prop · H1031d11 · 2013-09-18 00:00:00 — Reservationen har behandlats vid den årliga myndighetsdialogen mellan och . Bedömningen är att kommande årsredovisning kommer att utformas i överensstämmelse med de krav som ställs i aktuella författningar. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Folkhälsopolitiken syftar till att ge den enskilda människan verktyg för att ta hand om sin egen hälsa och till att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsoutveckling på befolkningsnivå. Den bygger på respekt för varje människas integritet, förmåga och styrka. Politiken vilar på de fem byggstenar som introducerades i regeringens skrivelse En folkhälsopolitik med människan i centrum (skr. 2011/12:166): –Start – barns och ungas uppväxtvillkor –Stöd – för att underlätta hälsosamma val –Skydd – ett effektivt och säkert skydd mot hälsohot –Samverkan – det gemensamma ansvaret för en god hälsa –Stärkt kunskapsstyrning – för ett effektivare folkhälsoarbete En sådan politik bidrar inte bara till en god hälsa i befolkningen utan också till samhällsekonomin. En god folkhälsa är en investering för . Hälsan i befolkningen påverkas såväl av enskilda människors egna val som av mer strukturella faktorer, såsom delaktighet och inflytande i samhället, människors sociala och ekonomiska förutsättningar, barns och ungas uppväxtvillkor och planeringen av den fysiska miljön. inriktas regeringens politik på att fortsatt ta till vara och bygga vidare på de framsteg som har uppnåtts. Regeringen vill i ökad utsträckning ta till vara den enskildes kapacitet, förmåga och vilja och på så sätt addera nya perspektiv till det folkhälsopolitiska arbetet. Ett annat prioriterat område är det kunskapsbaserade folkhälsoarbetet. Detta sker bl.a. genom att följa upp och systematiskt mäta olika metoders evidens samt genom öppna jämförelser. Inriktningen för folkhälsopolitiken går hand i hand med andra politiska initiativ som regeringen tagit. Ett exempel är regeringens handlingsplan PRIO psykisk ohälsa 2012–2016. Handlingsplanen innehåller insatser dels för personer som har drabbats av psykisk ohälsa, dels för personer, särskilt barn och unga, som av olika skäl löper risk att drabbas av psykisk ohälsa. Ett annat exempel är den strategi som presenterades i propositionen En samlad strategi 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken (prop. 2010/11:47 avsnitt 9) och som anger mål och inriktning för hur samhällets insatser inom detta område ska genomföras, samordnas och följas upp – 2015. Ett tredje initiativ som påverkar det folkhälsopolitiska arbetet är bildandet av en ny folkhälsomyndighet. 5.11.1Start – barns och ungas uppväxtvillkor I barndomen grundläggs förutsättningarna för en god hälsa i vuxen ålder. Hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande åtgärder bör därför sättas in tidigt i livet oavsett om det gäller att skapa goda uppväxtvillkor, hälsosamma levnadsvanor eller stödjande miljöer. Centrala faktorer för barns och ungas hälsa är biologiska förutsättningar, förhållandena i barnets familj och barnets relationer till vänner och till andra i barnets omgivning. Andra betydelsefulla faktorer är miljön i bostadsområdet, förskolan, skolan, fritidshemmet och . Därutöver är levnadsvanor och barnets utvecklingsmöjligheter, såsom rätt till delaktighet och inflytande, viktiga faktorer för en god hälsoutveckling. Inom mödravården, barnhälsovården och elevhälsan har verksamheter byggts upp som är viktiga i arbetet med att främja hälsa och förebygga sjukdom. Regeringen har därför gett i uppdrag att sammanställa och sprida kunskap som skapar förutsättningar för, samt stöder, ett effektivt hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbete inom mödrahälsovården, barnhälsovården och elevhälsan på områdena bra matvanor och fysisk aktivitet. Uppdraget redovisas vid utgången av . har även i uppdrag att se till att vägledningar, rekommendationer och kunskapsöversikter för