prop · H003173 · 2013-05-30 00:00:00 — Regeringens proposition 2012/13:173 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 160 personer till förfogande för deltagande i stabiliseringsinsats i (MINUSMA) , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av säkerhetsråd. Insatsens mandat omfattar bland annat stabilisering av större tätbefolkade områden, skydd av civila och FN- personal och stöd till att skapa förutsättningar för humanitärt bistånd. Det planerade svenska styrkebidraget utgörs av en flygtransportenhet, en flygsäkringsstyrka och en nationell stödenhet. Avsikten är att även placera stabsofficerare vid relevanta staber. Regeringen bedömer att det svenska bidraget till insatsen under normala omständigheter kommer att uppgå till ungefär 70 personer. Dessutom ska styrkan om behov uppstår kunna förstärkas tillfälligt. Regeringens avsikt är att det svenska bidraget ska samordnas med andra nordiska länders. Det svenska bidragets verksamhet kan inledas tidigast . I propositionen redogör regeringen för situationen i och för det internationella samfundets, FN:s, EU:s och engagemang i landet. Regeringen redogör även för insatsens folkrättsliga mandat, beskriver det avsedda svenska deltagandet och redovisar sina överväganden för det svenska deltagandet. 2012/13:173 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Ärendet och dess beredning .............................................................. Internationella samfundets, FN:s, EU:s och stabiliseringsinsats i , MINUSMA ............ Folkrättsligt mandat för insatsen ....................................................... Det svenska militära bidraget till MINUSMA ................................ Bilaga 1 Förkortningar ........................................................................ Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde ........... Regeringen föreslår att medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 160 personer till förfogande för deltagande i stabiliseringsinsats i (MINUSMA) , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av säkerhetsråd (se avsnitt 8). Vidare föreslår regeringen att beslutar att förkorta motionstiden . 2012/13:173 2 Ärendet och dess beredning antog (FN:s) säkerhetsråd resolution , som fastställde att situationen i utgjorde ett hot mot internationell fred och säkerhet. antog resolution , som bland annat uppmanade det internationella samfundet att stödja försvars- och säkerhetsstyrkor med utbildning och rådgivning. antog resolution , som med stöd av kapitel VII medgav etableringen av en afrikanskledd internationell stödinsats i , Afisma (Support Mission to ), och bad FN:s generalsekreterare att upprätta en FN-närvaro i landet (United Nations Office in ). beslutade EU att inrätta en militär utbildnings- och rådgivningsinsats till stöd för försvarsmakt, EUTM . Regeringen beslutade att ska delta i EUTM med högst 15 personer . antog resolution , som med stöd av kapitel VII inrättade en FN-ledd stabiliseringsinsats i , MINUSMA (United Nations Multidimensional Integrated Stabilization Mission in ). ska Afismas militära styrkor integreras i FN-insatsen. skickade en formell förfrågan till FN:s medlemsländer om styrkebidrag till FN-insatsen i . (Försvarsdepartementet) uppmanade (Fö2013/997/SSP) Försvarsmakten att redovisa förutsättningarna för ett svenskt bidrag inom ramen för ett samnordiskt sådant, till FN:s kommande stabiliseringsinsats i . Försvarsmakten redovisade sitt svar . Eftersom det är angeläget att det svenska styrkebidraget kan vara på plats efter insatsens start , föreslår regeringen att beslutar om förkortad motionstid för följdmotioner till propositionen. är ett av världens fattigaste länder. råder ett spänt förhållande inom mellan å ena sidan folkgrupperna i den södra delen av landet, som traditionellt dominerar politik och ekonomi, och å andra sidan olika minoritetsfolk, bland annat tuareger, i norr. har motsättningarna övergått i