prop · H003172 · 2013-06-18 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2012/13:172 Redovisning av fördelning av medel från Regeringen överlämnar denna skrivelse till . I denna skrivelse lämnas en redogörelse för förvaltningen av Allmänna arvsfonden och en redovisning av hur Arvsfondsdelegationen fördelat medel . Vidare redogör regeringen för sin bedömning av Arvsfondsdelegationens utveckling och verksamhet samt analyserar för- delningen av stöd inom de olika verksamhetsområdena. I skrivelsen anges också sådana områden som enligt regeringens mening bör prioriteras vid kommande fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden. Slutligen informerar regeringen om sin avsikt att förändra besluts- ordningen för avstående från arv eller försäkringsbelopp som tillfallit Allmänna arvsfonden. Allmänna arvsfondens förvaltning.................................................... Kammarkollegiets förvaltning av Allmänna När Allmänna arvsfonden får egendom.............................. När Allmänna arvsfonden avstår från egendom ................. Kostnader för förvaltning och administration .................... 3 Beslut om fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden................... Nyskapande och utvecklande verksamhet........................ Projektmedel beslutade av Arvsfondsdelegationen .......... Geografisk fördelning av beviljade medel ....... Registrering och handläggning av ärenden ...................... Antal bifall och avslag från Arvsfondsdelegationen ........ 4 Fördelning av stöd 2012.................................................................. Projekt inom de prioriterade områdena ............................ Exempel på projekt inom de prioriterade områdena som beviljades medel under Verksamhet till förmån för barn .................... Verksamhet till förmån för ungdomar ............... Verksamhet till förmån för personer med 5 Fördelning av stöd ...............................genom särskilda satsningar 6 Kommunikation, uppföljning, utvärdering och Uppföljning ............................................och utvärdering Uppföljning av enskilda projekt 7 Regeringens bedömning av Arvsfondsdelegationens verksamhet och utveckling.............................................................. 8 Inriktning och prioriterade områden för stöd ur Allmänna arvsfonden från och ........................................................med 2012 9 Beslutsordningen för avstående från arv eller Tilldelade ..........................medel per organisation 2012 Utdrag ur protokoll vid ..........regeringssammanträde 2012/13:172 1 Allmänna arvsfonden bildades genom ett beslut av riksdag i samband med att arvsrätten begränsades. Kusiner och avlägsnare släk- tingar uteslöts från arvsrätt, vilket ledde till att det allmännas arvsrätt utökades väsentligt. Skälet till begränsningen var en förändrad syn på arvsrätt. Kvarlåtenskap som inte övergick till en arvsberättigad släkting, skulle i stället tillfalla en särskild fond, Allmänna arvsfonden. Fonden har till ändamål att främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för barn, ungdomar och personer med funktionshinder1. Närmare bestäm- melser om Allmänna arvsfonden finns i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden. Arvsfondsdelegationen beslutar om fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden. Enligt lagen om Allmänna arvsfonden ska Arvsfondsdelega- tionen ha en samlad strategi för uppföljning och utvärdering av beviljade stöd samt enligt förordningen (2004:484) om Allmänna arvsfonden informera allmänheten om arvsfondens ändamål och fondmedlens an- vändningsområde. Arvsfondsdelegationen är en fristående så kallad nämndmyndighet. Delegationen (nämnden) utses av regeringen och består av en ordförande, en vice ordförande och fem andra ledamöter. Majoriteten i delegationen utgörs av sakkunniga utanför , men ordförande är en statssekreterare i det departement som ansvarar för barnrätts- och funk- tionshinderfrågor, dvs. , och vice ordförande är en statssekreterare i det departement som ansvarar för ungdomsfrågor, dvs. Den personal som handlägger ansökningar och är föredragande i Arvs- fondsdelegationen är samlad i ett kansli inom Kammarkollegiet. Medan Arvsfondsdelegationen har en tydlig roll när det gäller stödgiv- ningen redovisar regeringen förvaltningen av fonden och fördel- ningen av stöd ur fonden till . Regeringen anger även inriktning och prioriteringar för delegationens verksamhet. 