prop · H10335 · 2013-11-14 00:00:00 — En fjärdedel av de ungdomar som besvarat enkät uppger att de inte sökt några jobb alls . Bland de ungdomar som deltar i något av garantiprogrammen (Jobbgarantin för ungdomar och jobb- och utvecklingsgarantin) är denna andel något lägre och uppgår till ungefär en femtedel. Dessa resultat ligger i linje med dem som Arbetsförmedlingen presenterar i återrapporteringar angående Jobbgarantin för ungdomar.102 Av enkätsvaren framgår inte skälet till att ungdomar inte sökt jobb. Andelen som inte sökte något jobb alls minskar dock till för deltagare inom garantiprogrammen om man tar bort de ungdomar som uppger att de jobbar deltid. 4.2.2 och en relativt stor andel deltar inte i organiserade aktiviteter som relativt många av de ungdomar som är inskrivna hos Arbetsförmedlingen inte söker arbete är det även en relativt stor andel som inte deltar i några organiserade aktiviteter hos Arbetsförmedlingen eller kompletterande aktör överhuvudtaget. Hur många timmar uppskattar du att du använt för att delta i olika former av organiserade aktiviteter (ej inkluderat eget jobbsökande) hos Arbetsförmedlingen eller kompletterande aktör ? Inskrivna som (ännu) inte Källa: enkät till ungdomar inskrivna vid Arbetsförmedlingen. 102Arbetsförmedlingens återrapportering , Insatser för att bryta långvarig arbetslöshet. UNGDOMARS VÄG TILL ARBETE – INDIVIDUELLT STÖD OCH MATCHNING MOT ARBETSGIVARE Av tabell 5 framgår att av de ungdomar som besvarat enkät, och som inte deltar i något garantiprogram, uppgett att de inte haft några organiserade aktiviteter alls under den vecka som föregick enkäten. Bland deltagarna i garantiprogrammen var det närmare hälften () som uppgav att de inte haft någon organiserad aktivitet alls under mätveckan. I vilken utsträckning detta är ett problem är svårt att säga. Resultatet är i linje med andra uppföljningar av garantiprogrammen och visar att intentionerna med programmen inte nås.103 En uttalad målsättning med garantiprogrammen är nämligen att aktiviteter och jobbsökande inom programmen tillsammans ska täcka den enskildes arbetsutbud. Regeringen har också ställt krav på att aktivitetsnivån och kvaliteten i programmen måste förbättras, men det har visat sig svårt att åstadkomma i praktiken.104 Att aktivitetsnivån är låg, både inom och utanför garantiprogrammen, borde minska risken för att ungdomarna låses in i aktiviteter som påverkar deras jobbsökande negativt. Mot denna bakgrund är det en anmärkningsvärt stor andel av ungdomarna i enkät som uppger att de inte sökt några jobb alls när de tillfrågas hur många arbeten de sökt (se avsnitt 4.2.1). 4.3Arbetsförmedlingens arbete med arbetsgivarkontakter Av tidigare avsnitt framgår att ungdomar i första hand vänder sig till Arbetsförmedlingen för att få hjälp med att hitta ett jobb. är det relativt många ungdomar som uppger att de aldrig fått tips på jobb eller praktikplatser att söka. En förutsättning för att Arbetsförmedlingen ska kunna erbjuda jobbchanser till dem som saknar egna kontaktytor med arbetsmarknaden är nära kontakter med arbetsgivare. En viktig del i Arbetsförmedlingens matchningsarbete är därför ett bra samarbete med sker detta arbete både på riksnivå och lokalt. 103Se t.ex. IFAU (2010), Vad gör de i jobbgarantin för ungdomar?, rapport 2010:22. 104Proposition 2011/12:1 utgiftsområde 14, regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, , Intervju , Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, . har Arbetsförmedlingen ökat fokus på arbetsgivarkontakter.105 Antalet mått i Arbetsförmedlingens interna styrkort som rör arbetsgivare har t.ex. ökat –2011.106 I de senaste två regleringsbreven har regeringen gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att fortsätta utveckla sina arbetsgivarrelationer för att stödja arbetssökande med en svag förankring på arbetsmarknaden.107 Överenskommelser med arbetsgivare på nationell nivå inrättades en särskild enhet på som bl.a. har i uppdrag att skapa goda relationer