prop · H1031d4 · 2013-09-18 00:00:00 — Nöjdheten bland pensionärer har minskat och uppgår till 63, att jämföra med 69 . Jämfört med 2011 är svars- högre för statligt anställda, har den myndighetssamverkan som sker inom fortsatt att utveckla myndighetsnätverket5. Det har resulterat i att ytterligare sex myndigheter i regionen valt att delta i samarbetet. Nätverket planerar nu för två intressanta projekt; ett myndighetsgemensamt traineeprogram inom it samt ett myndighetsgemensamt praktikprogram för personer med funktionsnedsättning. Ytterligare åtgärder genomförs för en mer strategisk 5 Samverkande myndigheter: SPV, , , i , , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. har deltagit i vissa aktiviteter. samverkan för att i ökad utsträckning dela på gemensamma resurser. Området Statlig pensionsverksamhet m.m. inrymmer bl.a. administrationen av de förmånsbestämda pensionerna enligt tjänstepensionsavtalet PA 03 och den statliga tjänstegrupplivförsäkringen. Verksamheten står för drygt två tredjedelar av SPV:s omsättning och ska bedrivas med full kostnadstäckning. Verksamhetsutfallet blev ett negativt utfall om . Utfallet ligger i linje med budgeten för området. uppgick det ackumulerade överskottet för detta område till ca . I syfte att underlätta de administrativa processer som myndigheterna ska hantera i samband med tjänstepensioneringar kan SPV erbjuda en enklare pensionshantering för de myndigheter som efterfrågar detta. Denna verksamhet har utvecklats ytterligare till att omfatta 124 arbetsgivare (120 arbetsgivare 2011, 96 arbetsgivare 2010 och åtta arbetsgivare 2009), varav 80 i samverkan med Kammarkollegiets administrativa service som tillhör Statens servicecenter. Cirka 61 000 arbetstagare omfattas av denna tjänst vilket är en ökning med drygt 10 000 . Verksamhetsutfallet för området Inomstatliga pensionsuppdrag blev ett överskott på . Verksamhetsområdet ska bedrivas med full kostnadstäckning. slöts avtal med ytterligare sju arbetsgivare med drygt 10 000 anställda, som omfattas av tjänsten . SPV bedriver uppdragsverksamhet enligt den affärsstrategi som regeringen fastställde (dnr S2011/54/) i enlighet med förslag från SPV. Uppdragsverksamheten inrymmer bl.a. administrationen av de två avgiftsbestämda pensionerna enligt det statliga tjänstepensionsavtalet PA 03. Ungefär en tredjedel av SPV:s omsättning hänför sig till denna verksamhet. Målet för verksamheten är att generera ett verksamhetsutfall, exklusive ränteintäkter avseende balanserade vinstmedel, som motsvarar av verksamhetens intäkter. Områdets ekonomiska resultat 2012 bidrar till att det långsiktiga målet på nås för tredje året i följd. SPV har det övergripande ansvaret för att försäkringstekniskt korrekta kostnader beräknas för statliga tjänstepensioner och liknande förmåner. I detta ingår att SPV med tillgängligt underlag ska påföra arbetsgivarna rätt utifrån ett statsfinansiellt perspektiv. Premierna fastställs inom ramen för en statlig försäkringsmodell med en fiktiv försäkringsrörelse. Beräkningarna sker enligt försäkringstekniska riktlinjer som beslutas av SPV. De som myndigheterna och andra berörda arbetsgivare betalar till SPV och de förmåner som SPV betalar ut, redovisas på inkomsttitel Statliga pensionsavgifter respektive belastar anslaget 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. Förmånerna ska finansieras fullt ut inom ramen för försäkringsrörelsen. För ett budgetår avspeglas dock inte utgifterna på anslaget av inkomsterna på inkomsttiteln, vilket följer av att premierna avser beräknade pensionskostnader för aktiv personal, medan anslaget belastas med de förmåner som betalas ut till pensionärer och andra förmånstagare. I budgetpropositionen redogjorde regeringen för ett beslut fattat 2012 om en justering i försäkringsmodellen efter en framställan från SPV (dnr S2011/10756/). Justeringen syftar till att förutsättningarna enligt modellen ska vara sådana