väpnad konflikt. har därtill en ökning av kriminella aktiviteter, såsom illegal handel med vapen, droger och människor, samt kidnappningar och terroristaktiviteter, skett i och i den större Sahelregionen. i islamiska , , har etablerat sig bland annat i de norra delarna av . uppstod det en säkerhetskris i , då en sekulär tuareggrupp, Nationella rörelsen för Azawads befrielse, MNLA, tog till vapen mot försvarsmakt. Detta väpnade uppror hade syftet att ta kontrollen över ett geografiskt område i norra kallat Azawad, vilket motsvarar av landets territorium. MNLA utmanövrerades av olika väpnade extremistgrupper och kriminella grupper lierade med AQIM. De under krisen mest framträdande av dessa extremistgrupper har varit och jihad i , MUJAO, vilket är en avknoppning från AQIM, samt en islamistisk tuareggrupp, Ansar al-Din. Dessa väpnade extremistgrupper kom att kontrollera två tredjedelar av territorium där de införde strikta Sharia-lagar och bland annat utdömde kroppsstraff mot vad de såg som brott mot islams lagar, med allvarliga kränkningar av mänskliga fri- och rättigheter som följd. De väpnade extremistgrupper, vilka ockuperat norra , genomförde en offensiv söderut mot huvudstaden . begärde och fick då militärt stöd av framför allt , och , vilket möjliggjort för maliska regeringsstyrkor att återta kontrollen över merparten av landet. Strider pågår dock fortfarande i gränstrakterna mot . Enskilda attacker sker även på andra håll i norr, bland annat i form av självmordsattentat från anhängare till de väpnade extremistgrupperna. Parallellt med säkerhetskrisen i norr drabbades av en politisk kris. genomförde en grupp armésoldater en militärkupp i protest mot regeringens oförmåga att hantera det väpnade upproret i norr och arméns bristfälliga resurser. Efter påtryckningar från det internationella samfundet överlämnade kuppmakarna kort därefter makten till en övergångsregering som tillsammans med en övergångspresident ska leda landet tills demokratiska val har genomförts. antog en plan för en övergångsperiod för att återupprätta demokratisk och konstitutionell ordning. upprättades en nationell försonings- och dialogkommission för att hantera delar av de grundläggande konfliktorsakerna och medlemmar som representerar de olika folkgrupperna i har utsetts. Enligt övergångsregeringens plan ska presidentval hållas , och val till parlamentet väntas äga rum . De humanitära behoven i och närregionen är omfattande. En humanitär kris pågår i hela Sahelområdet som i huvudsak beror på torka, höga spannmålpriser och ekologisk degradering. Kronisk fattigdom och allmän sårbarhet, och låg motståndskraft mot torka, bidrar till att ytterligare öka de humanitära behoven. Enligt FN är cirka fyra miljoner människor, det vill säga omkring en fjärdedel av befolkningen i , i behov av humanitär assistans, varav cirka två miljoner i sin tur riskerar att drabbas av osäker tillgång till livsmedel. Vid sidan av livsmedel är behoven av bland annat skydd, sanitet och vatten stora. De regelbundna torrperioderna i har återkommit med allt tätare intervaller, vilket bidragit till att lokalbefolkningens återhämtningsförmåga försvagats kraftigt. 2012/13:173 Situationen i har lett till ytterligare humanitära behov i landet och dess grannländer. , , beräknade att det i landet finns över 300 000 internflyktingar och att antalet flyktingar från som befinner sig i de angränsande länderna , och är över 175 000. De humanitära utmaningarna som funnits har fördjupats ytterligare av stora flyktingströmmar inom och mellan de drabbade länderna. Ett begränsat humanitärt tillträde i drabbade områden av har tidigare försvårat möjligheten att göra ordentliga behovsbedömningar och att genomföra humanitära insatser. Begränsad humanitär närvaro kvarstår i landets norra delar. 