1 fastställde betydelsen hos termer på det handikappolitiska området. Funktionsnedsättning beskriver fysisk, psykisk och intellektuell funktionsförmåga. Funktionshinder beskriver i sin tur begränsning som en funktionsnedsättning innebär för en person i relation till omgivningen. I denna skrivelse används båda orden synonymt. Den nya terminologin bör få genomslag i den svenska lagstiftningen efter hand (prop. 2008/09:28). Allmänna arvsfonden förvaltas av Kammarkollegiet som en särskild fond. Till Kammarkollegiets uppgifter hör både att företräda arvsfonden vid avvecklingen av dödsbon och att förvalta fonden och betala ut beviljat stöd efter rekvisition. Kammarkollegiet ska lämna en redovisning till regeringen av förvaltningen av Allmänna arvsfonden. Redovisningen, som enligt lagen om Allmänna arvsfonden ska lämnas i samband med Kammarkollegiets årsredovisning, innebär att Kammar- kollegiets förvaltning av Allmänna arvsfonden blir föremål för gransk- ning av inom ramen för den årliga revisionen. 2.1Kammarkollegiets förvaltning av Allmänna arvsfonden Kammarkollegiets kapitalförvaltning sker i syfte att tillgodose såväl behovet av en god direktavkastning som önskemålet om värdebe- ständighet. En tiondel av de medel som tillfallit fonden läggs till fondkapitalet. Återstoden får tillsammans med direktavkastning delas ut. Fondens bokförda värde uppgick till , jämfört med året innan. Marknadsvärdet var , jämfört med föregående år. Se tabell 1. Fondens tillgångar är placerade i andelar i Kammarkollegiets svenska respektive utländska aktiekonsortier och aktieindex- och räntekonsortier. var placerade i aktiekonsortiet, i det utländska aktiekonsortiet, i aktieindex- konsortiet, i räntekonsortiet och i likvida till- gångar. trädde ändringar i kraft i förordningen (2004:484) om Allmänna arvsfonden, som i huvudsak innebär att fonddelegationen, som är ett särskilt beslutsorgan inom Kammarkollegiet, får i uppdrag att besluta om placeringsinriktning och strategiska frågor för förvaltningen av Allmänna arvsfondens kapital. Tabell 1 Fondens värdeutveckling, har konsortierna sammanlagt tillförts i utdelning. av utdelningen återinvesterades inte, utan har behållits i likvida medel. Konsortiernas bokförda värden har dessutom påverkats genom att omallokeringar har skett: från det svenska aktiekonsortiet till det utländska aktiekonsortier med och till aktieindex- konsortiet med . Andelar har avyttrats för totalt i det svenska aktiekonsortiet, i räntekonsortiet och i aktieindexkonsortiet för att öka likviditeten. I samband med omallokeringarna har realisationsresultat återinvesterats i det utländska aktiekonsortiet med och i aktieindexkonsortiet med , se tabell 2. Tabell 2 Fondens marknadsvärderade tillgångar, *) Jämförelsevärdet 2011 avser aktiekonsortiet som innehöll både svenska och utländska aktier. 2012/13:172 /2012 bildades två nya konsortier, ett för svenska aktier och ett för utländska. Avkastningen i räntekonsortiet var 4,6 (5,4) procent jämfört med index2 3,1 (5,2). Den genomsnittliga avkastningen för den senaste femårsperioden var 5,0 jämfört med index . Siffrorna inom parentes avser 2011. har innehavet i det svenska aktiekonsortiet haft en avkastning på jämfört med index3 . Det svenska aktiekonsortiet bildades genom avknoppning av den utländska delen från det tidigare aktiekonsortiet. Innehavet i det utländska aktiekonsortiet har haft en avkastning på jämfört med index4 . Det utländska aktiekonsortiet bildades i form av den avknoppade utländska delen från det tidigare aktiekonsortiet. har vidare aktieindexkonsortiet haft