prop · H003187 · 2013-07-03 00:00:00 — Regeringen anser att omprövningar som är en konsekvens av ändrade regler inte ska avgiftsfinansieras. Regeringen delar dock bedömning att förslagen kan innebära en ökning av handläggningsärenden för myndig- heten. Regeringen bedömer dock att de administrativa kostnader som ökningen föranleder kan hanteras genom att tidigare avsatta medel omfördelas inom de nuvarande ekonomiska ramarna. Antalet överklaganden till allmän förvaltningsdomstol kan också komma att öka, eftersom överklaganden kan göras på nya grunder. Rege- ringen bedömer dock detta som marginellt och att eventuella kostnadsök- ningar för domstolarna ryms inom befintliga ramar. När det gäller regeringens särskilda satsning på ämneslärarutbildning i nationella minoritetsspråk har särskilda medel avsatts efter förslag i bud- getpropositionen (prop. 2012/13:1). 2012/13:187 Förslagen och bedömningarna får inga konsekvenser för jämställdheten då samtliga förslag och bedömningar gäller både män och kvinnor under samma förutsättningar. Förslagen och bedömningarna får heller inga konsekvenser i förhål- lande till , t.ex. yrkeskvalifikationsdirektivet. har beretts tillfälle att yttra sig över förslagen i de båda promemorior som ligger till grund för denna proposition. avstår från att yttra sig över promemorian med motiveringen att förslaget bedöms ha begränsade effekter för företag. Rådet tillstyrker förslaget i promemorian och bedömer att ett genomförande av förslaget medför begränsade administrativa kostna- der för företag. Rådet anser dock att konsekvensutredningen är bristfäl- lig. Det menar att det inte råder något tvivel om att förslaget kan leda till kostnadsbesparingar, men saknar en beskrivning eller analys av de besparingar som ett genomförande av förslaget kan ge upphov till. Rådet framför också att det saknas en beskrivning av i vilken utsträckning kon- kurrensförhållanden mellan företag kan komma att påverkas. Därutöver saknar rådet en redovisning av om det finns alternativa lösningar för att uppnå önskat syfte. Konsekvenserna av förslagen och bedömningarna bedöms sammanta- get vara sådana att de underlättar såväl ekonomiskt som i övrigt när det gäller möjligheten för både kommunala och fristående huvudmän att följa skollagen och behörighetsförordningen. Förslagen och bedömning- arna innebär inte någon inskränkning av den kommunala självstyrelsen då det är huvudmannen som väljer om de aviserade undantagen från legitimations- och behörighetskrav ska tillämpas i verksamheten. Någon beräkning av eventuella minskade kostnader för utbildning låter sig emellertid inte göras eftersom det inte finns några upp- gifter att tillgå, vare sig på nationell nivå eller på skolnivå, som visar andelen behöriga lärare hos olika huvudmän och i olika skolformer, års- kurser och ämnen. Av samma skäl kan det endast konstateras att huvud- män som väljer att använda sig av legitimerade och behöriga lärare, trots möjligheterna att göra undantag, kan vara mer attraktiva än andra och därmed få konkurrensfördelar. Detta är dock en prioritering som huvud- männen får ta ställning till. När det gäller alternativa lösningar framförs i promemorian att det för att kunna lösa uppkomna problem är nödvändigt med regeländringar. Regeringen gör samma bedömning. För att t.ex. kunna göra avsteg från skollagens krav på legi- timation och behörighet är det nödvändigt med övergångsregler som medger den möjligheten. 16.1Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) 13 § Endast den som har legitimation som lärare eller förskollärare och är behörig för viss undervisning får bedriva undervisningen. