prop · H1031d11 · 2013-09-18 00:00:00 — Regeringen är angelägen att stödja den privata sektorns eget arbete med att i sin verksamhet, både i och utomlands, ha ett tydligt barnrättsperspektiv, dvs. respektera och tillförsäkra barnen deras rättigheter. Regeringen ska både fortsätta och utveckla sitt samarbete med olika aktörer med sikte på att profilera som ett föregångsland när det gäller samarbetet mellan regeringen, myndigheter, den privata sektorn och det civila samhället runt frågor som rör barnets rättigheter och levnadsvillkor. kan bli ett tillfälle för särskilda insatser av alla aktörer som arbetar med barnrättsfrågor. Regeringens politik inriktas på ett fortsatt samarbete med andra aktörer i samhället för att på det mest effektiva sättet sprida kunskap om barnets rättigheter och om framgångsrika arbetssätt för att tillämpa dessa rättigheter. En viktig målgrupp är i det sammanhanget barn och unga själva, deras föräldrar liksom myndigheter, kommuner och landsting. Regeringen ska dessutom i en skrivelse till presentera resultaten av sitt arbete för att genomföra rättigheterna i . Syftet med skrivelsen är att redogöra för regeringens prioriteringar och åtgärder inom barnrättspolitiken – 2013. Det internationella samarbetet för genomförandet av barnets rättigheter ska fortsätta med strategiska bidrag och insatser med fokus bl.a. på kompetensutveckling av berörda aktörer. ska fortsätta arbeta aktivt för främjandet av barnets rättigheter inom EU, , och . Lagstiftningen i överenstämmelse med En av barnrättspolitikens målsättningar är att den svenska lagstiftningen och dess tillämpning respekterar normerna för barnets rättigheter enligt och skapar förutsättningar för att dessa rättigheter tillgodoses för varje barn, pojke eller flicka, i alla sammanhang. Regeringens bedömning är att lagstiftningen över lag står i god överenstämmelse med (Ds 2011:37), men att det bör säkerställas att också tillämpningen gör detsamma. Som ovan nämnts, under rubriken , har regeringen gett i uppdrag till en särskild utredare att göra en kartläggning av hur tillämpningen av lagar och andra föreskrifter överensstämmer med barnets rättigheter enligt och dess två tilläggsprotokoll (dir. 2013:35). Arbetet ska fortsätta för att redovisas . antog ett fakultativt protokoll till om ett klagomålsförfarande. Generalförsamlingens antagande av tilläggsprotokollet innebär att alla MR-konven- tioner nu har en klagomålsprocedur. Frågan om hur ska förhålla sig till detta protokoll är föremål för beredning inom . Barnet har rätt till sin familj, till sina föräldrar och till att omvårdas av dem. För att uppnå en fullständig och harmonisk utveckling bör barnet växa upp i en familjemiljö, i en omgivning av kärlek och förståelse. Föräldrarna eller i förekommande fall andra vårdnadshavare har det primära ansvaret för barns uppväxtvillkor. De ska därför erbjudas allt nödvändigt skydd, stöd och bistånd så att de till fullo kan axla detta ansvar. De flesta föräldrar tar sitt ansvar på stort allvar och många uttrycker att de vill stärkas som förälder och efterfrågar ytterligare stöd. Att föräldrar får stöd i föräldraskapet är angeläget, liksom att stödet anpassas till olika familjers skilda behov och är tillgängligt för alla. Regeringens nationella strategi för föräldrastöd, Nationell strategi för utvecklat föräldrastöd – en vinst för alla, är en hörnpelare i det arbetet. Det övergripande målet är att alla föräldrar ska erbjudas föräldrastöd under barnets hela uppväxt (se även avsnitt 7.5.9, Politik för sociala tjänster). Bekämpa våld, övergrepp på och exploatering av barn Regeringens vision är att varje barns ska skyddas mot allt slags våld, övergrepp och exploatering. Detta skydd som är en grundläggande faktor för barns trygghet, tillit och välbefinnande liksom för utvecklingen senare i livet, har länge varit en prioriterad fråga för regeringen. Flera