4Internationella samfundets, FN:s, EU:s och engagemang i Efter militärkuppen i slöts , efter påtryckningar från internationella samfundet och under överinseende av den västafrikanska samarbetsorganisationen , ett ramverksavtal som ledde till att kuppmakarna trädde tillbaka och en nationell övergångsregering tillträdde. uppmanade genom resolution det internationella samfundet, däribland Europeiska unionen (EU), att stödja försvars- och säkerhetsstyrkor med bland annat utbildning och rådgivning. uttryckte även sin avsikt att överväga och Ecowas förfrågan om bistånd av en internationell militär styrka för att återta de norra delarna av landet. antog säkerhetsrådet resolution , som med stöd av kapitel VII medgav etableringen av en afrikanskledd internationell stödinsats i , Afisma. Bland Afismas uppgifter ingår att förbättra den maliska arméns förmåga och stödja återtagandet av de norra delarna av . Ett etablerades i med uppgift att stödja den politiska processen och ansträngningar att återupprätta säkerheten i landet, bland annat genom stöd till planeringen, utgrupperingen och genomförandet av Afisma. När väpnade extremistgrupper började rycka fram söderut mot huvudstaden , vände sig till med en begäran om militärt stöd. inledde en militär insats, under beteckningen Operation Serval, i syfte att hejda de väpnade extremistgruppernas framryckning söderut, och stödja säkerhetsstyrkor. Som mest uppgick Operation Serval till drygt 4 000 soldater. Parallellt skyndade Afrikanska unionen (AU) och Ecowas på utstationeringen av Afisma till och insatsens numerär utökades till drygt 6 000 soldater. hade de maliska regeringsstyrkorna med militärt stöd av framför allt , och återtagit kontrollen över huvuddelen av landet. Afisma hade utgrupperats, i huvudsak till de södra delarna av . EU och dess medlemsstater har spelat en aktiv roll i hanteringen av krisen i och antagit rådslutsatser. utsåg rådet en särskild representant () för EU i med i förstone ett särskilt fokus på situationen i och den regionala dimensionen av krisen i landet. EU har även aktivt deltagit i AU:s internationella samordningsgrupp för , The Support and on the Situation in . På biståndsområdet ger Europeiska kommissionen stöd inom ramen för den europeiska utvecklingsfonden (EDF 10) motsvarande . I likhet med de flesta andra internationella givare suspenderade Europeiska kommissionen sitt bistånd som ett svar på militärkuppen . Efter att planen för övergångsperioden antagits fastslog EU:s utrikesministrar att biståndet gradvis kunde återupptas. genomfördes i en internationell givarkonferens till stöd för , organiserad av EU och . Efter önskemål från och efter en begäran från antog EU ett krishanteringskoncept för en militär insats inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) i syfte att bistå väpnade styrkor med militär utbildning och rådgivning. Beslutet fattades bland annat mot bakgrund av de allsidiga målen i för säkerhet och utveckling i , vilken antogs . Europeiska unionens militära insats för bidragande till utbildning av försvarsmakt (EUTM ) upprättades vid ett extrainsatt rådsmöte (rådsbeslut /34/GUSP) och lanserades . Till uppgifterna hör att bistå med rådgivning och stöd till försvarsledning och att tillhandahålla utbildning för den maliska försvarsmakten. Syftet är att stärka den operativa förmågan och bidra till respekten för mänskliga rättigheter, rättsstatens principer, internationell humanitär rätt och skydd av civila, särskilt av kvinnor och barn, samt stärka den legitima civila kontrollen över försvarsmakten. Insatsen, som består av omkring 550 personer, är lokaliserad till södra och deltar inte i operativa insatser. Regeringen beslutade att ska bidra till insatsen med högst 15 personer. Det svenska bidraget har samordnats med och de baltiska länderna till ett gemensamt utbildningsteam, och viss stabspersonal. EUTM har för denna proposition genomfört den första fjärdedelen av sitt utbildningsuppdrag med i huvudsak gott resultat. Med anledning av utbrottet av oroligheter och den påskyndade utstationeringen av Afisma, beslutade regeringen att