prop · H1031d11 · 2013-09-18 00:00:00 — Konventionen syftar till att skydda kvinnor från alla former av våld och innehåller bl.a. bestämmelser om straffrättsliga åtgärder, förebyggande insatser samt skydd och stöd till våldsutsatta kvinnor. Sociala 51:e session hölls i den 6–. Mötets huvudtema var Främja delaktighet för människor att uppnå fattigdomsbekämpning, social integration och full sysselsättning och anständigt arbete för alla. Fem resolutioner antogs, för överlämnande till ECOSOC inom områdena funktionshinder, familj, åldrande, ungdom och NEPAD (sociala dimensioner i nya partnerskapet för ). 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Regeringen lämnade den första rapporten till övervakningskommittén för konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (se även utgiftsområde 6 Funktionshinderspolitik). Arbetet inom ramen för 2020-strategin fortgår där ett av målen är att främja social delaktighet, framför allt genom fattigdomsminskning. beslutade regeringen om nationella reformprogram , som utgör den årliga rapporten till kommissionen om utvecklingen mot de nationella mål, som regeringen satt upp för att uppnå de EU-gemensamma målen i strategin. För att främja sociala investeringar för tillväxt och sammanhållning presenterade kommissionen det s.k. sociala investeringspaketet. Som en del i detta initiativ föreslås en rekommendation om att motverka ekonomisk och social utsatthet bland barn. Vidare presenterade kommissionen ett förslag om att inrätta en fond för europeiskt bistånd till dem som har det sämst ställt. Förslaget har förhandlats och förordningen ska träda i kraft och sträcka sig fram . Regeringen är fast besluten att fortsätta utveckla välfärden. Verksamheter och tjänster i välfärden ska vara av god kvalitet och finnas tillgängliga för alla människor efter behov, oavsett bakgrund, ekonomiska förutsättningar, bostadsort och kön. För att kunna upprätthålla och utveckla den offentligt finansierade välfärden är det nödvändigt att sysselsättningen kan hållas på en varaktigt hög nivå. Att få fler människor i arbete är regeringens främsta uppgift. Endast på detta sätt kan omfattningen och kvaliteten i välfärden långsiktigt säkras. ställs inför nya krav står inför ett stort antal utmaningar. Brukare och närstående ställer allt större krav på inflytande över vården och omsorgen. En ökad mångfald av utförare i välfärden innebär bl.a. nya och större krav på information till brukarna, en utvecklad kvalitetskontroll från huvudmännen och ökad kompetens hos ansvariga huvudmän, i exempelvis upphandlingsfrågor. Nya tekniska verktyg och kunskapsbaserade metoder behöver introduceras för att effektivisera verksamheterna. Samverkan och samspelet mellan landsting och kommun behöver också fortsätta att utvecklas. Den evidensbaserade kunskapen om vilka insatser som kan ge goda resultat inom måste fortsätta att spridas ut i verksamheterna. Befolkningen blir friskare, lever och har helt andra förutsättningar till ett aktivt liv även längre upp . Synen på åldrandet behöver därför förändras. Åldrandet är en naturlig del av livet och det är viktigt för alla att få uppleva en känsla av sammanhang och mening genom hela livet. Varje människa ska få fortsätta leva sitt liv utifrån den han eller hon är och kunna ägna sig åt sådant man tycker om och känna välbefinnande. Det ska gälla även när behovet av stöd och hjälp inträder och ökar. För att kunna möta denna demografiska utmaning blir det nödvändigt att utveckla politiken och stödåtgärderna. Välfärdsteknologi ett av verktygen En ökad användning av välfärdsteknologi och hjälpmedel är viktiga utvecklingsområden för att öka tryggheten, förlänga oberoendet och skjuta upp omfattande omsorgsbehov. Med välfärdsteknologiska lösningar är det också möjligt att bättre utnyttja resurserna och stärka säkerheten inom exempelvis äldreomsorgen. Teknikstöd kan bidra till att frigöra tid för personal att ägna sig åt sådant som verkligen kräver mänskliga kontakter. Nyttan av välfärdsteknologin är inte bara begränsad till äldreomsorgen. Även i verksamheter som riktas till personer med funktionsnedsättning och inom andra socialtjänstområden kan den innebära stora vinster, såväl för den enskilde som för samhället. 