en avkastning på 18,1 (-11,5) procent att jämföra med index5 18,3 (11,4) procent. Den totala avkastningen uppnådde . Vid utgången av 2012 var det förvaltade kapitalet . Förvaltningen är sedan föregående årsskifte underställd Fonddelega- tionen. Förmögenheten har fördelats i en kassaportfölj som syftar till att hantera löpande in- och utflöden samt en investeringsportfölj som syftar till att ge en långsiktigt god avkastning. har en omfattande portföljomfördelning genomförts, vilket framför allt innebär att andelen utländska aktier ökat i förhållande till svenska aktier. Riktmärket för arvsfondens placeringar, utöver en marginell kassaportfölj om , är i aktier, varav placeras i svenska aktie- konsortiet (AKS), i aktieindexkonsortiet (AKX) samt i utländska aktiekonsortiet. Portföljen innehåller dess- utom i räntekonsortiet (RK). Den höga aktieandelen är be- slutad mot bakgrund av fondens långsiktiga placeringsinriktning. har fonden tillförts 592,1 (713,8) från influtna arvsmedel och avkastning från kapitalförvaltningen. Utbetal- ningar av stöd för att främja ändamål och för administration av fonden har gjorts med 505,4 (481,2) . /13 fanns totalt tillgängliga för Arvsfondsdelegationen att fatta beslut om . Året innan var motsvarande belopp . 3OMXS Cap Gross Index 4MSCI World Net (developed) 5OMXS 30 Cap Gross Index, justerat för etisk granskning 2.3När Allmänna arvsfonden får egendom När någon avlider utan att efterlämna maka, make eller närmare släk- tingar än kusiner får Allmänna arvsfonden egendomen i arv om egen- domen inte testamenterats till någon annan och detta testamente god- känns av Kammarkollegiet för fondens räkning. Om den avlidne var änka eller änkling tillfaller arvet arvsfonden endast om det inte finns några arvsberättigade släktingar efter den först avlidna makan eller maken. En förutsättning för att dessa släktingar ska ärva är att de t.ex. inte uteslutits från arv på grund av testamente eller att de inte tidigare fått ut vad de är berättigade till. Förutom genom arv kan fonden också få egendom genom bland annat förmånstagarförordnande i försäkringsavtal, gåva eller testa- mente. När det inte finns någon annan arvinge än Allmänna arvsfonden och fonden inte uteslutits från arv genom testamente, ska Kammarkollegiet förordna en god man. Den gode mannen företräder fonden vid bo- utredningen och sköter det praktiska arbetet med boet. Vidare står den gode mannen under kollegiets tillsyn. När boutredningen är klar redo- visar den gode mannen sin förvaltning till Kammarkollegiet och betalar in de medel som finns kvar till fonden. Medlen tas upp i fondens redovisning de betalas in till fonden. Kammarkollegiet företräder arvsfondens intressen och ser till att boet avvecklas på ett riktigt sätt. inkom 1 711 arvsfonds- ärenden till kollegiet. I dessa fanns det ett testamente i 1 118 fall, med en begäran om att kollegiet skulle godkänna den avlidnas testamente till förmån för någon annan än fonden. De flesta testamenten godkändes av kollegiet. Antalet dödsbon där egendom, helt eller delvis, skulle av- vecklas för arvsfondens räkning uppgick till 622. kom det in netto till arvsfonden jämfört med 2011. 2.4När Allmänna arvsfonden avstår från egendom Kammarkollegiet strävar efter att avveckla berörda dödsbon så snabbt som möjligt så att likvida medel kommer arvsfonden till godo och kan delas ut för dess ändamål. I vissa fall får arv eller försäkringsbelopp som arvsfonden fått avstås till någon annan. Det får ske om det med hänsyn till uttalanden av arvlåtaren eller till andra särskilda omständigheter kan anses stämma överens med arvlåtarens yttersta vilja. Arv eller för- säkringsbelopp får också avstås till arvlåtarens släkting eller någon annan person som har stått arvlåtaren nära, om det kan anses skäligt. inkom 113 ansökningar om arvsavstående till Kammar- kollegiet. Vidare får arv som utgörs av egendom av väsentlig betydelse från kulturhistorisk synpunkt eller från natur- eller kulturvårdssynpunkt avstås till en juridisk person som har