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela före- skrifter om vad som krävs för att vara behörig att bedriva viss undervisning i skolväsendet. Regeringen får även meddela föreskrifter om undantag från kraven på legiti- mation och behörighet för sådana speciallärare och specialpedagoger som är anställda som lärare i grundsärskolan, specialskolan, gymnasiesärskolan eller särskild utbildning för vuxna. Paragrafen innehåller huvudregeln för vem som får undervisa i skolvä- sendet. Det får endast den som har legitimation som lärare eller förskollä- rare och är behörig att bedriva viss undervisning. I andra stycket finns det ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om vilken utbildning som krävs för att vara behörig att bedriva viss undervisning i skolväsendet. Sådana föreskrifter finns i förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare. Ändringen inne- bär att bemyndigandet utvidgas på så sätt att regeringen eller den myn- dighet som regeringen bestämmer även får meddela föreskrifter om andra villkor för behörigheten än just utbildning. Det kan t.ex. vara fråga om att i stället för viss utbildning kräva att personen har undervisat under minst , eller att förutom särskild utbildning även kräva viss tidigare tjänstgöring inom skolväsendet. Det kan dock även bli aktuellt att ställa upp andra typer av villkor, t.ex. krav på lämplighet. Tredje stycket är nytt och innehåller ett bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om undantag från kraven på legitimation och behörighet för sådana speciallärare och specialpedagoger som är anställda som lärare i grundsärskolan, specialskolan, gymnasiesärskolan eller särskild utbildning för vuxna. Genom det nya bemyndigandet blir det möjligt för regeringen att föreskriva att även vissa speciallärare och specialpedagoger som saknar legitimation och behörighet ska få bedriva undervisning inom t.ex. delar av de nämnda skolformerna. Det kan exempelvis vara fråga om speciallärare som inte uppfyller högskoleför- ordningens (1993:100) krav på fullgjorda kursfordringar och avlagd grundlärar-, ämneslärar-, yrkeslärar-, förskollärar- eller motsvarande äldre examen, men som var behöriga att antas till utbildning av lärare för särskolans träningsskola på speciallärarlinjen (utbildningsgren tre). Paragrafen behandlas i avsnitten 4 och 7. 15 § En legitimerad lärare eller förskollärare har ansvar för den undervisning som han eller hon bedriver. 2012/13:187 Detsamma gäller en lärare som är undantagen från krav på legitimation enligt föreskrifter som meddelats med stöd av 13 § tredje stycket och den som bedriver undervisning i fall som avses i 17 § och 18 § andra stycket 13. Av paragrafen framgår att legitimerade lärare och förskollärare samt vissa andra lärare har ett individuellt ansvar för den undervisning de bedriver. Av andra stycket framgår vilka andra lärare än de som har legitimation som har individuellt ansvar för undervisningen. Ändringen innebär att även en sådan speciallärare och specialpedagog som regeringen med stöd av bemyndigandet i 13 § tredje stycket har undantagit från kravet på legitimation ska ha ansvar för den undervisning som han eller hon bedri- ver. Stycket har, med viss språklig justering, formulerats i enlighet med Paragrafen behandlas i avsnitt 7. 16 § ska efter ansökan meddela legitimation till en lärare eller förskollärare som 1.har behörighetsgivande examen, 2.med tillfredsställande resultat har genomfört en introduktionsperiod om minst ett läsår eller motsvarande på heltid inom undervisning som i huvudsak svarar mot examen, och 3.i övrigt är lämplig att bedriva undervisning. Introduktionsperioden enligt första stycket 2 ska i stället vara en termin eller motsvarande på heltid om läraren 1.har en examen på forskarnivå eller motsvarande utländsk examen, och 2.har undervisat som lärare vid ett universitet, vid en högskola, inom skolvä- sendet eller inom motsvarande utbildning i eller i ett annat land. ska efter en ansökan som avses i första stycket eller en ny ansökan komplettera en lärares eller förskollärares legitimation med behörighet utöver behörighet som följer av en examen som anges i första stycket 1, om han eller hon med tillfredsställande resultat har gått ytterligare behörighetsgrundande utbildning. Detta gäller oavsett