7.5.1Viktiga utvecklingsområden och målgrupper De statliga stödinsatserna inom bör i huvudsak inriktas på följande områden: –Kunskap och kvalitet –Trygghet och säkerhet –Valfrihet, inflytande och delaktighet –Enkel tillgång till information Utöver fortsatta åtgärder inom dessa, för generella utvecklingsområden, inriktas regeringens politik på följande målgrupper: –Personer med missbruks- eller beroendeproblematik –Personer utsatta för brott –Barn och unga –Personer med funktionsnedsättning Den politiska inriktningen på de insatser som regeringen vill genomföra, riktat till dessa målgrupper, redovisas nedan under respektive avsnitt. Insatserna präglas av en medvetenhet om kvinnors och mäns respektive behov och förutsättningar. Kunskap och kvalitet ska främjas Regeringen fortsätter att prioritera åtgärder som ska främja kunskaps- och kvalitetsutveckling. Inom ramen för överenskommelsen om att utveckla en evidensbaserad praktik för god kvalitet inom har regeringen bl.a. bidragit till att utveckla regionala stödstrukturer som ska ge kommunerna och landstingen förutsättningar att kunna bedriva ett gemensamt, praktiskt verksamhetsstöd. Insatserna sker i samarbete med Kommuner och Landsting. kommer regeringen att ge fortsatt stöd till dessa insatser. Brukarinflytande är en viktig del av kunskapsbaserad vår och omsorg. har på regeringens uppdrag presenterat en vägledning för huvudmännens arbete med att stärka brukarperspektivet. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Regeringen kommer fortsätta det omfattande arbete som har bedrivits med att utveckla öppna jämförelser. Målsättningen är att det vid utgången av 2014 ska finnas lättillgängliga, aktuella, ändamålsenliga och tillförlitliga jämförelser av kvalitet, resultat och effektivitet. Den statliga myndighetsstrukturen ska svara för en väl fungerande kunskapsstyrning av hälso- och sjukvården och som tydliggör ansvarsfördelningen mellan huvudmännen och staten. Det innebär att de statliga myndigheterna behöver ha en gemensam och förutsägbar process för prioritering, kunskapssammanställning och kunskapsspridning. Regeringen anser att dialogen med vård- och omsorgsgivarna, patienterna, brukarna och professionerna, som är en central del av kunskapsstyrningen, behöver förbättras. Regeringen avser därför att lämna ytterligare förslag om förändringar i myndighetsstrukturen som stödjer och utvecklar kunskapsstyrningen (se vidare avsnitt 4.10.2). genomför, på uppdrag av regeringen, återkommande undersökningar om vad de äldre tycker om sin hemtjänst eller äldreboende. Dessa nationella brukarundersökningar är en viktig del av arbetet med att förbättra och utveckla äldreomsorgen. undersökning, som presenteras , ska utvecklas så att resultat kan redovisas på enhetsnivå för särskilt boende och hemtjänst där så är möjligt. fortsätter arbetet med att stärka kvaliteten i verksamheterna inom genom bl.a. utbildningssatsningar för chefer och övrig personal inom äldreomsorgen. Omvårdnadslyftet, utbildningssatsningen för äldreomsorgens medarbetare som även riktas till personal inom som arbetar med personer med funktionsnedsättning, pågår även . Värdegrundsutbildningen för personal och ledare inom äldreomsorgen fortsätter . har regeringens uppdrag att upphandla en ledarskapsutbildning på högskolenivå för chefer inom äldreomsorgen. Över 900 personer är anmälda till den första kursstarten. Den långsiktiga satsningen för att stärka och stödja kommunerna i deras arbete med den sociala barn- och ungdomsvården innehåller bl.a. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 medel för att stödja huvudmännens arbete med utbildning och kompetensutveckling för socialsekreterare och chefer. Kammarkollegiet har regeringens uppdrag att genomföra utbildningsinsatser i upphandling av vård och omsorg om äldre. Det övergripande målet med utbildningsinsatserna är att öka kunskaperna hos kommunala företrädare om hur förfrågningsunderlag, kravspecifikationer och uppföljningsrutiner kan utformas så att äldres behov av god vård och omsorg tillgodoses. Regeringen avser att avsätta ytterligare medel för genomförandet av detta uppdrag. Tillsynen på det sociala området kommer även fortsättningsvis att vara ett av de viktigaste verktygen för att säkra kvaliteten i olika verksamheter. Som ett led i att stärka tillsynen har regeringen beslutat att bilda en ny tillsynsmyndighet, Inspektionen för vård och omsorg (). Den nya tillsynsmyndigheten, som började sitt arbete , ska ge förutsättningar för en bättre samordnad och tydligare tillsyn. Vården och omsorgen ska vara trygg och säker Alla som får vård och omsorg ska kunna känna sig trygga och säkra. Ingen ska behöva uppleva att bli utsatt för våld eller kränkande behandling. En väl fungerande tillsyn är avgörande för att även säkerställa att vården och omsorgen är trygg och säker. Omsorgen om de äldre ska utformas med människovärdet i centrum. Regeringens mål är att det ska finnas tillgång till vård och omsorg som är anpassad efter den äldres behov. Rätten att vara olika och göra olika val måste tillgodoses. Barn och unga i samhällsvård är en sårbar grupp och regeringen anser att det är särskilt viktigt att värna deras trygghet och säkerhet. De nya bestämmelserna i socialtjänstlagen som trädde i kraft syftar till att stärka stödet och skyddet för barn och ungdomar som far illa eller riskerar att fara illa. ansvar för barn som placerats utanför det egna hemmet har tydliggjorts. När vård ges i ett familjehem eller i ett HVB ska socialnämnden numera utse en särskild socialsekreterare som ska ansvara för kontakterna med barnet eller den unge, som ska besöka barnet eller den unge regelbundet och i den omfattning som är lämplig utifrån barnets och den unges behov och har även ansvar för att utbilda och stödja familjehemmen samt ingå avtal där ansvarsfördelningen ska framgå. Ökad valfrihet och mer inflytande För regeringen är det av central betydelse att människor har möjlighet att påverka sin situation genom att själva kunna välja vem som ska utföra de välfärdstjänster som de behöver. Äldre personers inflytande över insatsernas utformning och genomförande behöver förtydligas. Därför har det bl.a. införts en bestämmelse (5 kap. 5§) i socialtjänstlagen om att den äldre personen så långt det är möjligt ska kunna välja när och hur stöd och hjälp i boendet samt annan lättåtkomlig service ska ges. Regeringen anser att det är viktigt att fortsätta arbeta för att det ska finnas en mångfald av utförare inom välfärdssektorn. Särskilt viktigt är att skapa möjligheter för fler aktörer från den idéburna sektorn. Genom individens ökade möjligheter att välja utförare skapas förutsättningar för att tillgängligheten, kvaliteten, effektiviteten och mångfalden ska öka i de insatser som erbjuds. Dessutom breddar en mångfald av utförare arbetsmarknaden för arbetstagare inom vården och omsorgen. har fått regeringens uppdrag att genomföra riktade insatser inom rådgivning och utbildning i syfte att främja tillväxt och nyföretagande av idéburet företagande som bedrivs med stöd av lagen (2008:962) om valfrihetssystem (LOV). Regeringen avser att även avsätta särskilda medel till dessa insatser. En överenskommelse har träffats 2008 mellan regeringen, idéburna organisationer inom det sociala området och Kommuner och Landsting. Regeringen kommer fortsatt verka för att intentionerna i denna överenskommelse får ökat genomslag, bl.a. genom att identifiera och undanröja hinder för att idéburna organisationer ska kunna bidra till en ökad mångfald i utbudet av välfärdstjänster. Regeringen avser att avsätta medel för att de idéburna organisationerna, i samverkan med SKL, ska ges ökade möjligheter att stimulera framväxten av fler lokala och regionala överenskommelser inom det sociala området Statliga medel har avsatts för att stimulera fler kommuner att införa och vidareutveckla ett valfrihetssystem och kommer