mödrahälsovården, barnhälsovården och elevhälsan finns utarbetade, tillgängliggörs och hålls uppdaterade. Regeringen har dessutom avsatt medel för utveckling av information på de nationella minoritetsspråken. Arbetet berör bl.a. , ungdomsmottagningen på nätet, som är en webbplats där hälso- och sjukvårdens huvudmän informerar ungdomar om sex, hälsa och relationer. Vidare har haft i uppdrag att ta fram en vägledning till hälso- och sjukvårdspersonal om barn som far illa. Att det finns en trygg anknytning till och ett gott samspel med föräldrarna är av central betydelse för att skapa förutsättningar för goda uppväxtvillkor för barn och unga. Det är därför angeläget att fortsätta utveckla, stärka och sprida stödet till föräldrar i landet (avsnitt 7 Politik för sociala tjänster). 5.11.2Stöd – för att underlätta hälsosamma val Folkhälsopolitiken bör bidra till att skapa verktyg för den enskilde som underlättar hälsosamma val. Genom att verka för tillgång till evidensbaserad kunskap och stöd kan människor inspireras till hälsosamma levnadsvanor. Det kan t.ex. handla om att stödja förändring vid skadlig alkoholkonsumtion, tobaksbruk, dåliga kostvanor och brist på fysisk aktivitet. Hälso- och sjukvården har en viktig roll att underlätta hälsosamma val, t.ex. genom att integrera ett sjukdomsförebyggande arbete i patientkontakterna. Exempelvis innebär hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande hälso- och sjukvård och omsorg att vårdgivaren erbjuder kunskap, råd och stöd som ger patienten och brukaren förutsättningar att öka sin kunskap om och kontroll över sin egen hälsa. HälsaFörMig – en samlad plats för den enskildes hälsoinformation Regeringen vill underlätta för den enskilde att engagera sig i sin egen hälsa och hälsoutveckling. Regeringen genomför därför en satsning på att utveckla en nationell tjänst för att den enskilde ska kunna spara, överblicka och administrera sin hälsoinformation. Tjänsten ska kunna användas av den enskilde för att lagra egen information om bl.a. läkemedel och vaccinationer. Den ska även kunna innehålla en hälsodagbok där den enskilde kan föra in information om exempelvis friskvård, egenvård och kostvanor. Tjänsten kommer benämnas HälsaFörMig och beskrivs vidare under avsnitten 5.6.1 och 4 Hälso- och sjukvårdspolitik. HälsaFörMig ska kunna utnyttjas av alla som så önskar och planeras att lanseras . av insatser för sexuell hälsa Regeringens folkhälsopolitik bör bidra till att stärka förutsättningarna för sexuell hälsa. Ett led i detta arbete är uppdraget till , och att ta fram ett förslag på ett nationellt strategidokument för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (avsnitt 5.6.4). Vidare anser regeringen att särskilda insatser mot hiv/aids och andra sexuellt överförbara sjukdomar bör fortgå för att upprätthålla ett långsiktigt förebyggande arbete. Regeringen har sett över den årliga överenskommelsen mellan staten och Kommuner och Landsting för att förtydliga och effektivisera fördelningen av medel. Fördelningen kommer att ske i enlighet med en förordning, som ersätter tidigare års överenskommelser. Målet med statsbidraget är att förstärka och komplettera evidensbaserat preventionsarbete, som är särskilt riktat till grupper med hög risk för att smittas. Bidragsgivningen ska ske med utgångspunkt i en epidemiologisk analys av de lokala behoven. Verksamhet eller projekt som kan antas få betydelse för det nationella smittskyddet som helhet ska särskilt prioriteras. Inrättandet av innebär att det folkhälsoarbete som inriktas på sex och samlevnad tydligare integreras med det arbete som syftar till prevention av sexuellt överförbara sjukdomar. Förutsättningarna för att kunna angripa dessa frågor ur ett bredare och kunskapsbaserat perspektiv bedöms därför förbättras väsentligt. Regeringen avser att även fortsättningsvis lyfta fram svenska erfarenheter i internationella sammanhang. På så sätt kan det inhemska arbetet även bidra till en förbättrad situation internationellt, t.ex. vad gäller den globala hiv/aidsepidemin. 