att arbetsgivarnas premiekostnader kan hållas stabila och förutsägbara. Den ekonomiska ställningen i försäkringsrörelsen framgår av konsolideringsgraden, dvs. tillgångarna i förhållande till skulderna. Vid utgången av uppgick konsolideringsgraden i försäkringsrörelsens sparrörelse, där ålderspensioner ingår, till (101,). Enligt den policy som SPV har fastställt ska konsolideringsgraden befinna sig i intervallet 108–. För att hålla premienivån så stabil som möjligt för arbetsgivarna har SPV som målsättning att succesivt öka konsolideringsgraden för att nå det intervallet. för utveckling i staten () för utveckling i staten () avvecklades och upphörde som myndighet . Med anledning av förändringen har regeringen beslutat följande. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 –Uppgiften att uppmärksamma regeringen på behov av samlade stödinsatser för kompetensförsörjningen i statsförvaltningen samt uppgiften att tillhandahålla de trycksaker m.m. som distribuerat till statliga myndigheter har överförts till Statskontoret. –Uppgiften att tillhandahålla utbildningar i ämnen som rör Europeiska unionen har överförts till (). –Uppgiften att anordna utbildning inför deltagande i Europeiska unionens institutioners uttagningsprov, s.k. concours samt uppgiften att administrera och informera om nordisk och europeisk utbytestjänstgöring har överförts till Universitets- och högskolerådet. för utbildningsmyndigheter (dir. 2012:112) ansvarar för avvecklingen av bl.a. , se vidare under avsnitt 4 Statlig förvaltningspolitik. har lämnat en slutrapport över som bedrivits på uppdrag av regeringen – 2012 (dnr S2011/51/). En föredömlig och attraktiv arbetsgivare Det är angeläget att de statliga arbetsgivarna arbetar strategiskt med sin kompetensförsörjning. De bör fortsätta utveckla formerna för att marknadsföra staten som en attraktiv arbetsgivare. Detta kan ske enskilt eller i samverkan, bl.a. genom (se vidare prop. 2009/10:175 s. 121 f.6). har beslutat verksamhetsmål för 2012. Målet att av medlemmar ska anse att verket dels ökar den övergripande kunskapen i samhället om medlemmarna som attraktiva arbetsgivare, dels ökar medlemmarnas kunskaper om framtidens arbetskraft och arbetsgivarprofileringens roll för kompetensförsörjningen uppnåddes. Enligt Medlems- och Chefsbarometern var utfallet 60 6 Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 respektive bland kontaktpersonerna respektive myndighetscheferna. Konjunkturbarometern för den statliga sektorn och genomför en konjunkturbarometer för den statliga sektorn i vilken samtliga medlemmar hos ingår. Av medlemmarna svarade på Konjunkturbarometern vilket motsvarar av de anställda hos medlemmar. Detta är en försämring av svarsfrekvensen jämfört med undersökningen , då av medlemmarna svarade, och där svaren omfattade av de anställda. Barometern visar att sysselsättningen ökat . Prognosen visar att en majoritet, , tror på ett oförändrat antal anställda. Bristen på lämpliga sökanden vid rekryteringar har för fortsatt att minska, men är fortsatt hög. Trots en generellt sämre arbetsmarknad har bristtalen inte påverkats i någon större utsträckning. Andelen medlemmar som haft brist på lämpliga sökande uppgick till , att jämföra med undersökningen då den uppgick till , vilket är den högsta andelen på 2000- talet. Vårens undersökning visar dessutom att andelen medlemmar som anser att bristen påverkat verksamheten negativt i stor omfattning har ökat från . Andelen medlemmar vars verksamhet påverkats i en liten omfattning har minskat från i undersökningen hösten i vårens undersökning. Allt tydligare blir bristen inom it-området. Av de som hade brist på lämpliga sökanden var det i vårens undersökning som rapporterat brist inom it. Sannolikt är det inte brist på alla typer av it-kompetens eftersom medlemmar rapporterat uppsägningar inom it-området, främst på handläggarnivå. Andelen medlemmar som sagt upp personal har