när utbildningen har slutförts. På motsvarande sätt ska komplettera legitimationen med ytterligare behörighet om läraren eller förskolläraren på annan grund ska anses ha sådan behörighet. Lärarens eller förskollärarens behörighet att bedriva undervisning i skolvä- sendet ska anges på legitimationen. I paragrafen anges villkor för att ska meddela eller komplettera en legitimation till en lärare eller förskollärare. Av ändringen i tredje stycket framgår att prövning efter ansökan kan avse även ytterligare behörighetsgivande utbildning som läraren eller förskolläraren har slutfört med tillfredsställande resultat. Med ytterligare behörighetsgivande utbildning avses alla typer av utbild- ning som ger läraren eller förskolläraren behörighet att undervisa i ämnen, årskurser och skolformer utöver vad som följer av den examen som avses i första stycket 1. Utbildningen kan ha slutförts före, med eller efter den behörighetsgivande examen. Ansökan kan även avse ytterligare behörighet på annan grund än utbildning. Härmed avses sådan behörighet som kan följa av föreskrifter som meddelats med stöd av bemyndigandena i 13 §. En ansökan om att ytterligare behörighet, base- rad på kompletterande utbildning eller annan grund, ska anges på legiti- mationen kan ingå i en ansökan om legitimation enligt första stycket eller Prop. 2012/13:187 göras separat . Av fjärde stycket, som är nytt, framgår att lärarens eller förskollärarens behörighet att bedriva undervisning i skolväsendet ska anges på legiti- mationen. Detta framgår av 4 kap. 10 § förordningen om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare. Avsikten med ändringen är att reglera frågan tydligt i lag. Någon ändring i sak är inte avsedd. På legitimationen ska anges både den behörighet som följer av examen och eventuell ytterligare behörighet. I förhållande till lagförslaget i lagrådsremissen har, till följd av syn- punkter från Lagrådet, bestämmelserna i paragrafen förtydligats och till viss del flyttats till 16 b §. Paragrafen behandlas i avsnitt 9. 16 b § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om introduktionsperioden och lämplighetsprövningen enligt 16 § första stycket 2 och 3. Regeringen får meddela föreskrifter om att legitimation får meddelas trots att kraven i 16 § första eller andra stycket inte är uppfyllda när det gäller lärare eller förskollärare med lång erfarenhet av undervisning i skolväsendet, lärare som bedriver undervisning i dans, teater eller rörelse och drama samt lärare som genom en behörighetsförklaring är behöriga för ett visst slag av anställning. En sådan legitimation får kompletteras med behörighet enligt 16 § tredje stycket. Regeringen får meddela föreskrifter om avgifter i samband med ansökan om legitimation och komplettering av legitimation. Paragrafen innehåller bemyndiganden när det gäller den introduktions- period och lämplighetsprövning som regleras i 16 § första stycket samt avgifter i samband med ansökan om legitimation och komplettering av legitimation. I andra stycket, som är nytt, finns ett bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om att legitimation får meddelas trots att kraven för legitimation i 16 § inte är uppfyllda när det gäller lärare eller förskollära- re med lång erfarenhet av undervisning i skolväsendet, lärare som bedri- ver undervisning i dans, teater eller rörelse och drama samt lärare som genom en behörighetsförklaring är behöriga för ett visst slag av anställ- ning. Bestämmelser om behörighetsförklaringar fanns i den numera upp- hävda skolförordningen (1971:235). Regeringen får alltså med stöd av bemyndigandet föreskriva att de angivna typerna av lärare ska kunna legitimeras även om de t.ex. inte med tillfredsställande resultat har genomfört en introduktionsperiod. Stycket har formulerats i enlighet med Lagrådets förslag. I förhållande till lagförslaget i lagrådsremissen har det vidare lagts till en bestämmelse om att en sådan legitimation som avses i stycket får kompletteras med behörighet enligt 16 § tredje stycket. Paragrafen behandlas i avsnitten 5 och 8. 