insatser har genomförts för att ge barn en trygg uppväxt, fritt från våld, övergrepp eller exploatering. Trots detta arbete finns det fortfarande utmaningar. Barn utsätts i för människohan- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 del, exploateras genom att användas i tiggeri och kriminell verksamhet eller faller offer för sexuella övergrepp och sexuell exploatering. För att bemöta nya utmaningar när det gäller barns utsatthet i samhället, kommer regeringen att presentera en ny, uppdaterad handlingsplan mot sexuell exploatering av barn, med ett bredare perspektiv. Handlingsplanen kommer även att innehålla åtgärder med sikte på att ge flickor och pojkar skydd mot andra former av exploatering och övergrepp, såsom exempelvis människohandel och utnyttjande i tiggeri eller i kriminell verksamhet. Enligt regeringens bedömning behövs också ökad kunskap om våld och andra övergrepp mot barn. Regeringen avser därför att ge stöd för samordning och spridning av kunskap om våld mot barn. (se vidare avsnitt 7.5.3 Politik för sociala tjänster). Utnyttjandet av barnsoldater är en av de mest cyniska exploateringsformer som barn utsätts för i många länder. Detta trots den positiva utvecklingen som det fakultativa protokollet till om barns indragning i väpnade konflikter har inneburit för de utsatta barnen. Regeringen ska följa den internationella utvecklingen när det gäller straffrättsliga förbudet att rekrytera eller för direkt deltagande i fientligheter använder barn, med sikte på att den svenska lagstiftningen överensstämmer med sedvanerättsliga utvecklingen på området. Regeringens vision är att det krav som det ovan nämnda protokollet ställer på konventionsstaterna ska etableras som norm även i sedvanerätten gällande krigsförbrytelse. Ekonomiskt och socialt utsatta barn Barn har rätt till den levnadsstandard som krävs för barnets fysiska, psykiska och sociala utveckling. Föräldrarna eller andra som är ansvariga för barnet har, inom ramen för sin förmåga och sina ekonomiska resurser, huvudansvaret för att säkerställa de levnadsvillkor som är nödvändiga för barnets utveckling. Regeringen har dock ansvaret för att inom ramen för statens resurser vidta lämpliga åtgärder för att bistå föräldrar och andra som har ansvaret för barnet så att dessa ska kunna leva upp till sitt ansvar för barnets utveckling. Regeringen avser att se över reglerna för bostadsbidraget till föräldrar som har barn växelvis boende hos sig. Föräldrar med låga inkomster ska kunna få bostadsbidrag beroende på hur mycket de har sina barn boende hos sig och inte 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 som nu beroende på hur barnen är folkbokförda (se mer i utgiftsområde 12, Ekonomisk trygghet för familjer och barn, avsnitt 3.6). Vidare avser regeringen att införa en fritidspeng till barn som bor i hushåll som haft ekonomiskt bistånd . Alla barn har rätt till att växa upp under trygga och goda sociala förhållanden. I de fall ett barn riskerar att utvecklas ogynnsamt, ska socialnämnden enligt socialtjänstlagen (2001:453) sörja för att barnet får det skydd och stöd det behöver. Regeringen kommer att fortsätta sina ansträngningar för att stärka det sociala stödet och skyddet för barn. Arbetet kommer att fokusera på att bl.a. undvika att utredningar inte inleds trots information om allvarliga missförhållanden. Dessutom ska rutinerna kring hanteringen av anmälningar om missförhållanden när det gäller barn tydliggöras på ett bättre sätt. Detsamma gäller också bedömning av barns utsagor i det sammanhanget. Stödet till barn som växer upp i familjer med missbruk, psykisk sjukdom eller funktionsnedsättning eller där våld förekommer är betydelsefullt ur ett barnrättsperspektiv. Att uppmärksamma konsekvenser för barn, med utgångspunkt i bl.a. den samlade strategin för alkohol-, narkotika., dopnings- och tobakspolitiken (prop. 2010/11:47)är en