särskilda förutsättningar att ta hand om egendomen på lämpligt sätt. Om det finns särskilda skäl, får ett belopp av det arv som tillfallit fonden tillsammans med sådan egendom avstås till den som tar emot egendomen att användas för sådana omedelbara åt- gärder, som är nödvändiga för att bevara egendomen. En ansökan om Skr. 2012/13:172 arvsavstående ska ges in till Kammarkollegiet senast efter döds- fallet eller efter det att arvet genom preskription tillfallit fonden. Kammarkollegiet beslutar om avstående av arv när värdet av den egendom som ansökan avser inte överstiger enligt bouppteckningen. I övrigt beslutar regeringen om avstående. I avsnitt 9 informerar regeringen om sin avsikt att ge Kammarkollegiet rätt att besluta om att avstå från arv eller försäkringsbelopp enligt arvsfondslagen oberoende av värdet av egendomen. 2.5Kostnader för förvaltning och administration Allmänna arvsfonden bekostar Kammarkollegiets förvaltning och admi- nistration av dödsboavveckling, fondförvaltning och utbetalningar av projektmedel. På samma sätt används fonden för att täcka Arvsfonds- delegationens kostnader för handläggning av projektansökningar och projektredovisningar samt för informations- och utvärderingsverksamhet. Kostnader för förvaltning och administration uppgick till totalt . Hur dessa kostnader utvecklats framgår av tabell 3. Tabell 3 Förvaltnings- och administrationskostnader, Utbetalning av beviljat stöd Av de totala förvaltningskostnaderna , som redovisas i tabell 3, framgår det att kostnaderna för förvaltning och administration av Arvsfondsdelegationen har ökat mest. bestämmelser i kraft i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden. Ändringarna (prop. 2002/03:136, bet. 2003/04:SoU3, rskr. 2003/04:68) innebar en renodling av roller och Arvsfondsdelegationens ställning som en egen myndighet stärktes. Till följd av detta har Arvsfondsdelega- tionens kansli successivt förstärkts och administrationen utvecklats. Under en lång rad av år har de medel som gjorts disponibla för Arvsfondsdelegationen att fatta beslut om ökat. Ökningen hänför sig dels till avvecklingen av dödsbon, dels avkastningen från förvaltningen av För att i motsvarande mån öka volymen av beviljade projektmedel med bibehållen kvalitet i handläggningen har 2012/13:172 funktion har inrättats. Vidare har kommunikationsverksamheten för- stärkts och effektiviserats för att få in fler ansökningar som kan leda till bifall. Slutligen har en utvärderingsverksamhet byggts upp och etable- rats. Dessa tre förstärkningar har sammantaget bidragit till ökningen av verksamhetens driftskostnader. Tabell 4 visar hur stor andel av de beslutade projektmedlen som är driftskostnader för Arvsfondsdelegationen . Dessa uppgår till . Tabell 4 Arvsfondsdelegationens driftskostnader i förhållande till beslutade projektmedel, procent Trots att driftskostnaderna för Arvsfondsdelegationen har ökat konti- nuerligt har andelen driftskostnader i förhållande till beslutade projektmedel varit stabil. Det beror på att volymen beslutade projektmedel har ökat i samma procentuella takt som driftskostnaderna. En annan indikator för driftskostnaderna är kostnaderna i förhållande till antalet fattade beslut. I tabell 5 visas utvecklingen av dessa kostnader. Tabell 5 Arvsfondsdelegationens driftskostnader per beslut, kronor Denna indikator visar att driftskostnaderna ökat kraftigt i förhållande till antalet beslut . Ökningen bedöms framför allt bero på att projekten i genomsnitt blivit större och därmed något mer komplicerade. Till del har det att göra med att beslutsunderlagen till delegationen blivit mer genomarbetade och därmed håller högre kvalitet. Detta har varit möjligt därigenom att antalet ansökningar har minskat . Handläggarna har därmed kunnat lägga ned mer tid per inkommen ansökan. Även insatser för att förbättra kontrollen av projektmedlens användning har bidragit till ökade kostnader. 