även bistå Ecowas medlemsländer med transportflygförmåga i form av flygtimmar med det strategiska transportflygplanet , som disponerar inom ramen för samarbetet Strategic Airlift Capability (SAC). En särskild funktion inom EU:s militära stab () bistår med praktisk samordning av det internationella stödet till Ecowas och . Som en del i stödet till AU:s internationella krishantering har EU utlovat att delfinansiera Afisma med ur Afrikanska fredsfaciliteten. Inom EU övervägs vidare att stödja 2012/13:173 genom en civil EU-insats, till exempel med inriktning mot stärkande av polisen, de civila säkerhetsstyrkorna och rättssektorn. inledde Internationella brottmålsdomstolens åklagare, efter hänskjutande av , en utredning om huruvida brott begåtts på territorium . beslutade för mänskliga rättigheter att utse en oberoende expert på mänskliga rättigheter med uppdrag att stödja i dess ansträngningar för att främja och skydda mänskliga rättigheter i landet. I likhet med övriga givare, inklusive Europeiska kommissionen, suspenderade sitt bilaterala bistånd till och myndigheter, som ett svar på militärkuppen i landet . Det omfattande humanitära stödet till befolkning omfattades aldrig av suspenderingen. Det bilaterala biståndet återupptogs efter regeringsbeslut . Det svenska stödet till uppgick till i långsiktigt utvecklingssamarbete, och anslagsramen 2013 uppgår till . Det återupptagna stödet ska bland annat bidra till genomförande av planen för övergångsperioden för att återupprätta demokratisk och konstitutionell ordning. Insatser återupptas exempelvis till stöd för naturresurssektorn, valprocessen, demokrati och mänskliga rättigheter och genom expertstöd till statistikområdet genom . är bland de största givarna med anledning av den humanitära krisen i . var vårt humanitära stöd till , varav allokerades till . Det svenska stödet kanaliseras genom stöd till humanitära insatser av FN- organisationer, , internationella enskilda organisationer och genom att svensk expertpersonal ställs till förfogande genom Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. I detta stöd inkluderas bland annat ett humanitärt minhanteringsstöd i form av expertstöd till berörda FN-program. bidrar även med ett omfattande basbudgetstöd till flera humanitära FN-organisationer med betydande operationer, exempelvis var tredje största bilaterala givare till , . Stödet går till insatser inom bland annat livsmedel, hälsa, utbildning, nutrition, vatten och sanitet. Medlen går även till kapacitetsstärkande insatser för att minska effekterna av, och lokalt bemöta, framtida situationer av torka. Eftersom omfattande humanitära behov kvarstår i planerar för fortsatt humanitärt stöd. Utöver det bidrag som denna proposition behandlar undersöker regeringen även möjligheten att bidra med civil personal till MINUSMA. 5Förenta nationernas stabiliseringsinsats i , MINUSMA uttryckte AU sitt stöd för omvandlingen av Afisma till en FN-insats för att stabilisera , dels genom en kommuniké från , dels i ett brev från AU:s kommissionär för Prop. 2012/13:173 fred och säkerhet till FN:s generalsekreterare. I ett brev till FN:s generalsekreterare bad att en FN-insats skulle sättas in för att stabilisera landet och återupprätta statens auktoritet över hela territoriet. I ett brev till FN:s generalsekreterare bad ordföranden för Ecowas att Afisma skulle omvandlas till en stabiliseringsinsats ledd av FN. överlämnade FN:s generalsekreterare en rapport till om situationen i , med rekommendationer och alternativa förslag för upprättande av en FN-ledd stabiliseringsinsats i . Med fastställande av att situationen i utgjorde ett hot mot internationell fred och säkerhet antog , under kapitel VII, resolution . Därmed upprättades en integrerad multidimensionell stabiliseringsinsats i , MINUSMA, för en period om inledningsvis . Insatsens styrka får uppgå till högst 11 200 soldater och 1 440 poliser. Dessutom kommer ytterligare civil personal