till arbetsgivare som har verksamhet över hela eller stora delar av landet, s.k. nationella kunder. Enheten sluter överenskommelser med företag som syftar till att gynna arbetssökande som tillhör prioriterade grupper inom Arbetsförmedlingen – däribland ungdomar som varit arbetslösa eller längre och personer som är utrikes födda.108 Några av de cirka tjugo centrala överenskommelser som gjorts rörde specifikt ungdomar.109 Enhetens arbete är ett komplement till de arbetsgivarkontakter som de lokala arbetsförmedlingskontoren har. De nationella kunderna kommunicerar med särskilda kontaktpersoner på de lokala arbetsförmedlingskontoren. Den konkreta matchningen mellan arbetssökande och arbetsgivare sköts av de lokala arbetsförmedlingarna.110 Av intervjuer framgår att genomslaget av de nationella överenskommelserna på lokal nivå varit blandat. Det finns kontor som använt sig av överenskommelserna med gott resultat medan andra är osäkra på hur de på lokal nivå ska samarbeta med de arbetsgivare som tecknat en överenskommelse och dra nytta av överenskommelserna i praktiken.111 105Se 2010:6, Arbetsförmedlingens arbete med arbetsgivarkontakter. 106Arbetsförmedlingens verksamhetsplaner 2008–2011. 107Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, samt regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen, . 108Andra prioriterade grupper som enheten arbetar för är nyanlända invandrare, utrikes födda utan tidigare erfarenhet av svensk arbetsmarknad samt funktionsnedsatta med nedsatt arbetsförmåga. 109Arbetsförmedlingen har slutit överenskommelse som särskilt rör ungdomar med , Försvarsmakten (långtidsarbetslösa med oavslutat gymnasium), Svensk travsport (nyanlända) och Teknikföretagen/(Intervju, Nationella kunder, , ). 110Nationella kunder för nationella uppdrag, AF:s intranät, uppdaterat , utskrivet 2012-10- 31, intervju, nationella kunder, , . 111Intervjuer AF 1, AF 4, AF 5, AF 6. UNGDOMARS VÄG TILL ARBETE – INDIVIDUELLT STÖD OCH MATCHNING MOT ARBETSGIVARE En förutsättning för att arbetet med arbetsgivarkontakter ska lyckas är att tillräcklig tid läggs på kontakter med arbetsgivare bland arbetsförmedlarna. De arbetsförmedlare som arbetar med ungdomar lägger av sin arbetstid på arbetsgivarkontakter i genomsnitt.112 Andel arbetsförmedlare som lägger en viss del av sin arbetstid på arbetsgivarkontakter under en normal arbetsvecka Källa: enkät till arbetsförmedlare, 2009:22 (baserat på sammanlagt 578 respondenter ur ett urval om 1 000 handledare inom Jobb- och utvecklingsgarantin). En stor majoritet av ungdomsförmedlarna, , lägger eller mindre på arbetsgivarkontakter under en normal arbetsvecka. En jämförelse med tidigare granskningar riktade till arbetsförmedlare med likartade arbetsuppgifter visar att detta inte förändrats över åren.113 Detta trots att Arbetsförmedlingen på central nivå arbetat aktivt genom bl.a. mål i styrkort och att regeringen i regleringsbrev betonat vikten av goda relationer med arbetsgivare. Anser du att den tid du lägger ned på arbetsgivarkontakter är tillräcklig? Ja, till stor del Ja, till viss del Nej, endast till mindre del Nej, inte alls Källa: enkät till arbetsförmedlare, 2009:22. Om arbetsförmedlarna har otillräckligt med tid för arbetsgivarkontakter blir det svårare att matcha arbetssökande med arbetsgivare som söker arbetskraft. Vilket antal timmar som en arbetsförmedlare optimalt bör lägga på 112Beräkningen är baserad på 760 observationer eftersom så många arbetsförmedlare både angett sin normala arbetstid under en normal arbetsvecka och vilken tid de lägger arbetsgivarkontakter under en normal arbetsvecka. Dessa resultat ligger i linje med Arbetsförmedlingens uppgifter i årsredovisningen . 