3Beslut om fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden Handläggning av ärenden om stöd ur Allmänna arvsfonden regleras i lagen (1994:243) om Allmänna arvsfonden. Arvsfondsdelegationen be- slutar, enligt lagen, om fördelning av stöd ur Allmänna arvsfonden. Enligt förordningen (2004:484) om Allmänna arvsfonden ska Arvsfonds- delegationen lämna en verksamhetsberättelse till regeringen med en samlad redovisning av myndighetens stödgivning ur fonden. samhetsberättelsen för det senaste verksamhetsåret ligger till grund för Skr. 2012/13:172 denna skrivelse. 3.1Nyskapande och utvecklande verksamhet Stöd ur Allmänna arvsfonden ska, enligt lagen om Allmänna arvsfonden, främja verksamhet av ideell karaktär till förmån för fondens tre mål- grupper: barn, ungdomar och personer med funktionshinder. Stöd ur fonden ska i första hand lämnas till verksamhet som är nyskapande och utvecklande. Stöd beviljas som regel till organisationer som bedriver ideell verksamhet, dock kan offentlig huvudman beviljas stöd för utvecklingsverksamhet om det finns särskilda skäl. Så kan till exempel en kommun beviljas stöd för att genomföra ett projekt i nära samarbete med en ideell förening, men det ställs då särskilt höga krav på att projektet är nyskapande. Ett projekt kan enligt Arvsfondsdelegationens praxis beviljas stöd ur Allmänna arvsfonden under normalt högst och en plan ska finnas över hur verksamheten beräknas fortsätta efter projektets slut, samt hur projektets erfarenheter ska tas till vara och spridas. Stöd får inte ges till enskilda personer eller till vinstdrivande företag och inte heller till reguljär föreningsverksamhet eller till organisationer som har funnits i mindre än . Projekt som beviljas stöd ska kunna bidra till att de berörda mål- gruppernas villkor och förutsättningar förbättras och utvecklas. En bedömning görs av i vilken utsträckning företrädare för barn, ungdomar eller personer med funktionsnedsättning själva är delaktiga i planeringen och genomförandet av projektetens bedömning av den så kallade brukar- delaktigheten. På samma sätt görs en bedömning av graden av ny- skapande i projektet. Syftet är att ge stöd till projekt som kan verka framåtsyftande och inspirera andra organisationer att starta liknande verksamhet. Stöd kan även lämnas till anläggningar, lokaler och utrustning till organisationer som bedriver ideell verksamhet, om det bedöms som särskilt angeläget. Den som beviljas stöd till lokaler eller anläggningar ska förbinda sig att under använda den lokal eller den anläggning som stödet avser och med de villkor som förutsattes när stödet beviljades. Arvsfondsdelegationen kan medge undantag från dessa villkor, om det finns särskilda skäl. Under beredningen av ärenden om stöd till anläggningar, lokaler och utrustning inhämtas alltid uppgifter om tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning. har kansliet tagit referenser hos kommuner, gjort avstäm- ningar med medsökande och samarbetspartner samt genomfört skatte- kontroller av ansökande organisationer . 3.2Projektmedel beslutade av Arvsfondsdelegationen har fördelats till projekt efter beslut av Det är den näst största summan i Allmänna 2012/13:172 arvsfondens historia och mer än . Av dessa medel har fördelats genom löpande handläggning av organisationernas egna initiativ, medan har fördelats inom ramen för de två särskilda satsningar som Arvsfondsdelegationen ansvarat för: Fördel barn och Vi deltar (se avsnitt 5). Tabell 6 visar utvecklingen av det stöd som beslutats av Arvsfondsdelegationen. Tabell 6 Utveckling av fördelningen av stöd, har mängden beviljade projektmedel ökat med . Diagram 1 visar den totala fördelningen av be- slutade medel per målgrupp. Diagram 1 Beslutade medel per målgrupp 2012 (totalt ) Beslutade medel (totalt ) beslutades om till projekt när det gäller målgruppen barn. Det är den högsta nivån någonsin i Allmänna arvsfondens historia. När det gäller målgruppen ungdomar var nivån på beslutade medel , den högsta nivån . Medan för målgruppen personer med funktionsnedsättning var nivån på beslutade medel på . Det är lägre än den nivå som medelstilldelningen legat