att avsättas även . En särskild utredare har regeringens uppdrag att analysera och utvärdera effekterna av införandet av LOV. Utredaren ska särskilt fokusera på vilken effekt reformen har haft för brukarna och därutöver ge en samlad bild när det gäller utvecklingen av utförare ur ett mångfaldsperspektiv, hur LOV fungerar ur konkurrenssynpunkt samt vilken betydelse reformen haft för utvecklingen av bl.a. kvalitet, kostnader och effektivitet i de kommuner och inom de områden där LOV tillämpas. Utifrån denna utvärdering ska utredaren överväga för- och nackdelar med att införa en obligatorisk lagstiftning om valfrihetssystem på socialtjänstområdet. I bedömningen ska det beaktas i vilken utsträckning landets kommuner redan har infört valfrihetssystem på frivillig väg. Även det kommunala självstyret ska beaktas vid bedömningen. I uppdraget ingår också att göra en kartläggning av de verksamhetsområden där LOV tillämpas och utifrån denna kartläggning bedöma lämpligheten av att införa valfrihetssystem inom fler verksamhetsområden inom . Vidare ska utredaren analysera hur ersättningssystemen och förfrågningsunderlagen påverkar kvalitet och vinstutdelning samt om det finns något samband mellan vinstutdelning och kvalitet i de verksamheter som ingår i valfrihetssystem inom och hur kvalitetsuppföljningen genomförs. Uppdraget ska redovisas . Enkel tillgång till information Regeringen har tillsammans med Kommuner och Landsting en överenskommelse om att påskynda och underlätta utvecklingen av eHälsa i . Målet är att skapa goda grundförutsättningar för en mer ändamålsenlig informationshantering inom till nytta för individer, personal och beslutsfattare. Det görs exempelvis genom satsningar på e- tjänster för invånarna, säkra mobila lösningar för personal att dokumentera och komma åt relevant information samt på övergången till digitala trygghetslarm. har fått i uppdrag att följa utvecklingen av eHälsa i kommunerna. En jämförelse mellan kommunerna ska redovisas . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Regeringen har vidare gett E-delegationen i uppdrag att i samverkan med relevanta aktörer göra en behovsinventering för att klargöra inom vilka områden som det finns anledning att nationellt enas kring ett antal fastställda normer eller regler, standarder, för elektronisk överföring av information inom och på områden i hälso- och sjukvården som angränsar till . E-delegationen ska lämna förslag på hur man ska kunna åstadkomma en större nationell tydlighet på området. behöver bli bättre på att möta invånarnas behov av enkelt tillgänglig information via webben. Regeringen vill se över förutsättningarna för att den nationella webbplatsen ska bli en samlad ingång för invånarna till kvalitetssäkrad information om både hälso- och sjukvård och socialtjänst. Regeringen inledde en satsning i syfte att ge invånarna elektronisk tillgång till sin vårdinformation och på så sätt underlätta förutsättningarna för den enskilde att engagera sig i sin hälsa och hälsoutveckling. Målet är att bygga upp och införa en nationell tjänst som ska ge individen möjlighet att digitalt lagra sin egen hälso- och vårdinformation. Regeringen har för avsikt att i en studie överväga för- och nackdelar med att även inkludera information från i det utvecklingsarbete som pågår för att skapa elektronisk tillgång till vårdinformation inrättas en ny myndighet vars verksamhet kommer att bestå av de uppgifter som utförs av . Den nya myndigheten ska inleda sin verksamhet . Enligt regeringens mening bör myndigheten kunna få ansvar för uppgifter utöver de som utförs av . För ställningstagande till framtida uppgifter krävs dock ytterligare analyser. En särskild utredare har tillsatts för att förbereda bildandet av den nya myndigheten (dir. 2013:15). Myndighetens namn är enligt propositionen Ny myndighet för hälso- och vårdinfrastruktur (prop. 2012/13:128) Myndigheten för hälso- och vårdinfrastruktur men regeringen avser lämna en proposition till där namnet föreslås bytas ut till E- hälsomyndigheten (se avsnitt 