerkommittén ifråga om övervakningen av målet kan avslutas eller ej. verksamhet i Kosovo försvåras av oenighet mellan medlemsstaterna beträffande Kosovos status (34 av 47 av medlemmar har erkänt Kosovo). med flera har, trots statusfrågans restriktioner, verkat för ett utökat engagemang av på dess kärnområden avseende demokrati- och rättsstatsinsatser med utgångspunkt i individens rättigheter. stöd har en viktig funktion att fylla i Kosovos kapacitetsuppbyggnad och reformagenda. utgör också ett viktigt komplement till övriga bilaterala och internationella utvecklingsinsatser, inte minst EU:s rättsstatsmission i Kosovos (EULEX) insatser inom rättsstatsområdet. presenterade generalsekreteraren ett initiativ för ministerkommittén. Detta innebär att Europarådsanställda som arbetar med insatser i Kosovo får ha direktkontakter med tjänstemän från relevanta och kompetenta myndigheter med anledning av och inom gränserna för det ämbetsansvar som dessa kosovanska tjänstemän har, i motsats till deras officiella statliga befogenheter. Detta innebär emellertid inte att har tagit ställning i statusfrågan. Initiativet välkomnades av medlemsstaterna, inklusive och . Härigenom kommer att kunna verka i Kosovo på samma sätt som andra internationella organisationer. Organisationens insatser på MR-området, minoriteters rättigheter och för rättsstatens principer kommer kunna utsträckas till alla som lever i Kosovo. öppnade Kosovo ett generalkonsulat i . bristande demokratiska utvecklingen i har gett upphov till oro som lett till en ökad uppmärksamhet från Generalsekreteraren och ministerkommittén har Skr. 2012/13:184 vid upprepade tillfällen uppmärksammat den oroväckande tillämpningen av så kallad selektiv rättsskipning. Denna har illustrerats inte minst av domstolens avkunnade domar mot i målen och . har uppmanat till fortsatta reformer av det ukrainska rättsväsendet i enlighet med tidigare rekommendationer. har godkänt en omfattande handlingsplan för för åren 20112014 med syfte att stödja reformer för mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen och demokrati. Eftersom reformer på rättsområdet är av största vikt för landets fortsatta utveckling tog i samarbete med ukrainska experter fram en reviderad straffprocesslagstiftning inom ramen för handlingsplanen. Denna lagstiftning har ännu inte till fullo genomförts, och frågan har därför återkommande uppmärksammats av ministerkommittén . har deltagit aktivt i utarbetandet av en ny vallagstiftning, där alla rekommendationer emellertid inte har beaktats . stöd till reformer är av stor vikt för fortsatta EU-närmande. bidrar därför med substantiell finansiering av handlingsplanen för och deltar i de löpande utvärderingar som görs. är inte medlem av , men deltar i verksamhet inom ramen för vissa av organ och konventioner, såsom gruppen av stater mot korruption (GRECO) och den europeiska kulturkonventionen. har bjudit in att tillträda konventionen om människohandel. är också observatör i styrkommittén för mänskliga rättigheter (CDDH) och dess underordnade organ, liksom i styrkommittén för media och informationssamhället (CDMSI). önskar generellt utöka sitt deltagande i styrkommittéer. På lång sikt är målsättningen för att ska bli en fullvärdig medlem i organisationen. För att detta ska bli möjligt är det dock nödvändigt att tar itu med de rekommendationer som ministerkommittén och PACE beslutat om, bland annat avseende frisläppande av politiska fångar och införande av ett moratorium avseende dödsstraffets tillämpning. har ministerkommittén gjort uttalanden om där dessa krav upprepats. Situationen i , med särskilt fokus på dödsstraffet och repressionen riktad mot det civila samhället, behandlas fortlöpande i rapportörsgruppen för demokratifrågor, en av ministerkommitténs olika rapportörsgrupper. Arbetet inom ramen för program till stöd för en demokratisk utveckling i har fortgått med fokus på det civila samhället och oberoende medier. Viss verksamhet har också bedrivits vid informationspunkt