ökat. Andelen medlemmar som haft omfattande pensionsavgångar har ökat till och andelen som påverkats negativt av detta uppgår till . Av Konjunkturbarometern framgår också att personalomsättningen och övertidsuttaget väntas bli oförändrade hos en majoritet av medlemmarna bildades av parterna på den statliga arbetsmarknaden i samband med att de enades om för statligt anställda. Stiftelsens uppgift är att administrera och genomföra de aktiviteter som uttrycks i avtalet. När en statsanställd blir uppsagd p.g.a. arbetsbrist stödjer arbetstagaren. Stiftelsens arbete är individanpassat och utgår från arbetslinjen. verksamhet finansieras genom avgifter från statliga myndigheter och andra arbetsgivare som omfattas av det statliga trygghetsavtalet. Avgifterna fastställs genom centrala kollektivavtal mellan parterna. Den totala avgiften för stiftelsen var oförändrad 2012 och uppgick till av arbetsgivarnas lönesummor, vilket motsvarar , jämfört med 2011. anmäldes 2 202 personer till . Året innan anmäldes 2 153 personer enligt reviderade uppgifter från . var majoriteten av de som anmäldes till personer som hade lämnat en tidsbegränsad anställning. An- delen var 2011. De flesta kom från universitet och högskolor. var som det var en större andel män än kvinnor som anmäldes till . Andelen män som anmäldes uppgick till och andelen kvinnor till . uppgick andelen män till och andelen kvinnor till . Anmälningarna till påverkas av att sade upp ett stort antal tillsvidareanställda och att Försvarsmakten genomförde en större omorganisering. Snittåldern för dem som anmäldes till 2012 var oförändrad jämfört med och uppgick till . Vid utgången av 2012 hade totalt 4 751 personer ännu inte fått en permanent lösning av sin situation, vilket är något fler jämfört med utgången av 2011. Bland dessa hade knappt hälften en tillfällig lösning eller var i en målinriktad åtgärd. var det färre som lämnade än . Totalt var det 2 300 personer som avskrevs, jämfört med 3 282 personer enligt stiftelsens reviderade uppgifter. Majoriteten var tidigare anställda inom universitet och högskolor. Av de som lämnade 2012 fick ett nytt arbete eller startade eget företag, jämfört 2011. Det var en lägre andel som gick i pension, 2012 jämfört 2011. Av de som fick ett nytt arbete anställdes i den statliga sektorn, i den kommunala sektorn och i den privata sektorn. har det varit en högre andel som har återanställts inom staten än som anställts inom den privata sektorn. Av de som lämnat en tillsvidareanställning fick ett nytt arbete eller en annan lösning före uppsägningstidens slut. Motsvarande uppgift var . Av de personer som lämnat en tidsbegränsad anställning fick en lösning från uppsägningen. Detta kan jämföras . genomförde TNS en telefonintervju bland de som var anmälda hos . Nio av tio var positiva eller mycket positiva i sin helhetsbedömning av kontakterna de haft med . har fortsatt sitt arbete med att öka kännedomen bland arbetsgivare och fackliga representanter. En kännedomsundersökning som genomfört visar att åtta av tio känner till och . Både kundnöjdheten och kännedomen om ligger i nivå med tidigare års undersökningar. verksamhet uppvisar goda resultat, där stiftelsens arbete ger människor stöd på vägen till ett nytt arbete. Regeringens mål är att staten totalt sett inte ska vara löneledande. Som underlag för uppföljningen av detta mål används utvecklingen av genomsnittliga löner i olika sektorer. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Diagram 5.1 Utvecklingen av genomsnittliga löner i olika sektorer på arbetsmarknaden Anm. Uppgifterna avser nominella löner och är rensade med hänsyn till strukturella förändringar i utbildningsnivå, ålder och kön. Som framgår av diagram 5.1 fortsätter löneutvecklingen i staten att relativt väl följa utvecklingen på arbetsmarknaden i stort. Andelen kvinnor på ledande befattningar Regeringens mål är att andelen kvinnor på ledande befattningar i staten ska öka. Målet följs i första hand upp genom statistik över andelen kvinnor respektive män med uppgift att planera och leda myndighetens verksamhet (ledningskompetens). I kompetenskategorin ledningskompetens klassas personal med formellt personalansvar som har till uppgift att planera och leda myndighetens verksamhet på olika nivåer, oberoende av om ledningsuppgifterna avser kärn- eller stödverksamhet. En förklaring till att andelen kvinnor på ledande befattningar i staten sjönk efter 2009 är en strukturell ändring som skett inom Försvarsmakten i och med att personalförsörjningssystemet i fråga om gruppbefäl, soldater och sjömän förändrades . Personalansvar har delegerats till befäl i insatsorganisationen. Personer som innehar dessa anställningar är i huvudsak män. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Diagram 5.2 Fördelning av kvinnor och män med uppgift att planera och leda myndighetens verksamhet på olika nivåer 2003–2012. Visar även fördelningen exkl. Försvarsmakten Tabell 5.3 Fördelningen av kvinnor och män bland myndighetschefer som regeringen anställt 1Regeringen anställer rektorer vid statliga universitet och högskolor efter förslag från lärosätets styrelse. 2Häri ingår myndighetschefer med andra eller unika titlar såsom ombudsmän, direktörer, ordföranden samt rikspolischef, riksåklagare etc. 3Inklusive vikarierande myndighetschefer. Som framgår av diagram 5.2 har den totala andelen kvinnor på ledande befattningar ökat från 2003 till 2012. Det finns nu ca 5 600 kvinnliga chefer, att jämföra med ca 3 2003. Vid en exkludering av anställda tillhörande ledningskompetens inom Försvarsmakten uppgår andelen kvinnor på ledande befattningar i staten att jämföra 2011, 2010 och 2009. Av diagram 5.2 framgår dels den totala fördelningen av kvinnor och män på ledande befattningar 2003–2012, dels utvecklingen – 2012 exklusive Försvarsmakten. Fördelning av kvinnor och män bland myndighetschefer som regeringen anställt anställde regeringen totalt 34 myndighetschefer, 18 var män och 16 var kvinnor. Andelen kvinnor var . Bland myndighetscheferna var andelen kvinnor , vilket innebär en ökning . Som en följd av förändringar i myndighetsstrukturen har det totala antalet myndighetschefer, som regeringen anställer, minskat från 2012 till 2013. Den särskilda utredare som haft i uppdrag att göra en översyn av de anställningsvillkor som gäller för chefer som leder myndigheter vilka lyder under regeringen lämnade sitt slutbetänkande Myndighetschefers villkor, (SOU 2011:81), (dnr S2011/10980/). Betänkandet har varit föremål för remittering och bereds i . Förslaget att rektorerna vid statliga universitet- och högskolor ska omfattas av regeringens chefsutvecklingsprogram har genomförts . Löneskillnaderna mellan kvinnor och män Regeringens mål är att löneskillnaderna mellan kvinnor och män i staten ska minska. Som underlag för uppföljningen används partsgemensam statlig förhandlingsstatistik. var statsanställda kvinnors genomsnittslön totalt sett lägre än statsanställda mäns genomsnittslön (se diagram 5.3). var motsvarande löneskillnad . Skillnaden har minskat successivt och trenden mot en minskad löneskillnad fortsatt. Diagram 5.3 Löneskillnader mellan kvinnor och män i staten uppdelat på förklaringsfaktorer 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 Källa: Den statistiska analys som har gjort visar att den genomsnittliga löneskillnaden nästan helt kan hänföras till mätbara faktorer. Stora delar av löneskillnaden beror på att fler kvinnor än män arbetar deltid, arbetets svårighetsgrad och innehåll samt att fler män än kvinnor är chefer. Vidare påverkar det att arbetsinnehåll och löner ser olika ut hos olika myndigheter. Det finns också skillnader när det gäller utbildning, erfarenhet och i vilken region den anställde arbetar. Den s.k. oförklarade löneskillnaden Den löneskillnad som slutligen blir kvar, den s.k. oförklarade löneskillnaden