17 § Lärare som inte uppfyller kraven i 13 § får trots det bedriva 1.annan undervisning på ett främmande språk än språkundervisning, 2.undervisning i fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning, och 3.undervisning i fritidshem. Lärare som avses i första stycket 1 ska för att få undervisa ha en utländsk lärarutbildning som motsvarar en svensk lärarexamen och ha kompetens att undervisa på det främmande språket. Lärare som avses i första stycket 3 ska för att få undervisa ha en svensk eller utländsk högskoleutbildning som är avsedd för arbete som fritidspedagog eller motsvarande. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela före- skrifter om vilka språk och särskilda pedagogiska inriktningar som avses i första stycket 1 och 2. Paragrafen innehåller bestämmelser om att lärare som inte är legitime- rade och behöriga enligt 13 § ändå får bedriva viss undervisning. Av första stycket tredje punkten, som är ny, framgår att paragrafen även omfattar undervisning i fritidshem. En huvudman får således för undervisning i fritidshem använda en lärare som inte uppfyller kraven i 13 § på legitimation och behörighet att bedriva undervisningen. En förut- sättning är dock att läraren uppfyller kravet på utbildning i det nya tredje stycket. Att en lärare som ska undervisa enligt förevarande paragraf får anställas utan tidsbegränsning följer av 20 § tredje stycket. Av 15 § andra stycket framgår att läraren har ansvar för undervisningen. I ett nytt tredje stycke anges vilken utbildning en lärare måste ha för att få undervisa i fritidshem enligt förevarande paragraf trots att han eller hon inte är legitimerad och behörig enligt 13 §. För att få bedriva under- visningen ska en sådan lärare ha en svensk eller utländsk högskoleutbild- ning som är avsedd för arbete som fritidspedagog eller motsvarande. Med uttrycket motsvarande avses en högskoleutbildning som inte har lett till en examen som fritidspedagog, men som trots det är inriktad enbart mot arbete i fritidshem. En sådan utbildning kan vara en äldre utbildning som lett till en barn- och ungdomspedagogisk examen eller en lärarexa- men med inriktning mot enbart fritidshem. Fjärde stycket motsvarar i huvudsak paragrafens nuvarande tredje stycke. Stycket har endast ändrats redaktionellt. Paragrafen behandlas i avsnitt 10. 20 § Endast den som har legitimation får anställas som lärare eller förskollärare i skolväsendet utan tidsbegränsning. Den som inte har legitimation som lärare får dock anställas som lärare i skol- väsendet utan tidsbegränsning, om han eller hon ska undervisa i modersmål eller i ett yrkesämne i gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbild- ning på gymnasial nivå eller särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå, eller individuella kurser eller orienteringskurser i vuxenutbildning. Detta gäller bara om 1.det saknas sökande som har legitimation, 2.den sökande har tillräcklig kompetens för att undervisa i det aktuella ämnet eller på den aktuella kursen, och 3.det finns skäl att anta att den sökande är lämplig att bedriva undervisningen. Även en lärare som är undantagen från krav på legitimation enligt föreskrifter som meddelats med stöd av 13 § tredje stycket och den som ska bedriva undervis- ning som avses i 17 § får anställas som lärare i skolväsendet utan tidsbegräns- ning. I paragrafen behandlas vilka personer som får anställas som lärare eller förskollärare utan tidsbegränsning. Av tredje stycket framgår att även lärare som saknar legitimation och Prop. 2012/13:187 behörighet men som bedriver annan undervisning på ett främmande språk än språkundervisning eller undervisning i fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning får anställas utan tidsbegränsning. Stycket ändras på så sätt att sådana speciallärare och specialpedagoger som anges i 13 § tredje stycket också omfattas av bestämmelsen. Om regeringen med stöd av bemyndigandet i 13 § tredje stycket har föreskrivit om undantag från kraven i första stycket samma paragraf, får alltså även sådana speciallärare och specialpedagoger som är anställda som lärare i grundsärskolan, specialskolan, gymnasiesärskolan eller särskild utbild- ning för vuxna anställas som lärare i skolväsendet utan tidsbegränsning trots att de saknar legitimation. Stycket har, med viss språklig justering, formulerats i enlighet med Lagrådets förslag. Paragrafen behandlas i avsnitt 7. 