i . Från svensk utgångspunkt är det viktigt att ansträngningarna för att få att närma sig övriga fortsätter. MR-situationen i 25 bör fortsatt uppmärksammas, inklusive frågan om Detta bör ske bland annat genom medvetandegörande, information och offentlig debatt. här fortsätta att spela en viktig roll. Relationer till internationella organisationer Sedan undertecknandet av ett Memorandum of Understanding (MoU) år 2007 mellan och EU har samarbetet mellan de två organisationerna intensifierats, både kvalitativt och kvantitativt. verksamhet och reformer av organisationen är i ökande grad kopplad till samarbetet med EU. Bidragande till detta är i första hand den fördjupade dagordningen om mänskliga rättigheter i EU, som accentuerades genom Lissabonfördraget, och EU:s kommande anslutning till om de mänskliga rättigheterna. EU:s kommande anslutning till , se avsnitt 4, kan antas leda till en kvalitativ förändring av EU-samarbetet inom och med Den fördjupade MR-fokuseringen i EU, bland annat med rättighetsstadgans bindande karaktär samt att för grundläggande rättigheter i gradvis stärker och utökar sin verksamhet, har väckt viss oro i sekretariat med hänvisning till risken för dubbelarbete. EU bedriver dock ingen egen övergripande MR-granskning av sina egna medlemsstater på det sätt gör och kompetens på detta område begränsas av Regeringen anser dock att EU:s ökande intresse för MR- frågor i grunden är positiv också för med dess solida MR- regelverk och kompetens. Utvecklingen i EU inom kärnområden kan bidra till att stimulera och stärka verksamhet både substansmässigt och finansiellt. Ytterligare fördjupning av det landspecifika samarbetet skedde under 2012 i länder inom Östliga partnerskapet, på och i . 2013 planeras även ett ökat samarbete i fråga om och EU:s stöd till rättsstatsbistånd ökar kontinuerligt och uppgick till sammanlagt . rättsstatsbiståndet till det största av EU:s bidrag till rådets tre pelare. av de viktigaste programmen är biståndet av den juridiska reformprocessen i länder inom Östliga partnerskapet. EU:s bidrag till demokratifrågor uppgick till år Inom samarbetet lanserades i mitten av 2011 ett långt projekt om demokratiskt medborgarskap och utbildning i mänskliga rättigheter i Programmet är för tillfället samarbetets största enskilda projekt Också det pågående projektsamarbetet med är av stor omfattning och här bidrar också med betydande belopp. uppgick det svenska stödet till , motsvarande Stödet från EU till arbetet med mänskliga rättigheter uppgick till drygt Exempel på framgångsrikt samarbete är bland effekt ett straffrättsligt program i , , , och har haft. I exempelvis bistod Skr. 2012/13:184 programmet myndigheterna vid utformningen av en ny straffprocess- rättslig lagstiftning som antogs . I antogs nya regler om skydd för arresterade och häktade. Vidare deltar med viss regelbundenhet i EU:s rådsarbetsgrupper, främst i arbetsgruppen för och (), arbetsgruppen för mänskliga rättigheter (COHOM) och arbetsgruppen för västra (COWEB). Dialogen mellan generalsekreteraren och EU upprätthålls och har ytterligare intensifierats samt resulterat bland annat i gemensamma uttalanden, som i fråga om och genomförandet av dom i målet Sejdic och Finci, se avsnitt 6.1.1. EU- kommissionens ordförande och generalsekreterare gjorde även ett gemensamt uttalande , då man uttryckte oro över ändringarna i konstitution och uttalade att man hoppades att skulle bemöta denna oro i bilaterala samtal med ledare för de europeiska institutionerna. 