prop · H1031d21 · 2013-09-18 00:00:00 — hade 244 kommuner gått över till det nya geodetiska referenssystemet i plan, Sweref 99, och 76 kommuner hade genomfört byte till höjdsystem RH 2000. har av de statliga 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 myndigheter och bolag som berörs genomfört ett byte till Sweref genomfört ett byte till RH 2000. Detta är ett prioriterat arbete inom ramen för den nationella geodatastrategin och inom regeringens digitala agenda. För att möjliggöra en noggrann positionering med Swepos® har Lantmäteriet byggt ut ett tätt sverigetäckande nät som bestod av 266 stationer, en utbyggnad med 25 stationer . Användningen av satellitteknik för positionering ökar och krav från användarna ställs på möjligheten till noggrannare höjdmätning än . För att stödja denna utveckling påbörjade Lantmäteriet etableringen av ett nytt tyngdkraftnät, som när det är färdigt, vilket förväntas ske , ska anslutas till andra europeiska nät. Geodatasamverkan fortsätter att utvecklas Det offentliga utbytet av geodata sker inom ramen för ett avtalsreglerat samarbete. Ett 20-tal centrala myndigheter, samtliga länsstyrelser och 126 kommuner samt ett bolag med offentligt uppdrag (SOS Alarm) hade tecknat avtal för geodatasamverkan. Som en del i den gemensamma infrastrukturen för geodata har en geodataportal utvecklats som underlättar för användarna att på internet söka, hitta och titta på geodata. Geodataportalen har utvecklats vidare och finns tillgänglig via . Portalen är även öppen för allmänheten. Arbetet med genomförande av Inspiredirektivet går enligt plan Det praktiska genomförandet av och rådets direktiv /2/EG om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire) sker inom ramen för geodatasamverkan. Den svenska noden för Inspire utgörs av internetportalen . Direktivets genomförande följer en tidsplan fram som i stort sett har följt. finns metadata för alla datamängder som omfattas av direktivet tillgängliga för allmänheten via Geodataportalen. Alla datamängder i direktivets bilaga I och II finns med något undantag tillgängliga via sök- och visningstjänster, och även via nedladdningstjänster. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Användningen av geografisk information ökar Den samlade bilden är att användningen av geografisk information ökar i samhället, medan användningen av fastighetsinformation är stabil sett över tiden. Hos Lantmäteriet kan detta inte bara mätas genom omsättning och antal kunder. Många tar del av Lantmäteriets information via vidareförädlare. Lantmäteriets kartor, adresser och ortofoton finns som bakgrund till annan information på internet, t.ex. på och . Användningen av dessa domäner har ökat kraftigt . Samverkansavtalen om datadelning gör att myndigheterna har ökat sin användning av geografisk information betydligt t.ex. för en effektivare ärendehandläggning och för presentationer i publika webbapplikationer. Skogens pärlor och Fornsök är exempel på det . Arbetet med framtagandet av ny nationell höjdmodell fortgår Som ett led i arbetet med klimatanpassning arbetar Lantmäteriet med uppbyggnaden av en ny nationell höjdmodell. Höjdmodellen framställs med stöd av laserskanning från flygplan. har Lantmäteriet skannat av yta. Det som återstår är till stor del områden i fjällkedjan, där vädret begränsar antalet möjliga flygdagar. För hela och finns höjddata som levereras till användare. Arbetet med att göra i ordning en detaljerad modell av markytan, där olika föremål på marken som inte är permanenta redigeras bort, pågår . Lantmäteriet är och arbetar med att tolka och föra ut begreppet god ortnamnssed. I den nya kulturmiljölag som beslutat om framgår också att namn som godkänts av Lantmäteriet ska användas i statlig och verksamhet i sin godkända form. Inskrivningsverksamheten minskar i omfattning Antalet inskrivningsärenden ökade . Fördelningen på olika ärendetyper framgår av diagram 3.1. Diagram 3.1 Fördelning av ärendetyper i inskrivningsverksamheten Kötiderna växte och återgick infördes ett nytt