16 § Betyg ska beslutas av den eller de lärare som bedriver undervisningen när betyg ska sättas. Om läraren eller lärarna inte är legitimerade, ska beslutet fattas tillsammans med en lärare som är legitimerad. Kan dessa inte enas ska betyget beslutas av den legitimerade läraren under förutsättning att han eller hon är behörig att undervisa i det ämne som betyget avser. I annat fall ska betyget beslutas av rektorn. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om vem som beslutar betyg när mer än en lärare bedriver undervis- ningen när betyg ska sättas. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela före- skrifter om undantag från andra stycket för lärare som saknar legitimation. Paragrafen innehåller bestämmelser om vem eller vilka som ska besluta om betyg. I fjärde stycket finns ett bemyndigande för regeringen eller den myn- dighet som regeringen bestämmer att, när det gäller lärare som saknar legitimation och är anställda utan tidsbegränsning för att bedriva sådan undervisning som avses i 2 kap. 20 § andra eller tredje stycket, meddela föreskrifter om undantag från det som anges i förevarande paragrafs andra stycke om vem som ska besluta betyg när läraren eller lärarna saknar legitimation. Ändringen innebär att bemyndigandet förenklas så att det omfattar alla lärare som saknar legitimation. Regeringen kan med stöd av bemyndigandet meddela föreskrifter om att även sådana spe- ciallärare och specialpedagoger som är anställda som lärare i grund- särskolan, specialskolan, gymnasiesärskolan eller särskild utbildning för vuxna och som saknar legitimation är behöriga att självständigt besluta om betyg. Paragrafen behandlas i avsnitt 7. 3 § Beslut av får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol om beslutet gäller 1. vitesföreläggande enligt 26 kap. 27 §, 2012/13:187 2. avslag på en ansökan om lärar- eller förskollärarlegitimation enligt 2 kap. 16 § eller enligt föreskrifter som meddelats med stöd av 2 kap. 16 b § andra stycket, eller 3. avslag på en ansökan om komplettering av legitimation enligt 2 kap. 16 §. I paragrafen regleras vilka beslut av som får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Paragrafen ändras på så sätt att det i andra punkten läggs till en möjlig- het att överklaga även beslut om avslag på en ansökan om lärar- eller förskollärarlegitimation enligt föreskrifter som meddelats med stöd av 2 kap. 16 b § andra stycket. Ändringen är en följd av Lagrådets bedömning att vissa bestämmelser i lagrådsremissens lagförslag när det gäller 2 kap. 16 § kan placeras på annan plats i lagen. Paragrafen behandlas i avsnitten 5 och 8. Denna lag träder i kraft i fråga om 2 kap. 13, 15, 16, 16 b, 17 och 20 §§ och 28 kap. 3 § samt i övrigt . Föreslagna lagändringar träder i kraft i fråga om 2 kap. 13, 15, 16, 16 b, 17 och 20 §§ och 28 kap. 3 § samt i övrigt . Bestämmelsen behandlas i avsnitt 13. 16.