113Handläggare inom programmet Jobb- och utvecklingsgarantin. arbetsgivarkontakter är emellertid inte givet. Men en indikation på huruvida den mängd tid som läggs är väl avvägd kan fås genom arbetsförmedlarnas bedömning. Både intervjuer och enkätsvar visar att arbetsförmedlarna anser att det är svårt att avsätta tillräcklig tid till arbetsgivarkontakter för de ungdomar man arbetar med.114 Tre fjärdedelar av de arbetsförmedlare som svarat på enkäten menar att den tid de lägger ned på arbetsgivarkontakter inte är tillräcklig. När 2009 granskade arbetet med Jobb- och utvecklingsgarantin framkom ett liknande resultat.115 Anledningen till att man inte kan lägga tillräcklig tid på kontakter med arbetsgivare är enligt av arbetsförmedlarna att de andra arbetsuppgifterna tar för mycket tid.116 Detta problem har även framkommit vid tidigare granskningar av Arbetsförmedlingens arbete med arbetsgivarkontakter. Eftersom de arbetssökande aktivt söker upp Arbetsförmedlingen prioriteras i praktiken arbetet med dem framför ett utåtriktat arbete med arbetsgivare som man på lokal nivå ser vikten av goda arbetsgivarkontakter.117. Det stöd som Arbetsförmedlingen ger ungdomar är begränsat . Det stöd som ges vid deltagande i Jobbgarantin för ungdomar är framför allt inriktat på att öka den unges förmåga att själv finna ett arbete. Matchningsstöd som är inriktat på direkta kontakter med arbetsgivare eller praktikplatser ges enligt undersökning mer sällan. Eftersom ungdomar generellt ofta saknar egna nätverk på arbetsmarknaden är det en viktig uppgift för Arbetsförmedlingen att genom ett effektivt matchningsstöd skapa möjligheter för ungdomar att få kontakter med arbetsgivare. I första hand vänder sig ungdomar till Arbetsförmedlingen för att få hjälp med att hitta ett arbete. De ungdomar som inte tar hjälp av Arbetsförmedlingen i sitt jobbsökande anser i huvudsak att de kan hitta jobb själva. De insatser ungdomar oftast får del av hos Arbetsförmedlingen är vanligen mer inriktade på att motivera dem till att söka jobb eller återgå till reguljära studier snarare än att ge tips på lämpliga jobb eller praktikplatser att söka. 114Intervjuer AF 1–6. 115Riksrevisionen 2009:22, Jobb- och utvecklingsgarantin – en garanti för jobb? 116I arbetsuppgifter har vi uttryckligen bett förmedlarna att inkludera administration. 117Riksrevisionen 2010:6, intervjuer AF 1, AF 2, AF 3, AF 4, AF 5. UNGDOMARS VÄG TILL ARBETE – INDIVIDUELLT STÖD OCH MATCHNING MOT ARBETSGIVARE Trots att ungdomar i stor utsträckning får del av insatser som bland annat ska motivera dem i deras jobbsökande uppger en fjärdedel av ungdomarna att de inte sökt några jobb alls månaden före Den låga sökaktiviteten verkar inte bero på att ungdomarna varit inlåsta i aktiviteter som påverkat deras möjligheter till jobbsökande. av ungdomarna uppger att de inte deltagit i några organiserade aktiviteter alls veckan före undersökning. Arbetet med arbetsgivarkontakter mäts och följs löpande upp av Arbetsförmedlingens huvudkontor. finns det en särskild enhet med uppgift att sluta överenskommelser med arbetsgivare som har behov av att rekrytera på flera orter i landet. De nationella överenskommelser som enheten gör riktar sig bland annat till långtidsarbetslösa ungdomar. Överenskommelserna har fått blandat genomslag på lokal nivå. Arbetsförmedlare som arbetar med ungdomar lägger i genomsnitt av sin arbetstid på arbetsgivarkontakter. Trots ett ökat fokus på arbetsgivarkontakter från regeringens och Arbetsförmedlingens sida har andelen tid som avsätts för arbetsgivarkontakter inte ökat . Tre fjärdedelar av ungdomsarbetsförmedlarna bedömer också att den tid de lägger på arbetsgivarkontakter inte är tillräcklig. Regeringens styrning mot ökade arbetsgivarkontakter tycks därmed ännu inte fått genomslag på lokal nivå. 5Individanpassning i Arbetsförmedlingens insatser för ungdomar I detta kapitel behandlas frågan ifall Arbetsförmedlingens insatser för arbetslösa ungdomar är anpassade till ungdomarnas individuella behov. Alla ungdomar har inte samma behov av stöd från Arbetsförmedlingen. Om insatserna för att stödja ungdomars arbetsmarknadsetablering ska vara ändamålsenliga bör de därför anpassas till ungdomarnas individuella behov. Arbetsförmedlingen ska enligt sin instruktion utforma verksamheten så