registreringsstöd vid Lantmäteriet. Detta innebar stora förändringar i sättet att arbeta och medförde kraftigt ökade handläggningstider. Lantmäteriet har satt in stora resurser för att snabba på handläggningen, och efter en topp på , fattas nu åter beslut i inskrivningsärenden . De genomsnittliga kötiderna framgår av diagram 3.2. Diagram 3.2 Genomsnittligt antal ködagar De första elektroniska ansökningarna har kommit in Genom ändringar i inskrivningsförordningen (2000:309) öppnades möjligheten att ta emot elektroniska ansökningar i inskrivningsärenden. De första elektroniska ansökningarna inlämnades . godkände att delar av verksamheten vid Lantmäteriets division Metria skulle överföras till ett av staten helägt aktiebolag (prop. 2010/11:53, bet. 2010/11:CU10, rskr. 2010/11:188). godkände även riktlinjerna för överföringen av tillgångar och skulder från staten till det nya bolaget och bemyndigade regeringen att genomföra överföringen i enlighet med de riktlinjer som regeringen förordat i propositionen. inledde det nya bolaget verksamheten. I samband med bolagiseringen värderades bolagets tillgångar ned jämfört med de värden som redovisats hos Lantmäteriet. Vid en framtida försäljning av aktierna i bör det underskott som uppstått regleras med hjälp av försäljningsintäkterna. Lantmäteriet tillhandahåller mottagning, lagring och rådgivning rörande geografisk information för Försvarsmaktens räkning. Lantmäteriet säkerställer även försörjning av geografisk information till Försvarsmaktens it-system samt utbyte av geografisk information med främmande makt. skedde knappt 900 leveranser av tryckta och digitala geografiska produkter till nationella system, funktioner och användare. Tryckta kartor utgör en stor del av leveranserna. Uppdragsverksamhet i anslutning till Lantmäteriets myndighetsutövning Omfattningen av uppdragsverksamheten i anslutning till myndighetsutövning inom framgår av tabell 3.16. Tabell 3.16 Intäkter från uppdragsverksamhet i anslutning Myndighetssamverkan står för av intäkterna och bland myndigheterna är (naturvårdsuppdrag) samt (underlag för fastighetstaxeringen) de största uppdragsgivarna. I övrigt dominerar arbete med att upprätta fastighetsförteckningar och arkivutredningar samt MBK-verksamhet 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 (mätning, beräkning och kartläggning) i glesbygdskommuner. Genom den samverkan som finns etablerad mellan Lantmäteriet och vissa kommuner samt lantmäterimyndighetens möjligheter enligt instruktionen att bedriva viss uppdragsverksamhet som har ett naturligt samband med myndighetsutövningen kan en sammantaget bättre samhällelig servicenivå gentemot allmänheten upprätthållas i dessa kommuner. Lantmäteriet bedriver också tjänsteexport. Med tjänsteexporten bidrar Lantmäteriet till den svenska politiken för global utveckling (PGU). Tjänsteexporten bedrivs dels som myndighetssamarbete med lantmäterimyndigheter i SIDA:s biståndsländer, dels genom riktat mot specifika projekt. Omfattningen av Lantmäteriets tjänsteexport framgår av tabell 3.17. Tabell 3.17 Intäkter från tjänsteexport Forskning inom plan-, bygg- och bostadsområdet Inom forskningen om samhällsbyggande finns det stor effektivitets- och innovationspotential. En stor del av bostadsbestånd är mer än . Upprustningsbehovet för de s.k. miljonprogramområdena är omfattande. Forskningen behöver uppmärksamma frågor om bl.a. infrastruktur, byggande, näringslivsutveckling, grönområden, försörjningssystem, naturresursanvändning, energieffektiviseringar och anpassningar till ett förändrat klimat. Forskning inom området fysisk planering och byggande spelar stor roll för attraktiva livs- och boendemiljöer, hälsa, sociala villkor, delaktighet och livskvalitet. Forskning om samhällsbyggande är viktig inför den demografiska utmaningen och för ett aktivt åldrande. Integrerade bygg- och planeringsprocesser för delaktighet och inflytande är viktigt med tanke på tillgänglighet och för att möjliggöra en ökad integration. Detta förutsätter kunskaper och en samordning av forskning om fysisk planering och byggande och därmed närliggande områden. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Formas har utfört ett antal utvärderingar av forskningsverksamhet, bl.a. har en kartläggning och en utvärdering av en expertpanel utförts inom samhällsbyggnadsområdet. Den visade bl.a. att forskningen inom samhällsbyggnadsområdet bedrivs med hög kvalitet inom vissa områden, men också att det finns brister i t.ex. internationell publicering, samordning och strategisk ledning. Expertpanelen efterlyste övergripande strategiska program för tvärvetenskaplig forskning inom området. Forskningen inom området hållbart samhällsbyggande behöver stärkas. Insatser behövs som täcker både kunskapsbehov och nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap samt beaktande av behovet av sektorsövergripande lösningar och flernivåsamverkan. I regeringens proposition 2012/13:30 Forskning och innovation föreslås därför en särskild satsning på forskning om hållbart samhällsbyggande som ska vara tydligt åtgärdsinriktad för att bidra bl.a. till teknikutveckling, innovation och miljöteknikexport. Satsningen på forskning bör ske i nära samarbete med bygg- och bostadssektorn, som även bör bidra med finansiering. Detta innebär att för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) kommer att tilldelas medel för att stärka forskningen om hållbart samhällsbyggande. beslutade om forsknings- och innovationspropositionen . Formas har gått ut med en utlysning om för forskning inom hållbart samhällsbyggande, inriktat mot forskning om planering, byggande och förvaltning av den byggda miljön. Avsikten är att ge stöd till transdisciplinära forskningsmiljöer för att öka kunskapen om ett hållbart samhällsbyggande ur ett ekologiskt, ekonomisk samt socialt och kulturellt perspektiv. Vidare kommer Formas att ta fram ett långsiktigt forskningsprogram för hållbart samhällsbyggande utifrån bl.a. pågående utredningar och program. Forskning om geotekniska frågor () bedriver forskning inom ramen för geotekniska frågor. SGI bedriver forskning inom fyra prioriterade forskningsområden: naturolyckor och klimatanpassning, grundläggning och förstärkning, förorenade områden och efterbehandling samt materialegenskaper. Myndigheten har arbetat fram en strategisk forskningsplan för åren 2012– 2016. Den strategiska planen innefattar detaljerade planer för vart och ett av de prioriterade forskningsområdena. För att särskilt stärka arbetet med forskning, teknikutveckling och kunskapsuppbyggnad vad gäller sanering och återställning av förorenade områden har SGI:s förvaltningsanslag stärkts med . Inom ramen för denna verksamhet har 23 forsknings- och utvecklingsuppdrag pågått och av dessa har fem avslutats. Verksamheten bidrar på olika sätt till ett effektivare markbyggande, bl.a. genom utveckling av nya metoder för riskvärdering som kan bidra till att områdena saneras i den omfattning som krävs och att inte en onödigt stor mängd massor saneras. För att ytterligare identifiera behovet av stöd, utbildning, forskning och utveckling har SGI arbetat med kunskapsuppbyggnad genom fördjupad myndighetssamverkan med bl.a. , , länsstyrelserna, , Havs- och vattenmyndigheten samt universitet, högskolor och andra aktörer inom forskning och utveckling i landet. Ett viktigt arbete som SGI fortsatt att utveckla är att tillgängliggöra geotekniska data och analyser på öppna webbplattformar. En indikator på att SGI:s FoU-verksamhet kommer till nytta är att antalet nedladdade publikationer fortsatte att öka till 77 500 nedladdningar. Det totala antalet publikationer fortsätter också att öka och omfattade 70 publikationer , vilket är en ökning med 18 publikationer jämfört med . Lantmäteriet bedriver forskning och utveckling (FoU) inom området geodesi, d.v.s. läran om jordens form och uppmätning, rörande bl.a. teorier och metoder för geoidbestämning i syfte att möjliggöra bättre höjdmätning med satellitbaserade navigations- och positionsbestämningssystem (GNSS). Lantmäteriet förvaltar även referenssystemen