fortsatt prioriterad fråga för regeringen. Kommuner, landsting och myndigheter ska erbjuda barn ett ändamålsenligt stöd utifrån deras egna förutsättningar och behov. För att stödja barn prioriteras också insatser för att förstärka barnrättsperspektivet och föräldraperspektivet i vården med syftet att föräldrarna får möjlighet att stärka sitt föräldraskap som barnens behov uppmärksammas. Bättre kunskap om barnets livsvillkor och om barnens egna ståndpunkter i frågor som rör dem Strategin för att stärka barnets rättigheter i understryker en viktig strategisk utgångspunkt för alla aktörer som arbetar med barnfrågor: att aktuell kunskap om barns levnadsvillkor ska ligga till grund för beslut och prioriteringar som rör barn. Det innebär att beslutsfattare och tjänstemän vars arbete rör barn systematiskt behöver skaffa sig kunskap om hur barns rättigheter tillgodoses inom sina respektive verksamhetsområden. För att kunna vidta lämpliga åtgärder och göra prioriteringar som rör barn, är det därför nödvändigt att ha god kunskap om barns levnadsvillkor på lokal, regional och nationell nivå. () samlar in och levererar all statistik som publiceras på Max18. Den webbaserade uppföljningsplattformen visar statistik och information som gör det möjligt att följa hur genomförandet av utvecklas i , på lokal, regional eller nationell nivå. Regeringen anser att indikatorerna även i fortsättningen behöver förbättras och utvecklas för att få en så heltäckande bild av barns levnadsvillkor som möjligt. En viktig kunskapskälla om flickors och pojkars livsvillkor är barnets egna synpunkter. Regeringen kommer att fortsätta arbeta för att skapa möjligheter för barn att komma till tals på sina egna villkor, med särskilt fokus på barn med funktionsnedsättning. Många barn och unga med funktionsnedsättning behöver särskilt stöd i sin vardag och har därför regelbundna kontakter med olika aktörer. Dessa barn erbjuds sällan möjlighet att själva uttrycka sina åsikter eller påverka sin situation och det stöd som erbjuds. Att lyssna till dessa barn är en förutsättning för att få veta hur de upplever sin situation och utifrån den kunskapen överväga eventuella behov av åtgärder. Tabell 8.2 Anslagsutveckling 5:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 23 796 tkr prisnivå. 3Motsvarar 23 796 tkr prisnivå. 4Motsvarar 23 796 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Regeringen anser att har fullgjort sina åtaganden för . Tabell 8.3 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 5:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 5:1 . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . 8.6.25:2 Insatser för att förverkliga konventionen om barnets rättigheter i Tabell 8.4 Anslagsutveckling 5:2 Insatser för att förverkliga konventionen om barnets rättigheter i 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får används för utgifter för att förverkliga barnets rättigheter i med utgångspunkt i konventionen om barnets rättigheter. Tabell 8.5 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 5:2 Insatser för att förverkliga konventionen om barnets rättigheter i Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 5:2 Insatser för att förverkliga konventionen om barnets rättigheter i . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , och . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 9 Alkohol, narkotika, dopning, tobak, samt spel Området omfattar insatser mot narkotika och dopning samt för minskade medicinska och sociala skador orsakade av alkohol, liksom ett minskat tobaksbruk och spelberoende. Vidare finansierar regeringen bidrag till frivilligorganisationer och till alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiska insatser. Inom området finansieras även andel av kostnaden för WHO:s ramkonvention om tobakskontroll och . Tabell 9.1 Utgiftsutveckling inom Alkohol, narkotika, dopning, tobak, samt spel 6:2 Åtgärder avseende alkohol, narkotika, dopning, tobak, samt spel 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 antog en samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken (prop. 2010/11:47, bet. 2010/11:SoU8, rskr. 2010/11:203) med det övergripande målet om ett samhälle fritt från narkotika och dopning, minskade medicinska och sociala skador orsakade av alkohol och ett minskat tobaksbruk. Den samlade strategin syftar till att underlätta statens styrning av utvecklingsinsatserna på ANDT-området. Den anger mål, inriktning och prioriteringar för samhällets insatser –2015. Förutom det övergripande målet innehåller strategin sju långsiktiga mål till vilka ett antal prioriterade mål knyts som ska uppnås . En ändamålsenlig struktur är under uppbyggnad för öppna jämförelser, uppföljning och utvärdering av ANDT- strategins mål. Målet för samhällets insatser mot spelberoende är att minska skadeverkningarna av överdrivet spelande (prop. 2002/03:35, bet. 2002/03:SoU7, rskr. 2002/03:145). ANDT och spel ingår också som ett av de elva målområdena inom folkhälsopolitiken och omfattas således av uppföljningen av det övergripande nationella målet för folkhälsoarbetet (se vidare avsnitt 5.3). 9.4.1Indikatorer och andra bedömningsgrunder Sedan ANDT-strategin antogs har en projektgrupp arbetat med att ta fram ett samordnat uppföljningssystem för att följa ANDT-strate- gin. Projektgruppen har lämnat förslag till uppföljningssystem och indikatorer för att mäta samtliga mål i strategin. Med det samordnade uppföljningssystemet blir det möjligt med årliga uppföljningar av strategin, av utvecklingen av konsumtion och missbruk, av medicinska och sociala skadeverkningar samt av verksamheter och insatser inom ANDT-området. En första uppföljning av indikatorerna för de långsiktiga målen, och arbetet med att samla in data avseende indikatorerna för de prioriterade målen, har påbörjats. har projektgruppen och , , i samverkan med SoRAD vid , också genomfört en särskild kvalitetsgranskning av skattningarna av den oregistrerade alkohol- och tobaksanskaffningen. Genomgången visar att Monitormätningar kvalitetsmässigt håller en acceptabel nivå för att kunna skatta nivåer och utveckling av nämnda delmängder. Regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att utvärdera ANDT-strategin. I uppdraget ingår att analysera i vilken utsträckning de statliga insatserna bidrar till att uppfylla strategins övergripande mål och om utformningen av ANDT- politiken är ändamålsenlig för att uppnå strategins mål. Uppdraget ska redovisas till () . Eftersom det ännu inte är möjligt att ange några resultat av den samlade ANDT-strategin redovisas nedan de data som är möjliga att redovisa när det gäller utvecklingen. Utvecklingen på området för alkohol, narkotika, dopning och tobak är i huvudsak positiv Som framgår av diagram 9.1 har andelen 15–16- åringar som uppger att de dricker alkohol stadigt minskat från en relativt hög nivå. Andelen 15-16 åringar som konsumerar tobak har i stort sett gått ned . Andelen i samma åldersgrupp som provat narkotika ökade för att sedan sjunka . skedde en viss uppgång då av pojkarna och av flickorna uppgav att de använt narkotika. Därefter har utvecklingen varit relativt stabil och var andelen . Diagram 9.1 Andel konsumenter av alkohol, tobak och narkotika bland elever i årskurs 9, 1992–2012 Eftersom åldern för att börja använda narkotika är högre än för alkohol mäts också narkotikaanvändningen bland eleverna i gymnasiets årskurs 2. Där uppgav av pojkarna och av flickorna 2012 att de använt narkotika. Dessa nivåer är i stort sett oförändrade sedan mätningarna startade . Enligt ESPAD-undersökningen (on Alcohol and Other Drugs) som presenterades är det förhållandevis få unga människor som använder narkotika. I är det långt fler som tar avstånd från droger jämfört med de flesta andra EU-länderna. Alltsedan