att ingå i insatsen i den utsträckning som FN bedömer nödvändig för att lösa uppgifterna i mandatet. ska MINUSMA vara redo att överta ansvaret från AU- insatsen Afisma. Den militära personal och de poliser i Afisma som möter FN:s krav på operationell förmåga ska då integreras i FN-insatsen. En utvärdering av säkerhetssituationen ska göras före utplacering av . Läget på marken ska vara styrande för när och var MINUSMA utplaceras. Insatsen har mandat att utföra sju huvudsakliga uppgifter: 1) stabilisering av större tätbefolkade områden och bidrag till att staten återfår kontrollen i hela landet, 2) stöd för genomförandet av planen för övergångsperioden inklusive den nationella politiska dialogen och valprocessen, 3) skydd av civila och FN-personal, 4) främjande och skydd av mänskliga rättigheter, 5) stöd för humanitärt bistånd, 6) stöd för bevarande av kultur samt 7) stöd för nationell och internationell rättvisa. Franska styrkor har mandat att, efter begäran av FN:s generalsekreterare intervenera till stöd för MINUSMA när insatsen är under överhängande, allvarligt hot. FN-insatsen och de franska styrkorna får skilda befälskedjor. 6 Folkrättsligt mandat för insatsen fastställde i resolution att situationen i utgjorde ett hot mot internationell fred och säkerhet och beslutade att upprätta MINUSMA under kapitel VII i . Det finns även en inbjudan av till FN:s generalsekreterare, vilket utgör ytterligare en folkrättslig grund för I mandatet ingår stabilisering av större tätbefolkade områden och bidrag till att staten återfår kontrollen i hela landet, stöd för genomförandet av planen för övergångsperioden inklusive den nationella 2012/13:173 politiska dialogen och valprocessen, skydd av civila och FN-personal, främjande och skydd av mänskliga rättigheter, stöd för humanitärt bistånd, stöd för bevarande av kultur samt stöd för nationell och internationell rättvisa. MINUSMA bemyndigas att vidta alla nödvändiga åtgärder inom ramen för sin förmåga inom det geografiska insatsområdet för vissa typer av uppgifter. Dessa uppgifter är stabilisering av större tätbefolkade områden, särskilt i norra , och att i detta sammanhang avskräcka från hot och vidta aktiva åtgärder för att förhindra återvändande av beväpnade element till dessa områden, samt ge stöd till övergångsmyndigheterna att återupprätta och utvidga statlig förvaltning i hela landet. Alla nödvändiga åtgärder får även vidtas för att skydda civila som löper en överhängande risk att utsättas för fysiskt våld, för att skydda FN-personal, anläggningar och utrustning och för att säkerställa säkerheten och rörelsefriheten för FN och tillhörande personal. Vidare får alla nödvändiga åtgärder vidtas för att bidra till en trygg miljö för säkert och civilt humanitärt bistånd liksom frivilligt återvändande av internflyktingar och flyktingar. Slutligen får alla nödvändiga åtgärder vidtas för att i den utsträckning det är nödvändigt och genomförbart och i samarbete med ge stöd till övergångsmyndigheterna för att skydda kulturella och historiska platser i från attacker och om möjligt och lämpligt stödja övergångsmyndigheternas ansträngningar att ställa ansvariga för krigsförbrytelser och brott mot mänskligheten i inför rätta. Rätten att använda våld grundas ytterst på säkerhetsrådets mandat i enlighet med kapitel VII och måste stå i överensstämmelse med de mänskliga rättigheterna samt i tillämpliga fall den internationella humanitära rätten. Denna rätt kommer att preciseras i insatsregler som reglerar styrkans våldsanvändning. De närmare förutsättningarna för svenskt deltagande i MINUSMA kommer att regleras genom avtal mellan och FN och ett så kallat (Status of Forces Agreement) ska enligt resolutionen ingås mellan FN:s generalsekreterare och . Till dess att avtalet slutits är FN:s modellavtal tillämpligt. 