8.2Organisationen för säkerhet och samarbete i () Riktlinjerna för samarbetet mellan och vilar på ett gemensamt uttalande från organisationernas respektive ordföranden samt en deklaration om samarbete . Kontakterna organisationerna emellan sker genom så kallade 2+2 möten mellan och respektive ordförande och generalsekreterare, den så kallade samordningsgruppen, möten på tjänstemannanivå, ad hoc-deltagande i varandras möten på olika nivåer, samarbete i fält samt trepartsmöten mellan , och FN. upprättade kontor i och för att stärka kontakterna. har emellertid inte upprättat motsvarande kontor i . representant i deltar i möten med kommittén för den mänskliga dimensionen och i Permanenta rådet på inbjudan. och generalsekreterare inbjuds till dialog med medlemsstaterna i Permanenta rådet respektive ministerkommittén. Samarbetet mellan och fokuserade på fyra prioriterade områden: kamp mot terrorism, bekämpande av människohandel, skydd av rättigheter för personer tillhörande nationella minoriteter samt främjande av tolerans och icke-diskriminering. koncentreras varje enskilt möte i samordningsgruppen kring två av de prioriterade samarbetsområdena. Möten äger rum . sker detta i och i . Utöver dessa områden samarbetar också organisationerna inom bland annat valobservation, mediefrågor samt expertutlåtanden rörande konstitutionella frågor och lagstiftning. diskuterades förslag om att ytterligare stärka och utvidga samordningen på prioriterade områden. Efter beslut i ministerkommittén överfördes förslagen till för vidare behandling som alltjämt pågår. Generalsekreteraren har även upparbetat nära och täta kontakter med generalsekreterare . Jagland deltar i FN:s högnivåsegment. En resolution om samarbetet mellan FN och antas , . Resolution 67/83 antogs av . Texten tar upp en mängd samarbetsområden, däribland skydd av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, förebyggande av tortyr, kamp mot rasism och diskriminering, rättigheter för personer tillhörande minoriteter, bekämpande av människohandel, barnets rättigheter, jämställdhet, flyktingar, internet, terrorism, interkulturell dialog, demokratifrågor samt bekämpande av korruption. I likhet omnämns inte dödsstraffet i resolutionen då det inte gått att nå konsensus härom i generalförsamlingen. Såväl som 2013 ägde det årliga utbytet i MR-frågor rum mellan FN och i . Vid mötena diskuterade deltagande experter från huvudstäderna bland annat utvecklingen och huvudresultaten av den 66:e och 67:e generalförsamlingen, samarbetet mellan de båda organisationerna på MR-området samt teman för MR- rådet. beslutar i frågor som rör program och Den parlamentariska församlingen yttrar sig. utgångspunkt har varit real nolltillväxt. Vid de diskussioner som förts och om prioriteringar för program och budget för perioden 20142015 har dock krav på nominell nolltillväxt i budgeten ställts från flera medlemsstater. nominell nolltillväxt i den ordinarie budgeten för 20142015 och budgetramen fattades av ministerkommittén , vilket innebär att någon inflationsuppräkning inte sker . antog ministerkommittén programverksamheten för 20122013 jämte budgeten och den preliminära budgeten för Detta var den första 2-årscykeln i historia och utgjorde en del av generalsekreterarens reform av organisationen. antogs bidragsskalorna för de uttaxerade avgifterna till den andel av den ordinarie budgeten uppgår till , medan den varierar för de olika partsavtal som är programverksamhet vilar på fyra pelare: mänskliga rättigheter, rättsstatens principer, demokrati samt En betydande del av den ordinarie budgeten, , går till löner och pensioner. inte inkluderas blir andelen . fastslog ministerkommittén budgetramen för den ordinarie budgeten till högst . i budgeten , varav beslutade ministerkommittén att budgetvolymen för den ordinarie budgeten ska uppgå till . gjorde totalt inbetalningar om eller , vilket inkluderade samtliga budgetar, inklusive de partsavtal som deltar i. uppgår samlade bidrag till , motsvarande efter det att avdrag gjorts för överskott från tidigare års budgetar och partsavtal. Bilaga 1: Ny organisationsstruktur Bilaga 2: Förteckning över medlems- och kandidatländer samt observatörsländer Länder som sökt inträde i Länder som har särskild gäststatus i parlamentariska församlingen (gäststatusen suspenderad) Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsrådet , ordförande, statsråden , , , , Regeringen beslutar skrivelse 2012/13:184 Redogörelse för verksamheten inom m.m. och .