5.11.3Skydd – ett effektivt och säkert skydd mot hälsohot Regeringen avser även fortsättningsvis arbeta för att förbättra beredskapen för allvarliga hälsohot. Samarbete inom EU och på en internationell arena är viktigt. Hälsohot utgörs av såväl olika typer av smittsamma sjukdomar, inklusive virus av pandemisk potential, som andra hälsohot som 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 biologiska och kemiska risker samt hot vad gäller utveckling och spridning av resistenta bakterier. Antibiotikaresistens är ett fortsatt prioriterat globalt hälsohot Regeringens arbete för att motverka spridningen av resistenta bakterier ska verka för konkreta förbättringar, men också ökad uppmärksamhet för problemet. Globalt och även nationellt är utvecklingen oroande med en spridning av bakterier som är resistenta mot antibiotika. I finns ett pågående brett samarbete mellan olika samhällssektorer, i första hand mellan den veterinära sektorn och humansektorn. Ett gott hälsoläge hos våra djur minskar behovet av antibiotikabehandling och således risken för resistensutveckling, vilket har en positiv effekt på folkhälsan. Regeringens initiativ att upprätta en nationell samverkansfunktion och en tvärsektoriell handlingsplan för ett samordnat arbete mot antibiotikaresistens har bl.a. resulterat i att och har bildat en nationell samverkansgrupp där berörda myndigheter inom human- och veterinärmedicin, folkhälsa, djurhållning, livsmedel och yttre miljö är representerade. Dessutom arrangerar de två myndigheterna ett antibiotikaforum för berörda aktörer. och ska lämna rapporter . För att ytterligare förstärka och intensifiera och arbete mot antibiotikaresistens har regeringen för avsikt att tillföra ytterligare medel till myndigheterna (avsnitt 4.10.2). Därutöver avser regeringen att fortsätta arbetet inom ramen för patientsäkerhetssatsningen som bl.a. innehåller incitament för ändamålsenlig och minskad antibiotikaförskrivning samt god hygien inom vården (avsnitten 4.8.1 och 5.7.1). Regeringen anser att det är angeläget att fortsätta driva antibiotikaresistensfrågan inom EU, internationellt och i bilaterala samarbeten. Regeringens initiativ under det svenska ordförandeskapet 2009 att få till stånd system för utvecklandet av nya antibiotika har resulterat i konkreta initiativ inom EU. Dessa har följts upp och utvecklats vidare. Regeringen prioriterar detta arbete. Fortsatta initiativ kommer att tas gentemot WHO, men också i bilaterala sam- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 arbeten med länder som , och . Utvecklat samarbete för ett stärkt skydd mot hälsohot Beredskapsplaneringen tar sikte på att kunna hantera oförutsedda situationer och nya hot. Förändringar i omvärlden, som klimatpåverkan, fortsatt resande och migration samt avsiktlig spridning av smittämnen är hot som kräver en väl avvägd beredskapsplanering. Regeringen avser därför fortsätta utveckla den mer generella beredskapsplaneringen avseende hälsohot. Regeringen anser att samordnade åtgärder nationellt, inom EU och internationellt behövs för att uppnå en god beredskap mot vissa typer av hälsohot. Det är viktigt att säkerställa att samarbete inom EU och internationellt ger ett mervärde i form av både stärkt beredskap och en effektivisering av åtgärder. Inom EU har man kommit överens om ett nytt regelverk om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa och formellt beslut förväntas . Reglerna innebär att samarbetet mellan medlemsstaterna vad gäller olika typer av gränsöverskridande hälsohot stärks. Regelverket är brett och omfattar alla typer av hälsohot i likhet med WHO:s internationella hälsoreglemente (IHR). EU:s nya beslut och även WHO:s hälsoreglemente ställer krav på medlemsstaterna att ha kapacitet att hantera hälsohot samt att varna och agera vid sådana hot. Regeringens engagemang för de barn och unga som drabbades av narkolepsi