SWEREF 99 och RH 2000. För förvaltningen av dessa referenssystem utvecklar Lantmäteriet teorier och metoder för modellbildning av jordskorpans deformationer, t.ex. landhöjningen. Lantmäteriet har inom ramen för den nationella geodatastrategin tagit fram ett handlingsprogram för FoU inom geodataområdet. avslutas projektet som har bedrivits som en FoU-del av den nationella geodatastrategin. Projektet har varit inriktat på test utifrån EU-direktivet Inspire. Tester har utförts på många olika myndigheters geodata och resultaten visar ett stort behov av att utveckla myndighetsgemensamma testmetoder. Den svenska bostadsmarknaden i vid mening – inkluderande de förutsättningar och regler som kringgärdar planeringen och byggandet av bostäder – lider av stora problem. Detta är uppenbart för den som har någon erfarenhet av att söka en bostad eller av att försöka bygga bostäder. Det är också något som uppmärksammats internationellt. , () och har samtliga lyft fram hushållens höga skuldsättning, där bostadslånen utgör en betydande del, och de risker detta innebär för den finansiella stabiliteten. Samtliga har även uttalat behovet av åtgärder för att öka utbudet av bostäder. Särskilt påtalas behovet av åtgärder för att öka utbudet av planlagd mark, förenkla byggreglerna och reformer av hyressättningssystemet. I har bl.a. och gjort motsvarande analyser. Rådet konstaterar bl.a. att en bättre fungerande bostadsmarknad bidrar till ökad rörlighet på arbetsmarknaden och till högre ekonomisk tillväxt och menar att en viktig målsättning bör vara att förbättra utnyttjandet av det befintliga bostadsbeståndet. Rådet anser även att regeringen bör ta ett samlat grepp om bostadspolitiken i syfte att i ett sammanhang hantera frågor om byggande, fastighets- och reavinstbeskattning, ränteavdrag och bruksvärdesystemet. Utvecklingen inom samhällsplaneringen på nationell och regional nivå Regeringen anser att Vision för 2025 och de olika Sverigebilder som byggs 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 upp i visionen utgör ett viktigt inspel i debatten om hur vår gemensamma framtid kan komma att utformas. Publikationen har dock inte fått det genomslag som varit regeringens förhoppning varför en fortsatt lansering bör komma till stånd, framför allt genom försorg. Nationella och regionala mål arbete med att sammanställa nationella mål, planer och program visar på den bredd av olika aspekter som ska beaktas i samhällsplaneringssammanhang. Den visar också på de svårigheter som regionala och lokala myndigheter kan ställas inför bl.a. i samband med planering enligt . För att underlätta för kommunernas planering har länsstyrelserna därför i regleringsbrevet fått i uppdrag att göra en regionalisering av de nationella målen varvid arbetet i första hand ska fokusera på vad angivit under rubriken . har fått i uppgift att göra en sammanställning av länsstyrelsernas regionaliserade mål och att lämna en redovisning till regeringen . Regeringen konstaterade redan i budgetpropositionen att det särskilt från kommunalt håll riktats kritik mot bestämmelser om riksintressen och deras tillämpning och den inverkan regelsystemet har på den kommunala planprocessen. Den av redovisade rapporten om bostadsbyggnadsbehovet i understryker behovet av ett kraftigt ökat bostadsbyggande i länets kommuner . Regeringen bedömer att motsvarande förhållanden också är för handen i andra delar av landet och beslutade därför kommittédirektiven Regional planering och bostadsförsörjning (dir. 2013:78). En parlamentarisk kommitté ska utreda och vid behov föreslå sådana förändringar i de regelverk som styr fysisk planering och framtagande av planeringsunderlag på regional nivå som behövs för att tillgodose bostadsförsörjningsbehovet och en långsiktigt hållbar utveckling i alla delar av landet. Kommittén ska därmed bl.a. utvärdera systemet med regionplanering enligt 7 kap. (2010:900). Uppdraget ska redovisas . Genom de beslutade direktiven Regional planering och bostadsförsörjning, tillsammans med övriga –2013 