4.10.2). Att dokumentationen inom olika verksamheter är enhetlig och strukturerad är nödvändigt för att den ska gå att använda för resultatuppföljning, jämförelser och för att 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 främja brukar- och patientsäkerhet. har i uppdrag att fortsatt ansvara för utvecklingen och stödet till att införa detta. En lagstiftning som gör det möjligt att ha en ändamålsenlig informationshantering är nödvändig för att kunna utveckla kvalitet och säkerhet i vården och omsorgen. Lagstiftningen måste skydda den enskildes integritet. Regeringen har därför tillsatt en utredning (dir. 2011:111) för att förbättra tillgången till personuppgifter inom och mellan hälso- och sjukvården och m.m. Utredaren har lämnat ett delbetänkande (SOU 2013:45) med förslag som har skickats ut på remiss. Äldrepolitiken syftar till att äldre människor inte ska diskrimineras på grund av sin ålder, att äldre ska ses som individer med skilda intressen och bakgrund och att de ska mötas med respekt, behandlas väl och kunna känna välbefinnande. Den nationella värdegrunden för äldre människor, som infördes i socialtjänstlagen , befäster detta synsätt. Äldre människor ska kunna lita på att vården och omsorgen är av god kvalitet samt att det finns personal med lämplig utbildning och erfarenhet. God vård och omsorg inbegriper också att få avsluta livet med värdighet. kommer regeringen att fortsatt prioritera åtgärder bl.a. för att underlätta en sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre, höja kompetensen bland äldreomsorgens personal, utveckla nya trygga boendeformer samt insatser för ökad valfrihet och ökat inflytande över den egna vården och omsorgen. Det är också angeläget att uppmärksamma och stödja anhörigas insatser. Regeringen vill med den nationella värdegrunden tydliggöra de etiska värden och normer som ska utgöra grunden för verksamheten inom äldreomsorgen. Under innevarande mandatperiod 2010–2014 satsar regeringen för att implementera värdegrunden. Satsningen omfattar ett prestationsbaserat stimulansbidrag till de kommuner som förbereder och utvecklar värdighetsgarantier samt utbildning av biståndsbedömare, chefer och s.k. värdegrundsledare. Lokala värdighetsgarantier är ett viktigt led i arbetet att tydliggöra för äldre och deras anhöriga samt för den övriga befolkningen vad de kan förvänta sig av äldreomsorgen. Regeringen avser att avsätta ytterligare till det prestationsbaserade stimulansbidraget. Regeringen kommer därmed att ha satsat sammanlagt i detta bidrag för att stimulera kommunerna att utforma lokala värdighetsgarantier. Prestationsersättningen ska bl.a. omfatta att kommunerna ska göra en uppföljning av hur de lokala värdighetsgarantierna efterföljs. Stöd till personer som vårdar eller stödjer närstående Regeringen har lämnat stimulansbidrag till kommunerna för att de ska utveckla individuella stödformer till personer som vårdar eller stödjer närstående. kompenseras kommunerna med via anslag 1:1 Kommunalekonomiska utjämning i utgiftsområde 25 för den ändring som gjordes i socialtjänstlagen (2001:453). Nationellt Anhöriga (NkA) har från början arbetat med frågor som rör anhöriga till äldre. Regeringen har därtill beviljat särskilda medel till NkA för att de ska skapa ett kunskaps- och anhörigstöd för föräldrar och anhöriga till barn och unga med en kombination av flera funktionsnedsättningar och omfattande medicinska behov. Uppdraget till NkA behöver nu vidgas så att den bättre stämmer överens med bestämmelsen i 5 kap. 10 § socialtjänstlagen dvs. att målgruppen även ska omfatta anhöriga till personer som är långvarigt sjuka eller äldre eller personer som har funktionshinder. Regeringen avser att avsätta ytterligare till det vidgade uppdraget. En lämplig myndighet ska ges i uppdrag att genomföra en ny upphandling av hela uppdraget. Regeringen anser att organisationer som arbetar för att stödja anhöriga gör viktiga insatser. 