att den är anpassad bl.a. till den enskildes förutsättningar.118 Arbetet ska inledas med att en individuell handlingsplan tas fram som ska vara upprättad inom en månad. Generellt gäller att arbetsmarknadspolitiska program syftar till att stärka den enskildes möjlighet att få eller behålla ett arbete. De ska användas om det framstår som lämpligt för den enskilde och ur ett övergripande Regeringen har betonat vikten av att Arbetsförmedlingen erbjuder deltagarna aktiviteter med utgångspunkt i den enskilda individens behov. Ungdomars arbetslöshetstid ska inte riskera att förlängas av en aktiv insats från Arbetsförmedlingen.119 I granskningen har på olika sätt studerat om Arbetsförmedlingens insatser i praktiken anpassas till ungdomars individuella behov. Som ett första steg har granskat hur insatserna varierar bland ungdomar. Därefter har ungdomar inskrivna vid Arbetsförmedlingen och arbetsförmedlare fått göra en övergripande bedömning av i vilken grad de tagit del av respektive kunnat erbjuda insatser som är anpassade till individuella behov. Här behandlas även kommuners arbetsmarknadsinsatser för ungdomar. För att det ska vara möjligt för arbetsförmedlarna att i praktiken anpassa insatserna till en individs behov måste det finnas handlingsutrymme att göra en individuell bedömning och att därefter sätta in den slags insats som individen bedöms behöva. Faktorer som begränsar möjligheterna att individanpassa kan vara bristande tid att bedöma individers behov eller begränsat utrymme i regelverket eller i budgeten att sätta in en lämplig insats. Förutom tillräcklig tid och handlingsutrymme behövs också kunskap om vilka 1182 § och 3 §§ femte punkten Förordning (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. 119Proposition 2009/10:1 utgiftsområde 14, proposition 2010/11:1 utgiftsområde 14 , proposition 2011/12:1 utgiftsområde 14, intervju . UNGDOMARS VÄG TILL ARBETE – INDIVIDUELLT STÖD OCH MATCHNING MOT ARBETSGIVARE insatser som kan vara lämpliga för olika individer. Den interna styrningen inom Arbetsförmedlingen kan också påverka handlingsutrymmet eftersom styrningen kan premiera åtgärder som inte gynnar anpassningen till individers behov. 5.1.1Variation i aktiva insatser till ungdomar? När ungdomar tar del av insatser från Arbetsförmedlingen brukar dessa insatser framför allt vara i form av jobbsökaraktiviteter och coachning. Detta visar såväl Arbetsförmedlingens registerdata som enkät till inskrivna ungdomar som Arbetsförmedlingens egna uppföljningar (se även avsnitt 4.2).121 Detta gäller generellt för ungdomar oberoende av om de deltar i något av de två garantiprogrammen Jobbgarantin för ungdomar och Jobb- och utvecklingsgarantin eller ännu inte kvalificerat sig till dem. Ungdomar, som när de skrivit in sig vid förmedlingen bedömts riskera långtidsarbetslöshet får även de framför allt del av förmedlingsinsatser såsom coachning och tätare kontakter med arbetsförmedlare. Det som enligt enkät framför allt skiljer ut ungdomar som deltar i garantiprogrammen är att de oftare har fått del av jobbsökaraktiviteter och coachning . De skillnader som kan ses mellan grupper av ungdomar med olika bakgrundskaraktäristika (såsom utbildningsnivå, född i eller inte) är små. Utrikes födda ungdomar och ungdomar med låg utbildning verkar dock ha tagit del av de vanligast förekommande aktiviteterna . En beskrivning av vilka aktiviteter ungdomar i allmänhet tagit del av kan inte ge ett bestämt svar på frågan om i vilken utsträckning dessa insatser matchar ungdomarnas individuella behov. Att ungdomar i hög utsträckning får jobbsökaraktiviteter och coachning kan vara ett utslag av att arbetsförmedlarna bedömt att detta är de insatser som de bäst behöver. Men detta kan också vara ett utslag av regelverkets utformning eller Arbetsförmedlingens prioriteringar och tillgängliga resurser snarare än resultatet av en individuell bedömning. För att få en bild av i vilken mån de erbjudna insatserna till ungdomar faktiskt styrts av individens behov har inhämtat ungdomars och arbetsförmedlares bedömning. 