efter vaccinering med Pandemrix har bl.a. resulterat i en långsiktig, blocköverskridande överenskommelse om att staten ska ta det yttersta ansvaret för att de barn och ungdomar som var vid vaccinationstillfället och som drabbats av narkolepsi efter vaccineringen med Pandemrix, och som av Läkemedelsförsäkringen bedöms ha en läkemedelsskada, ska få ersättning (avsnitt 5.7.2). Det gäller efter det att begränsningen i läkemedelsförsäkringen om hur mycket ersättning som totalt kan lämnas till samtliga drabbade eventuellt aktualiseras. kommer arbetet med hur systemet för eventuella statliga utbetalningar ska utformas att fortsätta. 5.11.4Samverkan – det gemensamma ansvaret för en god hälsa Hälsans utveckling på befolkningsnivå påverkas både av strukturella faktorer och av människors engagemang i och ansvar för sin egen hälsa. Förutsättningar skapas dels genom en ansvarsfull övergripande politik, dels genom privata och ideella aktörers insatser och verksamhet inom olika områden. Exempel är detaljhandelns utbud av nyttiga livsmedelsprodukter och friskvårdsföretagens eller idrottsföreningarnas utbud av träning. Det handlar även om att såväl på lokal som på regional och nationell nivå ha ett sektorsövergripande perspektiv på det hälsofrämjande arbetet. En positiv utveckling främjas av att det finns strukturer och förutsättningar för samverkan, dels mellan offentliga förvaltningsnivåer och verksamheter, dels mellan offentliga, privata och ideella aktörer. Mot denna bakgrund fortsätter regeringen arbetet med flera olika samverkansstrukturer på folkhälsoområdet, vilket beskrivs under följande avsnitt. Forum för hälsofrämjande och andra samverkansstrukturer Internationella erfarenheter visar att samverkan mellan offentliga aktörer och näringslivet i branscher som har en koppling till hälsofrämjande i olika avseenden kan bidra till en bättre folkhälsa. Regeringens initiativ Forum för hälsofrämjande syftar till att pröva om sådan samverkan kan bidra positivt till det övergripande målet för folkhälsopolitiken om att ge den enskilda människan verktyg för att ta hand om sin egen hälsa. Forumet inledde arbetet och kommer framför allt fokusera på kost och fysisk aktivitet. I forumet ingår branschorganisationerna på livsmedelsområdet, idrottsrörelsen, friskvårdsbranschen och berörda departement och myndigheter. Ett av syftena med initiativet är att skapa ett forum för dialog, information och erfarenhetsutbyte. Ett annat syfte är att skapa förutsättningar för att koordinera och kommunicera insatser och bidra med underlag för att utveckla initiativ och strategier som utifrån den enskildes perspektiv främjar en positiv hälsoutveckling. Samarbetet kan även bidra till att skapa bättre kontaktvägar mellan näringsliv och ideell sektor samt offentliga aktörer. Andra strategiskt viktiga samverkansstrukturer är regeringens råd för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobaksfrågor, det s.k. ANDT- rådet, den nationella samverkansfunktionen för ett samordnat arbete mot antibiotikaresistens och vårdrelaterade infektioner samt rådet för samordning av insatser mot hiv/aids och vissa andra smittsamma sjukdomar (). 5.11.5Stärkt kunskapsstyrning – för ett effektivare folkhälsoarbete Att främja hälsa och förebygga sjukdom förutsätter ett systematiskt, kunskapsbaserat och långsiktigt tillvägagångssätt. En viktig uppgift för staten är att verka för en effektiv kunskapsstyrning, dvs. att utveckla, analysera, sammanställa och sprida kunskap om effektiva metoder. Folkhälsoarbetet kan då på ett bättre vis dels stödja människor som vill förändra sina levnadsvanor, dels främja utvecklingen av hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande förutsättningar i stort. En mer samlad myndighetsstruktur för folkhälsa Under avsnitt 5.9.1 behandlas närmare vilka myndigheter och uppgifter som direkt berörs samt de steg som tagits för att genomföra förändringen. Inrättandet av innebär ökade förutsättningar