2011 finns en förordning (2011:1151) om statsbidrag till organisationer som stödjer dem som vårdar och hjälper någon närstående. Villkoren för att erhålla statsbidrag är bl.a. att det är en riksorganisation som har verksamhet i minst hälften av län. Regeringen avser att 2014 tillföra ytterligare och i anslutning till detta även se över nuvarande regelverk i syfte att bättre kunna möta behovet hos samtliga berörda organisationer. Bidrag ska även kunna ges till organisationer som ger stöd till mindre lokala anhörigorganisationer. Regeringen anser att det är angeläget att en huvudman, kommunen, ansvarar för hemsjukvården i det ordinära boendet. Detta är ett led i att åstadkomma en sammanhållen vård och omsorg där alla delar i vårdkedjan samverkar och där vården och omsorgen utgår från den enskildes behov. Målet är att ett enhetligt huvudmannaskap för hemsjukvården ska vara på plats vid slutet av 2014 i hela landet. Regeringen ser positivt på den utveckling som pågår där kommuner och landsting kommer överens om att frivilligt överföra huvudmannaskapet från landsting till kommunerna. kommer kommunerna i 20 län att ha tagit över huvudmannaskapet från . Därefter återstår ett län, . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 De medel som avsätts fördelas genom överenskommelser med Kommuner och Landsting huvudsakligen enligt en prestationsbaserad modell och utges till de huvudmän som uppfyller på förhand bestämda mål och krav. Överenskommelserna handlar om att stödja kommuner och landsting och andra aktörer i att utveckla ett gemensamt, långsiktigt och systematiskt förbättringsarbete i vården och omsorgen om de mest sjuka äldre. Medlen används bl.a. till att förbättra vården i livets slutskede, demensvården, munhälsan, förhindra fallolyckor, trycksår och undernäring med stöd av kvalitetsregister samt förbättra läkemedelsanvändningen och för att åstadkomma en mer sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre. Ambitionsnivån med att åstadkomma en sammanhållen vård och omsorg om de mest sjuka äldre har höjts . Den prestationsbaserade ersättningen utformas som ett erbjudande till kommuner och landsting för att förstärka arbetet med att gemensamt förbättra omsorgen och vården för de mest sjuka äldre. För att påskynda utvecklingen och förbättringsarbetet när det gäller vården och omsorgen om personer med demens ges bl.a. ett prestationsbaserat stöd till de kommuner vars utförare inför ett standardiserat evidensbaserat arbetssätt vid beteendemässiga och psykiska symtom vid demens (BPSD) med stöd av . En sammanhållen vård och omsorg för de mest sjuka äldre Regeringens treåriga satsning för de mest sjuka äldre personerna beräknas totalt uppgå till under innevarande mandatperiod. Satsningen syftar till att genom ekonomiska incitament och med de mest sjuka äldres behov i centrum uppmuntra, stärka och intensifiera samverkan mellan kommuner och landsting. Målet är även att effektivisera användandet av resurserna, så att vården och omsorgen i större grad utgår från de mest sjuka äldres behov, samt att den organiseras effektivare. Insatserna för de mest sjuka äldre ska bli en integrerad del av landstingens och kommunernas ordinarie verksamhet. Satsningen för de mest sjuka äldre utvärderas löpande av Statskontoret. Regeringen anser att det behövs både fler särskilda boenden och ett ökat utbud av bostäder som är lämpliga och attraktiva för äldre som vill välja att förändra sitt boende. Det råder fortfarande brist på anpassade bostäder för äldre, i delar av landet, och ett söktryck på investeringsstödet. Regeringen beslutade därför 2011 att förlänga investeringsstödet för trygghetsboenden och särskilda boenden för äldre t.o.m. . Från gäller att äldre människor, som varaktigt levt tillsammans och sammanbott, ska kunna fortsätta att göra det även när den enes behov kräver boende i en särskild boendeform för äldre (prop. 2011/12:147, bet. 2011/10:SoU21, rskr 2012/13:3). Regeringen har gett i 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 uppdrag att följa utvecklingen och tillämpningen av bestämmelsen. Uppföljningen ska genomföras med en första delredovisning .