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800) 33 § I fråga om lärare eller förskollärare som saknar legitimation för att bedriva undervisning i skolväsendet och som har ingått avtal om anställning som lärare, förskollärare eller fritidspedagog före tillämpas för anställningen 2 kap. 3 § första och andra styckena eller 2 a kap. 3 § andra stycket skollag i stället för 2 kap. 13, 17 och 18 §§ i den nya skollagen, dock längst till utgången av eller, när det gäller undervisning i grund- särskolan, specialskolan, gymnasiesärskolan eller särskild utbildning för vuxna, längst till utgången av . Lärare som saknar legitimation för att besluta om betyg enligt 3 kap. 16 § i den nya skollagen och som har ingått avtal om anställning som lärare, förskollärare eller fritidspedagog före är för anställningen behöriga att besluta om betyg, dock längst till utgången av eller, när det gäller betyg i grundsärskolan, specialskolan, gymnasiesärskolan eller särskild utbild- ning för vuxna, längst till utgången av . Första stycket gäller inte lärare som avses i 2 kap. 17 § i den nya skollagen och som före har ingått avtal om anställning som lärare för att bedriva sådan undervisning som avses i samma paragraf. I fråga om en lärare som avses i 2 kap. 17 § första stycket 1 eller 3 i den nya skollagen gäller detta dock bara om han eller hon uppfyller kraven i andra eller tredje stycket samma paragraf. Andra stycket gäller inte lärare som har ingått avtal om anställning utan tids- begränsning före för att bedriva sådan undervisning som avses i 2 kap. 20 § andra eller tredje stycket i den nya skollagen. Paragrafen innehåller övergångsbestämmelser för lärare och förskollärare som saknar legitimation för att bedriva undervisning i skolväsendet. Av 3 § framgår att med uttrycket den nya skollagen avses skollagen (2010:800). Av första stycket framgår att lärare och förskollärare som saknar legi- timation för att bedriva undervisning i skolväsendet ska få användas under pågående anställning i samma omfattning som gällde enligt skollag. Detta gäller lärare och förskollärare som har ingått avtal om anställning som lärare, förskollärare eller fri- tidspedagog före . Ändringen innebär att rätten för icke legitimerade lärare eller förskol- lärare att bedriva undervisning i vissa skolformer, nämligen grund- särskolan, specialskolan, gymnasiesärskolan och särskild utbildning för vuxna, förlängs till utgången av , dock endast så länge den aktuella anställningen består. För undervisning inom övriga skolväsendet gäller fortfarande att icke legitimerade lärare eller förskollärare som längst får bedriva undervisning till utgången av . I andra stycket föreskrivs att lärare som saknar legitimation för att besluta om betyg enligt 3 kap. 16 § i den nya skollagen och som har ingått avtal om anställning som lärare, förskollärare eller fritidspedagog före för anställningen ska vara behöriga att självständigt besluta om betyg, dock längst till utgången av . Även detta gäller lärare och förskollärare som har ingått avtal om anställning som lärare, förskollärare eller fritidspedagog före . Ändringen innebär att icke legitimerade lärare ska vara behöriga att självständigt besluta om betyg i grundsärskolan, specialskolan, gym- nasiesärskolan och särskild utbildning för vuxna till utgången av , dock endast så länge den aktuella anställningen består. För övriga skolformer gäller att icke legitimerade lärare är behöriga att självständigt besluta om betyg längst till . Av tredje stycket framgår att paragrafens första stycke inte gäller sådana lärare som avses i 2 kap. 17 § i den nya skollagen, dvs. lärare som inte uppfyller kraven i 2 kap. 13 § samma lag och som bedriver annan undervisning på ett främmande språk än språkundervisning eller som undervisar i fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning, och som ingått avtal om anställning före . Ändringen innebär att hänvisningarna till 2 kap. 17 § i den nya skolla- gen nu även avser de kompletteringar av paragrafen som föreslås i denna proposition avseende lärare som undervisar i fritidshem. Paragrafen behandlas i avsnitt 6. 34 § Kraven i 2 kap. 16 § första stycket 2 och 3 i den nya skollagen gäller inte lärare eller förskollärare som 1.före har avlagt behörighetsgivande examen eller har fått ett behörighetsbevis av , och 2.har arbetat sammanlagt minst ett läsår eller motsvarande i en eller flera anställningar som lärare eller förskollärare eller med arbetsuppgifter som liknar undervisning inom skolväsendet.