att angripa folkhälsofrågorna samlat och integrerat, samt bidrar till ett mer effektivt kunskapsbaserat arbete inom folkhälsoområdet. Genom förändringen förbättras förutsättningarna för en samlad och effektiv statlig styrning inom folkhälsoområdet. Ett mer samlat angreppssätt innebär bl.a. att frågor som rör smittskydd och antibiotikaresistens tydligare integreras med andra folkhälsofrågor av betydelse även för dessa områden. Förutsättningarna för att kunna angripa dessa frågor ur ett bredare kunskapsbaserat perspektiv bedöms därför förbättras väsentligt. Förändringen ger också bättre förutsättningar för att på ett mer effektivt sätt delta i samarbetet inom EU och i det internationella samarbetet inom folkhälsoområdet. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Utvärdering av insatser och öppna jämförelser inom folkhälsoområdet Regeringen anser att det är viktigt att de insatser som rekommenderas och genomförs inom såväl hälso- och sjukvården som folkhälsoområdet ska vila på kunskap och beprövad erfarenhet. har utrett frågan och föreslagit att evidensgraderingsmetoden GRADE ska användas för värdering av vetenskapligt stöd för insatser på folkhälsoområdet tillsammans med rekommendationer. Myndigheten lyfter dessutom fram att ett systematiskt arbete med GRADE sannolikt leder till att kunskapsluckor identifieras varför det även är angeläget att stimulera till interventionsforskning. Regeringen ska tillsammans med berörda myndigheter fortsätta arbetet med att säkerställa att insatser på folkhälsoområdet är evidensbaserade och effektiva. För att driva utvecklingen inom hälso- och sjukvård och folkhälsa framåt är öppna jämförelser ett av de viktigaste redskapen. Regeringen gav i fortsatt uppdrag att utveckla och redovisa öppna jämförelser för den hälsoinriktade hälso- och sjukvården samt ett uppdrag om att utveckla och publicera öppna jämförelser inom folkhälsoområdet. Nästa redovisning av öppna jämförelser inom folkhälsoområdet sker . Fokus på hälso- och sjukvårdens hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande uppgift Regeringen anser att hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande insatser i högre grad bör integreras i det löpande vårdarbetet. I de nationella riktlinjerna för sjukdomsförebyggande metoder finns rekommendationer för att stödja människor i att undvika tobaksbruk, riskbruk av alkohol, otillräcklig fysisk aktivitet och ohälsosamma matvanor. Grunden för merparten av åtgärderna i riktlinjerna är någon form av rådgivning eller samtal, såsom kvalificerade rådgivande samtal till patienter som röker . Andra åtgärder, som t.ex. skriftlig ordination av fysisk aktivitet, kan dock rekommenderas som komplement till rådgivning. har regeringens uppdrag att stödja införandet av de nationella riktlinjerna för sjukdomsförebyggande metoder. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 ingår att tillsammans med företrädare för olika professioner sprida kännedom om riktlinjerna inom landsting och kommuner, att kartlägga behovet av och stödja metodutveckling för det förebyggande arbetet inom vård och omsorg samt att skapa en interaktiv utbildning för olika yrkesgrupper med hjälp av it-lösningar. Dessutom ingår att utveckla modeller för att säkerställa datatillgång för uppföljning av införandet av riktlinjerna. har avsatts för perioden –2013 och regeringen har för avsikt att avsätta medel även . Det sker en positiv utveckling i landstingen, men det finns fortsatt behov av att skapa goda strukturella förutsättningar för arbetet med sjukdomsförebyggande metoder. Uppföljningen av landstingens arbete kommer att bli viktig för att följa upp att patienter över hela landet får ett bra omhändertagande och erbjuds samtalsstöd i enlighet med rekommendationer. 