tillsatta utredningar för översyn av olika frågor i 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 (2010:900), har regeringen tillmötesgått tillkännagivande om en parlamentarisk (bet. 2012/13:CU9, rskr. 2012/13:176). Med anledning av och för att på ett positivt sätt medverka till ett ökat bostadsbyggande i har regeringen vidare gett i i uppdrag att dels granska och bedöma respektive kommuns planeringsmässiga förutsättningar att förverkliga det av angivna behovet av antalet nya bostäder, dels göra en uppföljning av bostadsbyggandet i var och en av kommunerna i länet. Uppdragen redovisas respektive . Regeringen anser att det finns ett starkt samband mellan investeringar i infrastruktur och bostadsbyggande. I propositionen Investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem (prop. 2012/13:25, bet. 2012/13:TU2, rskr. 2012/13:119) betonar regeringen bl.a. att markanvändning, bebyggelseplanering och samhällsplanering är områden som såväl påverkar som påverkas av transportsystemet och dess funktion. Utvecklingen av transportsystemet och planeringen av infrastruktur bör därför i ökad utsträckning samordnas med strategierna för länens utveckling, regionalt tillväxtarbete, näringslivsutveckling och kommunernas översiktsplanering. I propositionen redovisas behovet av åtgärder i transportinfrastrukturen för perioden –2025 samt förslag till ekonomisk ram och en vägledning för prioritering av åtgärder. Uppdrag har sedermera lämnats till och till de regionala organ som ansvarar för utarbetande av länsplaner för regional transportinfrastruktur att utarbeta åtgärdsplaner på nationell respektive regional nivå. Sambandet mellan infrastrukturen och bostadsbyggandet har bl.a. kommit till uttryck i regeringens beslut att tillkalla en särskild utredare med uppgift att genomföra en förhandling om infrastrukturen i (dir. 2013:22). Syftet med utredningen är att åstadkomma en utbyggnad av tunnelbanans blå linje och eventuellt anslutande åtgärder. Förhandlingen ska också leda till ett ökat bostadsbyggande och därmed bidra till en fortsatt ekonomisk tillväxt. Ett mål med uppdraget är vidare att det ska bidra till utveckling av en väl fungerande infrastruktur och en bostadsmarknad som är dimensionerad för framtidens behov. Uppdraget ska delredovisas . Slutredovisning ska ske . Regionalt tillväxtarbete, näringslivsutveckling och planering Regeringens bedömning är att det finns ett nära samband mellan det regionala tillväxtarbetet, näringslivets utveckling och kommunernas översiktliga planering. Regeringen anser också att dessa samband bör stärkas samt att den rumsliga dimensionen i strategierna för länens utveckling fortsatt behöver utvecklas. I Tillväxtanalys rapport översiktsplanering och regionala utvecklingsprogram (Rapport 2013:01) konstateras också att den fysiska planeringen har en central roll för näringslivsutveckling och främjandet av attraktiva boendemiljöer. I regleringsbrev och villkorsbeslut har därför länsstyrelser och aktörer med samordningsansvar för det regionala tillväxtarbetet i respektive län fått i uppdrag respektive erbjudande att bl.a. redovisa hur de ömsesidiga sambanden mellan kommunernas översiktsplanering och det regionala tillväxtarbetet (inklusive de regionala trafikförsörjningsprogrammen och länsplanerna för regional transportinfrastruktur) utvecklats. I uppdraget ingår även att redogöra för och bedöma de grundläggande förutsättningarna för att förstärka sambanden och utveckla samordningen. Läs mer under utgiftsområde 19 Regional tillväxt. har i regleringsbrevet fått i uppgift att göra en sammanställning och analys av länsstyrelsernas redovisningar. I det fall analysen ger vid handen att det finns behov av ytterligare insatser i syfte att stärka samordningen mellan det kommunala översiktsplanearbetet, infrastruktur- och transportplaneringen och det regionala tillväxtarbetet ska redovisa sådana insatser. redovisning ska ske . Regeringen har vidare givit och ett gemensamt uppdrag att genomföra ett program för stärkt lokalt och regionalt