för målgruppen. Projekt till förmån för barn respektive ungdomar med funktionsnedsättning redovisas i arvsfondens redogörelse som barn- respektive ungdomsprojekt. Om dessa projekt i stället redovisas som projekt till förmån för personer med funktionsnedsättning uppgår den totala volymen beslutade medel till , eller av årets beviljade projektmedel. I diagram 2 redovisas bevil- jade projektmedel per målgrupp . Diagram 2 Beviljade medel per målgrupp 20062012, Beviljade medel per målgrupp 2006-2012 (Mkr) 3.2.1Geografisk fördelning av beviljade medel () av de medel () som beslutades fördelades till lokala och regionala projekt. Det är en högre andel jämfört med . Resterande medel fördelades till nationella projekt. Exempel på nationella projekt är barn- och ungdomsprojekt som samarbetar med kulturinstitutioner över hela landet eller en funktionshindersorganisation som tagit fram en utbildningsstrategi för personer som har neuropsykiatriska funktionsned- sättningar. Av de 398 beviljade projekten var (315 stycken) lokala eller regionala och resterande nationella. Projekt i samtliga län beviljades medel . Flest ansökningar inkom från föreningar i storstads- områdena, där det också finns högst antal föreningar och störst befolk- ningsunderlag. I tabell 7 redovisas den regionala fördelningen av medel ur Allmänna arvsfonden till lokala och regionala projekt. Tabell 7 Regional fördelning av beviljade medel till lokala och regionala projekt 3.3Registrering och handläggning av ärenden inkom 1 596 ärenden till Arvsfondsdelegationen, vilket är en minskning jämfört med året innan. Av tabell 8 framgår att antalet inkomna ärenden succesivt minskat . Samma utveckling gäller för inkomna ansökningar. Nedgången av antalet ansökningar kan förklaras av att de båda särskilda satsningarna Fördel Barn! och Vi Deltar! (se avsnitt 5) avslutats och att de kommunika- tionsåtgärder som genomförts ännu inte gett effekt i form av inkommande projektansökningar. Noteras bör att enskilda personer inte kan beviljas stöd ur arvsfonden och att ärenden som rör barn och ungdomar med funktionsnedsättning hänförs till kategorierna barn respektive ungdom i tabellen. Tabell 8 Inkomna ärenden till Arvsfondsdelegationen Personer med funktionsneds. 3.4Antal bifall och avslag från Arvsfondsdelegationen Tabell 9 visar att antalet beslut successivt minskat . Sammanlagt fattades 1 167 beslut . Det är en minskning med , vilket beror på de faktorer som redovisats ovan. Tabell 9 Beslut tagna av Arvsfondsdelegationen (exkl. redovisningar) I tabell 10 redovisas antalet bifalls- respektive avslagsbeslut . Eftersom vissa projekt omfattas av mer än ett beslut under är antalet bifallsbeslut något högre än antalet projekt som fått stöd. Fördelning av antal bifall och avslag Pers. med funktionsnedsättn. Pers. med funktionsnedsättn. Arvsfondsdelegationen har bifallit 398 och avslagit 692 ansökningar. Orsakerna till avslag har bland annat varit att projekten inte bedömts vara tillräckligt nyskapande, att ansökan kommit från offentlig huvudman utan samarbete med ideell organisation eller avsett verk- samhet som redan finns som reguljär verksamhet. Andra ansökningar har avslagits på grund av att de avsett kostnader för enstaka arrangemang, att de har gällt internationell verksamhet eller att ansökan kommit från enskilda personer eller nystartade föreningar. I genomsnitt har av ansökningarna beviljats stöd . Det är den högsta bifallsfrekvensen . Bifalls- frekvensen för enbart nya ansökningar uppgår till . Även det är den högsta bifallsfrekvensen . 4 Fördelning av stöd 2012 Som redovisats i avsnitt 3 fördelade Arvsfondsdelegationen sammanlagt till 398 projekt . På , , finns en projektdatabas med beskrivningar av samtliga projekt som fått medel ur Allmänna arvsfonden . Information om projekten finns även på den community, dvs. ett socialt forum på nätet för arvsfondsprojekt och deras intressenter, som delegationen lanserade 2011. Communityn beskrivs närmare under kapitel 6. Projekt inom de prioriterade områdena