120För att få en bild av vilka insatser ungdomar får hos Arbetsförmedlingen har tagit del av registeruppgifter från Arbetsförmedlingens registerdata. har även riktat en telefonenkät till ett urval 16–24-åringar som var inskrivna vid Arbetsförmedlingen under augustiseptember 2012. Även uppföljningar från Arbetsförmedlingen har använts. 121Arbetsförmedlingens återrapportering , Fördjupade analyser, , Arbetsförmedlingens återrapportering , Fördjupade analyser, , Arbetsförmedlingen, Arbetsförmedlingens återrapportering , Samlad rapport för uppdrag 1, 3, 6 och 14, . 5.1.2Är insatserna anpassade efter individuella behov enligt ungdomar och arbetsförmedlare? Både ungdomar som är inskrivna vid Arbetsförmedlingen och arbetsförmedlare som arbetar med ungdomar har i enkäter fått göra en övergripande bedömning av hur väl de insatser om förmedlingen erbjuder är anpassade till individens behov. Anser du att det stöd du får från Arbetsförmedlingen inklusive kompletterande aktör är anpassade till de behov du har? Ja, i hög Ja, i viss Nej, i låg Totalt antal svar: 1 608 Källa: enkät till ungdomar inskrivna vid Arbetsförmedlingen. av de ungdomar som svarat på enkät gör bedömningen att det stöd de får från Arbetsförmedlingen i viss eller hög grad är anpassat till de behov som de har. En dryg fjärdedel är emellertid mer kritiska i sin bedömning och uppger att de insatser de tagit del av i låg eller mycket låg grad varit individanpassade. Resultatet är i linje med resultaten från Arbetsförmedlingens egna uppföljningar av ungdomar som deltar i Jobbgarantin för ungdomar eller deltagare i Jobb- och utvecklingsgarantin.122 Anser du att du i din roll som arbetsförmedlare kan erbjuda (ungdomar) insatser som är anpassade till deras individuella behov? I mycket hög grad I ganska hög grad I ganska låg grad I mycket låg grad/inte alls Totalt antal svar: 1 070 Källa: enkät till arbetsförmedlare som arbetar med ungdomar. 122Arbetsförmedlingens återrapportering , Fördjupade analyser, ; Arbetsförmedlingens återrapportering , Samlad rapport för uppdrag 1, 3, 6 och 14, , Arbetsförmedlingens årsredovisning 2012, ). UNGDOMARS VÄG TILL ARBETE – INDIVIDUELLT STÖD OCH MATCHNING MOT ARBETSGIVARE Arbetsförmedlarna ska göra en bedömning av individens behov både utifrån den enskildes perspektiv och utifrån arbetsmarknadens behov. Av enkäten framgår att arbetsförmedlarnas övergripande bedömning av sin möjlighet att erbjuda ungdomar insatser som är anpassade till deras individuella behov är något mindre positiv än ungdomarnas. Drygt hälften av arbetsförmedlarna uppger att de i mycket eller ganska hög grad kan erbjuda ungdomar insatser som är anpassade till deras individuella behov medan menar att de i ganska eller i mycket låg grad kan göra detsamma. 5.1.3Arbetsförmedlingen kan göra mer för ungdomar med stort behov av stöd Kommunerna bedriver egen verksamhet riktad mot arbetslösa ungdomar för att de upplever att Arbetsförmedlingens insatser inte räcker till. enkät visar att av kommunerna ger insatser till ungdomar som tar del av aktiva insatser från Arbetsförmedlingen, t.ex. Jobbgarantin för ungdomar. Detta för att kommunerna bedömer att dessa ungdomar behöver mer stödinsatser än de som Arbetsförmedlingen ger. Två tredjedelar av kommunerna () erbjuder insatser till ungdomar innan de börjat delta i Jobbgarantin för ungdomar eller annan aktiv insats från Arbetsförmedlingen. Det indikerar dels att Arbetsförmedlingens insatser inte fullt ut är anpassade till samtliga ungdomsgrupper som behöver stödinsatser för att komma i arbete, dels att förmedlingens insatser kommer sent. Arbetsförmedlingens arbetssätt ställer krav på ungdomars initiativförmåga De intervjuer med kommuntjänstemän som gjort indikerar att Arbetsförmedlingens arbete kan utvecklas för att bättre passa ungdomar med större behov av stöd. Motiven till att kommunerna genomför särskilda insatser för bl.a. arbetslösa ungdomar med försörjningsstöd