samspel mellan fysisk planering och näringslivsutveckling –2015. Programmet ska bl.a. skapa möjlighet till kompetensutveckling, erfarenhetsutbyte och metodutveckling för att öka samspelet mellan arbetet med hållbar tillväxt och fysisk planering. Det ska erbjuda en dialogarena för fysiska planerare och näringslivsut- vecklare, företrädesvis från den kommunala sektorn och genomföras i samverkan med bl.a. länsstyrelser och aktörer med regionalt tillväxtansvar. Uppdraget ska slutredovisas till senast . planering och prövning av överklaganden Plan- och genomförandeförenklande åtgärder Regeringen kan konstatera att det finns stora möjligheter att inom ramen för den nuvarande plan- och bygglagstiftningen genomföra sådana planeringsinsatser som medför att angelägna projekt kan genomföras utan onödigt dröjsmål. Det finns också, enligt , vid sidan om den rent lagreglerade planeringsprocessen möjligheter att genom administrativa och organisatoriska åtgärder åstadkomma rationella planeringsmetoder som inte leder till onödigt långa handläggningstider. Regeringen anser det angeläget att med kraft sprider information och kunskap dels om hur en aktiv kan bedrivas, dels hur regelverket kan tillämpas i syfte att åstadkomma en effektiv planeringsprocess, en ökad planberedskap och ett rationellt plangenomförande. har ett sådant uppdrag och det ska redovisas . I detta sammanhang vill regeringen också poängtera vikten av att de regelförenklande reformer som genomfördes till följd av ikraftträdandet av den nya tillämpas på avsett sätt. Regeringen har därför gett länsstyrelserna i uppdrag att särskilt analysera hur kommunerna tillämpar de nya reglerna om planbesked samt förenklat planförfarande. ska sedan göra en sammanställning av länsstyrelsernas redovisningar. Att planeringsprocessen inte bara ska främja de sociala och miljömässiga aspekterna av en hållbar utveckling utan också den ekonomiska har förtydligats genom den lagändring som ägde rum . Regeringen är bekymrad över att kunskap om lagändringen inte har nått ut till landets kommuner och förutsätter att med stöd av sin instruktion verkar för en ökad kunskap hos kommuner samt därvid också aktivt ge råd och stöd till dem. Det behov av vägledning i fråga om vissa tillsynsfrågor m.m. som bygg- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 nadsnämnderna är i behov av bör också enligt regeringens uppfattning tillgodoses genom Bo- verkets försorg. Effektivare handläggning av överprövade kommunala beslut Regeringens ambition är att plan- och byggprocessen kan genomföras på ett effektivt sätt vilket bl.a. innebär att hela kedjan från idé till byggstart för exempelvis ett nytt bostadshus ska kunna ske utan onödigt dröjsmål. En del i denna kedja är att göra prövningen av överklagade kommunala beslut så effektiv som möjligt. Regeringens överväganden har i nu nämnda hänseenden bl.a. resulterat i ett beslut som innebär att en särskild utredare ska se över möjligheten att, med bibehållen rättssäkerhet, effektivisera processen för prövning av sådana beslut (dir. 2013:53). Utredaren ska analysera dels om instanskedjan för överklagade kommunala beslut om planer, lov och tillsyn skulle kunna förkortas och under vilka förutsättningar det i sådant fall skulle kunna ske, dels om handläggningen skulle kunna effektiviseras genom en koncentration av ärendena till ett begränsat antal länsstyrelser. Uredaren ska även se över möjligheterna att klaga på kommunala beslut, bl.a. i syfte att utröna om det finns möjlighet att på ett tydligare sätt avgränsa sakägarkretsen alternativt begränsa klagorätten av beslut om lov eller förhandsbesked. Uppdraget ska redovisas . Länsstyrelsernas handläggningstider för prövning av överklagade kommunala beslut enligt upplevs som och är i många fall onödigt lång. Variationerna mellan de olika länsstyrelserna är stor. När det gäller mark- och miljödomstolarnas handläggningstider för prövning av överklaganden över länsstyrelsernas beslut kan konstateras att det ännu enbart finns statistiska uppgifter för ett helår.