5.11.6Samhällsekonomi – en god folkhälsa är en investering för Hälsa har ett värde i sig, men uppmärksammas även ur ett samhällsperspektiv alltmer som ett medel för ekonomisk utveckling, såväl för den enskilde som på lokal, regional och nationell nivå. En gynnsam samhällsutveckling i stort stimulerar i sin tur återigen en positiv hälsoutveckling. Tillsammans med utbildning är hälsa viktiga komponenter i det humankapital som påverkar tillväxten. En god hälsa skapar förutsättningar för minskat utanförskap och ökad sysselsättning, vilket bidrar till ökad tillväxt. Förbättrad hälsa ger därmed också ökade skatteintäkter. De samhällsekonomiska kostnaderna för ohälsa består av direkta kostnader, t.ex. inom hälso- och sjukvården, samt indirekta kostnader, t.ex. genom produktionsbortfall. För den enskilde innebär en god hälsa bättre förutsättningar för att förbättra de egna socioekonomiska villkoren. Regeringens åtgärder för att öka människors möjligheter att engagera sig i sin hälsa, t.ex. med hjälp av HälsaFörMig, kan således förbättra människors livsvillkor i bred bemärkelse. Regeringen vill med sina insatser förse beslutsfattare på olika samhällsnivåer med god tillgång till information om vad som är ett kostnadseffektivt folkhälsoarbete. Detta ökar deras möjligheter att fatta beslut som innebär en effektiv användning av befintliga resurser. Regeringens uppdrag till om samhällsekonomiska bedömningar av åtgärder inom folkhälsoområdet kan bidra till metodutveckling inom detta område. Redovisningen av uppdraget innehåller förslag på lämpliga fallstudier och en kartläggning och förslag vad gäller utveckling av metoder. Ett fortsatt arbete kommer att bedrivas för att utveckla metoder för att beslutfattare ska få bättre tillgång till gedigna beslutsunderlag inom folkhälsoområdet. Tabell 5.2 Anslagsutveckling 2:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 366 689 tkr prisnivå. 3Motsvarar 366 690 tkr prisnivå. 4Motsvarar 366 690 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter samt för utgifter för suicidprevention. Anslaget får också användas för avvecklingsutgifter som uppstår med anledning av organisationsförändringen. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) ska bedriva uppdragsverksamhet inom speciell diagnostik och inkomsterna för denna diagnostik ska disponeras av . Motsvarande verksamhet bedrivs fram /14 av . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 5.4 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 2:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Minskningarna gjordes på de tidigare anslagen för och och är därmed beaktade innan överföringen av medel skedde till det nya anslaget 2:1 . Ett nytt anslag, 2:1 , förs upp på statsbudgeten. inleder sin verksamhet och tar därmed över de uppgifter som och utför samt vissa uppgifter avseende miljöhälsa, hälsoskydd och folkhälsorapportering som utförs av . Regeringen bedömer att kostnaderna för genomförandet av organisationsförändringarna kommer att rymmas inom befintliga anslagsramar. Förändringen bedöms på kort sikt varken leda till ekonomiska besparingar eller till ökande kostnader. På förväntas effektiviseringsvinster uppstå. I samband med att och avvecklas förs dessa myndigheters anslagsmedel till det nya anslaget 2:1 . Med anledning av att övertar uppgifter vad avser miljöhälsa, hälsoskydd och folkhälsorapportering, flyttas ca från anslaget 8:1 till det nya anslaget 2:1 . Anslaget 2:1 föreslås tillföras 2014 för att förstärka myndighetens arbete mot antibiotikaresistens. Motsvarande satsning beräknas uppgå till Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:1 . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . 5.12.2 2:2 Insatser för vaccinberedskap Tabell 5.5 Anslagsutveckling 2:2 Insatser för vaccinberedskap 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för insatser för vaccinberedskap för att stärka förutsättningar att vid influensapandemier skydda befolkningen med hjälp av vacciner. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:2 Insatser för vaccinberedskap ingå avtal om pandemivaccin som medför behov av framtida anslag på högst 2015 och 2016.