är att kommunen upplever att Arbetsförmedlingens arbetssätt inte fungerar på ett tillfredställande sätt för de ungdomar som behöver extra stöd i sitt arbetssökande. De intervjuade uppger att de ungdomar som kommunen arbetar med ofta står längre från arbetsmarknaden och därför är i större behov av stöd och aktiva insatser än arbetssökande ungdomar i allmänhet.123 Ungdomar som kommunen arbetar med kan, enligt de intervjuade, ha svårt att klara de krav på egen aktivitet och initiativförmåga som ställs i Jobbgarantin för ungdomar. Ungdomarna kan också ha svårigheter med att ha kvar kontakten med Arbetsförmedlingen och därmed bryta sin inskrivningstid vid myndigheten (en viss sammanhållen inskrivningstid är en förutsättning för att kvalificera sig för Jobbgarantin för ungdomar). Arbetsförmedlingens arbetssätt bedöms av 123 Intervjuer kommun 1, kommun 2, kommun 3, kommun 4, kommun 6. kommunerna inte tillåta så täta uppföljningar som de ungdomar som får stöd från kommunerna.124 Att Arbetsförmedlingens arbetssätt ställer relativt höga krav på egen initiativförmåga hos arbetssökande ungdomar bekräftas även av intervjuer som gjort med arbetsförmedlare.125 Arbetsförmedlare som intervjuat har tagit upp att ungdomar med försörjningsstöd tillhör dem som har en svår situation på arbetsmarknaden och därför kan behöva mer stöd än det som Arbetsförmedlingen kan ge.126 Ungdomar med stort behov av stöd hänvisas till aktiviteter utanför Arbetsförmedlingens ordinarie verksamhet Av intervjuerna med arbetsförmedlare framgår att ungdomar med större behov av stöd i viss utsträckning kan hänvisas till aktiviteter inom ramen för samordningsförbund127 eller projekt finansierade av Europeiska socialfonden som har särskilda förutsättningar att anpassa insatserna efter deras behov.128 Projekt finansierade av kan ägas av Arbetsförmedlingen eller av andra myndigheter. är huvudägare ska aktiviteterna följa förmedlingens regelverk. Ett arbete med att ta vara på dessa lokala projekts erfarenheter har påbörjats inom Arbetsförmedlingen.129 Enligt enkät genomför kommuner och lokala arbetsförmedlingar olika former av gemensamma arbetsmarknadsinsatser i ungefär tre fjärdedelar av kommunerna. De vanligaste sätten att genomföra sådana gemensamma insatser är att kommunerna och Arbetsförmedlingen deltar i ett samordningsförbund () eller att man bedriver gemensamma projekt finansierade av Europeiska socialfonden (). Ungefär hälften av arbetsförmedlarna uppger att de kan erbjuda ungdomar inskrivna vid kontoret att delta i samverkansprojekt med kommunen eller i andra arbetsmarknadsinriktade aktiviteter i regi. Kommunerna deltar alltså som medorganisatörer av insatser där framför allt ungdomar med svagare förankring på arbetsmarknaden får extra stöd utöver det som Arbetsförmedlingen erbjuder i sin ordinarie verksamhet. 124Intervjuer kommun 1, kommun 3, kommun 4, kommun 6. 125Intervjuer AF 1, AF 2, AF 4, AF 6. 126Intervjuer AF 1. AF 3, AF 6. 127I samordningsförbund samverkar Arbetsförmedlingen, , landstingen och kommunerna kring rehabilitering, förutsättningarna för samarbetet regleras i lagen (2003:1210) om finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser (/om-oss, ). 128Intervjuer AF 2, AF 3, AF 4. 129Intervju ungdomsstrateg, , . UNGDOMARS VÄG TILL ARBETE – INDIVIDUELLT STÖD OCH MATCHNING MOT ARBETSGIVARE 5.2Förutsättningar för individanpassning? I avsnitt 5.1.2 framgick att ungdomar och arbetsförmedlare i viss utsträckning upplever att de insatser som ungdomar tar del av inte är anpassade till individuella behov. I detta avsnitt granskas förutsättningar för att göra en individanpassning. Det görs genom att undersöka vad arbetsförmedlarna upplever utgör hinder när de i det praktiska arbetet med ungdomar ska erbjuda stöd och aktiva insatser av olika slag. Även kontakterna mellan arbetsförmedlare och ungdomar och vilket stöd arbetsförmedlarna har tillgång till och använder när de ska göra sin bedömning samt Arbetsförmedlingens interna styrning studeras.