dopningsfrågor introducerades i olika riksrepresentativa undersökningar första hälft har omkring en procent av de yngre männen svarat att de provat anabola androgena steroider (AAS). Den totala alkoholkonsumtionen uppgick till ren alkohol per person , vilket innebär en minskning med jämfört med året innan. Denna nedåtgående trend har kunnat konstateras då totalkonsumtionen nådde en topp med ren alkohol. Enligt , , är den svenska totalkonsumtionen per invånare lägre än genomsnittet i Europeiska unionen (EU). När det gäller yngres konsumtion visar att andelen 15–16- åringar som rapporterar att de har intensivkon- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 sumerat alkohol den senaste månaden är lägre i än genomsnittet i . Systembolagets försäljning ökar medan resandeinförsel och smuggling minskar Alkohol från Systembolaget utgör den största delen av all alkohol som konsumeras. utgjorde alkohol från systembolaget av den alkohol som konsumerades. har systembolaget i det närmaste stegvist ökat sin försäljning medan den oregistrerade konsumtionen stegvist har minskat med hälften. Diagram 9.2 Andel dagligrökare fördelat på kön och ålder, 2012 Enligt har rökningen minskat med ungefär en procentandel i den vuxna befolkningen som ungdomsrökningen fortsatt ligger på en hög nivå. Snusningen har legat på en stabil nivå i åldersgruppen 16–84, vilket även gäller bland flickor men bruket har minskat bland pojkar. Andelen dagligrökare i är i ett internationellt perspektiv låg, av kvinnorna och av männen rökte 2012. I årskurs 9 var det av flickorna och av pojkarna som uppgav att de rökte. I årskurs 2 på gymnasiet var det av flickorna och av pojkarna (röker ibland eller ) (CAN, 2012). Spelproblemen i befolkningen har omfördelats Forskningsprogrammet som leds och finansieras av publicerade sin rapport om 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 pengar och spelproblem i /2009 (FHI 2010:23). Resultatet kan jämföras med den svenska studie som genomfördes /1998. Färre personer spelar för allt mer pengar. Andelen personer som spelar spel om pengar har minskat från . Andelen problemspelare i befolkningen är . Andelen problemspelare är högst bland dem med lägst utbildning och lägst inkomst. Spelproblemen i befolkningen har omfördelats . Andelen problemspelare har fördubblats bland män 18–och bland kvinnor 25–. har spelproblemen minskat bland pojkar 16–, vilket var den grupp som hade mest problem med spelandet . Andelen problemspelare har även minskat bland män 45–och kvinnor 18–. I regeringens årliga åtgärdsprogram (S2013/2704/FST) konkretiseras statliga uppdrag och satsningar under budgetåret för att nå målen i ANDT-strategin. Regional och lokal samordning är prioriterat. Regeringen finansierar samordningsfunktioner på länsstyrelserna. Dessa fungerar som en länk mellan den lokala, regionala och nationella nivån och främjar regional samverkan mellan myndigheter, idéburna organisationer, näringslivet m.fl. Samtliga länsstyrelser har en sådan funktion på heltid. I de flesta av landets kommuner finns särskilda personer som ansvarar för den lokala samordningen av det förebyggande arbetet. När det gäller ANDT-strategins långsiktiga mål nummer ett, Tillgång till narkotika, dopningsmedel, alkohol och tobak ska minska, sker satsningar på ökad samverkan mellan polis och kommunala verksamheter. Lokala samverkansöverenskommelser mellan polis och kommun har tecknats i av landets kommuner. Dessa överenskommelser syftar till att utveckla det lokala förebyggande arbetet. I tolv kommuner har vidare försök gjorts med sociala insatsgrupper. Dessa syftar till att genom tidiga, tyd- liga och samordnade insatser minska risken för att unga väljer en kriminell livsstil och drogmissbruk. Av den utvärdering som har gjort (Ju2012/7262/PO) framgår att det inom ramen för de sociala insatsgrupperna utvecklats ett bra samarbete