7Det svenska militära bidraget till MINUSMA Det svenska bidraget till MINUSMA föreslås omfatta ett transportflygplan av typ TP84 (). I det svenska förbandet ingår en flygsäkringsstyrka, en flygtransportenhet och en nationell stödenhet. Dessutom avser att placera stabsofficerare vid relevanta staber. Regeringens avsikt är att det svenska bidraget ska samordnas med andra nordiska länders inom ramen för ett nordiskt samarbete. Därmed skapas ett uthålligt bidrag med transportflygplan och stabsofficerare till insatsen. Rotation av flygplan och personal kan komma att ske under insatsen. Det svenska bidraget till insatsen kommer att uppgå till cirka 70 personer. Det svenska styrkebidraget kan användas i hela MINUSMA:s Prop. 2012/13:173 operationsområde, och för insatser relaterade till MINUSMA:s uppdrag Styrkan ska kunna förstärkas tillfälligt med kort varsel om behov uppstår. Sammantaget ska det svenska bidraget kunna uppgå till högst 160 personer. Avsikten är att det svenska deltagandet i insatsen ska inledas tidigast och pågå . Det är regeringens avsikt att flygtransportenheten, flygsäkringsstyrkan och den nationella stödenheten ska delta i insatsen . Hotbilden för den svenska personalen kommer att variera. Försvarsmakten kommer att göra en hot- och riskbedömning för de insatser som utförs och vidta eventuella åtgärder utifrån denna bedömning. Regeringens förslag: medger att regeringen ställer en svensk väpnad styrka bestående av högst 160 personer till förfogande för deltagande i stabiliseringsinsats i (MINUSMA) , under förutsättning att det även fortsättningsvis finns ett giltigt mandat för styrkan enligt beslut av säkerhetsråd samt att motionstiden förkortas . Regeringens bedömning: Det svenska bidraget till insatsen kommer under normala omständigheter att uppgå till ungefär 70 personer. Skälen för regeringens förslag: har väpnade extremistgrupper och kriminella grupper gjort sig skyldiga till omfattande övergrepp och orsakat stort mänskligt lidande i , särskilt i landets norra delar. råder i en svår humanitär situation, som allvarligt försämrats på grund av stridigheterna. Därtill har konflikten i haft ett negativt inflytande på utvecklingen i regionen som helhet, inklusive risken för spridning av terrorism. Regeringen välkomnar FN:s säkerhetsråds resolution och det mångsidiga mandat som därigenom ges till FN:s stabiliseringsinsats i , MINUSMA. Regeringen välkomnar även att generalsekreterarens särskilda representant ges ett tydligt mandat att stödja återupprättandet av en konstitutionell och demokratisk ordning samt nationell dialog och försoning i . beslut, och inbjudan av till FN:s generalsekreterare att genomföra en stabiliseringsinsats, ger en tydlig folkrättslig grund för ett svenskt bidrag till MINUSMA. Ett svenskt styrkebidrag till MINUSMA ligger i linje med engagemang för fred och utveckling i . är engagerat i med ett omfattande bilateralt bistånd, bidrag från Myndigheten för samhällsskydd och beredskap till humanitära 2012/13:173 minhanteringsinsatser och med utbildare i EU:s militära utbildnings- och rådgivningsinsats till stöd för försvarsmakt, EUTM . Genom resolution ges ett kraftfullt mandat vilket bland annat ger MINUSMA goda förutsättningar att öka säkerheten för såväl de nödlidande människorna som för humanitära biståndsorganisationer att verka. För att MINUSMA ska kunna utföra sitt mandat krävs att FN:s medlemsstater ställer resurser i form av kvalificerade styrkebidrag till förfogande. Detta är särskilt angeläget eftersom insatsen kommer att verka i en mycket komplex miljö och kommer att behöva hantera en militär problematik som är ny för FN, bland annat asymmetriska hot. Målet för den svenska insatsen är att bidra till att uppfylla MINUSMA:s mandat enligt säkerhetsrådets resolution och att därigenom bidra till förbättrad säkerhet i , återupprättande av den konstitutionella och demokratiska ordningen samt till att understödja långsiktigt hållbara lösningar på krisen i landet. Det svenska bidraget är också ett uttryck för det svenska stödet för och dess fredsfrämjande verksamhet.