mellan polis och socialtjänst och att utvecklingen i ungdomsgruppen varit positiv de haft stöd från en social insatsgrupp. För en effektiv tillsyn är det viktigt att och länsstyrelserna ger kommunerna information, råd och stöd som håller hög kvalitet. Vid länsstyrelserna pågår, med stöd av , ett gemensamt utvecklingsarbete för att stärka och utveckla tillsynsverksamheten genom bl.a. utbildning och kompetensutveckling. Resultatet har blivit en gemensam arbetsmodell för tillsyn och rådgivning, en höjd ambitionsnivå och systematisk kompetensöverföring för handläggarna. Frivilligorganisationerna utför ett viktigt arbete både när det gäller opinionsskapande insatser och konkreta preventionsinsatser. Medel har via fördelats till frivilligorganisationerna för att stärka dem i deras alko- hol-, narkotika-, dopnings- och tobaksförebyggande arbete. har också medel för att genomföra särskilda åtgärder inom det nationella tobaksförebyggande arbetet. I enlighet med prioriteringar inom ramen för regeringens folkhälsopolitik har satsningen fokuserat på nationellt stöd till lokalt arbete och nationell samordning av tobaksfrågan samt kraftsamling för tobaksavvänjning. har förstärkningen av Statens folkhälsoinstituts tillsyn avseende tobakslagen och kompetens- och utbildningsinsatser för länsstyrelser och kommuner fortsatt. Uppdraget ska slutredovisas . har arbetat med att samordna och utveckla det alkohol- och tobaksförebyggande arbetet inom mödra- och barnhälsovården. Arbetet har bidragit till att lägga grunden för ett långsiktigt förebyggande arbete som omfattar kvalitetssäkring, kompe- tensutveckling, spridning av information, ny forskning m.m. har i uppdrag att stötta införande av nationella riktlinjer för sjukdomsförebyggande metoder i hälso- och sjukvården. 2012 införlivades det pågående utvecklingsarbetet av alkohol- och tobaksinformation till blivande föräldrar i detta uppdrag. Arbetet leds av i samarbete med , och . Uppdraget ska redovisas . fortsätter regeringens satsning på att utveckla stödet till barn som växer upp i familjer med missbruk, psykisk sjukdom, psykisk funktionsnedsättning eller där det förekommer våld. Det är en samlad och långsiktig satsning som berör flera myndigheters ansvarsområden. , och Kommuner och Landsting är huvudaktörer. Arbetet syftar till att utveckla fungerande strukturer, erbjuda kompetensutveckling till personal och stärka samverkan inom och mellan berörda verksamheter i kommuner och landsting. Mer familjeorienterade arbetssätt ska utvecklas och användas inom missbruks- och beroendevården, och hälso- och sjukvården. Mödra- och barnhälsovården, förskola och skola ingår också i satsningen. Tillsammans med de övriga nordiska länderna har arbetat för att det alkoholskadeförebyggande arbetet ska ges högre prioritet inom EU och internationellt. antogs en EU-strategi (COM (2006) 625 Final) för att stödja medlemsländerna i arbetet med att minska de alkoholrelaterade skadorna. har det pågått ett gemensamt arbete mellan kommissionen och medlemsländerna att utvärdera strategin. Medlemsländerna har gemensamt framfört att det finns behov av en fortsatt men mer fokuserad EU-strategi. antog EU:s hälsoministrar rådsslutsatser som bland annat gav EU-kommis- sionen i uppdrag att återkomma med ett förslag till en fortsatt strategi till stöd för EU:s medlemsländer. Världshälsoförsamlingen antog 2011 en global alkoholstrategi. För att sprida och genomföra strategin inrättades ett globalt nätverk med 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 representanter från WHO:s medlemsländer. Vid nätverkets konstituerande möte valdes och till ordförande i nätverket. Det innebär också att och tillsammans med WHO:s sekretariat leder arbetet i det koordinerande råd som inom WHO:s ram ska samordna det fortsatta arbetet med att minska alkoholskadorna. Inom EU antogs en narkotikastrategi för perioden –2020.