som inte kan förklaras av den mätbara information som finns tillgänglig i den partsgemensamma statistiken, uppgick till , dvs. samma nivå som 2011. var den som högst och uppgick då till . Som framgår av diagram 5.3 är det två faktorer som tillsammans står för hälften av den totala löneskillnaden mellan kvinnor och män. Dessa två viktigaste förklaringar är att kvinnor jämfört med män oftare innehar befattningar med en lägre grupperingsnivå7 och att kvinnor i större utsträckning än män arbetar deltid. Skillnader i grupperingsnivå är 2012 fortfarande den 7 Grupperingsnivåerna i BESTA, Befattningsgruppering för statistik, anger arbetsuppgifternas omfång och komplexitet samt det ansvar, den självständighet, de kunskaper och erfarenheter som deras utförande förutsätter. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 viktigaste förklaringsfaktorn, även om den har minskat marginellt (0,) i betydelse med den ökade andelen chefer på låga grupperingsnivåer främst bland män. Arbetsinnehåll har tagit över en del av förklaringsvärdet (plus i förhållande till 2011). var det av kvinnorna som arbetade deltid (2011) medan motsvarande andel för männen var (8,2011). Bland samtliga statsanställda har av kvinnorna en heltidsanställning att jämföra av männen. Inom chefskollektivet hos medlemmar har löneskillnaderna mellan kvinnor och män varierat . ökade snittlönen för kvinnliga chefer , medan snittlönen för manliga chefer ökade . var genomsnittslönen högre för manliga chefer än för kvinnliga. visar statistiken att genomsnittslönen för kvinnliga chefer är högre än för manliga. Den nya organisationen inom Försvarsmakten, där personalansvaret delegerats till ca 1 600 i huvudsak manliga befäl i insatsorganisationen 2010, ger härvid genomslag. Den genomsnittliga löneutvecklingen i årstakt har varit högre för de kvinnliga cheferna än för de manliga. Den uppgår till för de kvinnliga och för de manliga cheferna i staten. Denna beräkning gäller endast identiska individer, de som varit anställda på samma myndighet under hela mätperioden. Parterna har ett gemensamt ansvar för att utjämna och förhindra skillnader i löner och andra anställningsvillkor mellan kvinnor och män som utför arbete som är att betrakta som lika eller likvärdigt. Parterna ska också främja alla medarbetares lika möjligheter att på sakliga grunder påverka sin löneutveckling. Det metodstöd, , som utvecklats i syfte att stödja lokala parters arbete med att säkerställa att det inte föreligger osakliga löneskillnader implementeras fortlöpande. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 I nu aktuella avtal har centrala parter diskuterat behov av fortsatt stöd till lokala parter vad gäller hanteringen och utvecklingen av den lokala lönebildningen. Detta arbete innefattar bl.a. implementeringen och framtida förvaltning av nämnda metodstöd. Den etniska och kulturella mångfalden Regeringens mål är att den etniska och kulturella mångfalden bland de anställda i staten ska öka på alla nivåer. Målet följs framför allt upp med hjälp av statistik avseende hur stor andel av de statsanställda som har utländsk bakgrund8. hade totalt 35 867 statsanställda utländsk bakgrund.9 Andelen anställda med utländsk bakgrund i staten ökar stadigt och uppgick . Det är en ökning jämfört med . Bland de nyanställda i staten har utländsk bakgrund, vilket är högre än andelen individer med utländsk bakgrund bland förvärvsarbetande på hela den svenska arbetsmarknaden och högre än i befolkningen i arbetsför Samtliga utrikes födda ingår i gruppen av personer med utländsk bakgrund. Bland utrikesfödda har de som kommer från länder utanför EU och successivt ökat . I och med den högre andelen individer med utländsk bakgrund bland de nyanställda i staten, jämfört med övriga arbetsmarknaden, ökar andelen anställda med utländsk bakgrund i staten snabbare än bland det totala antalet förvärvs- Andelen i staten har 2003–2012. Bland de förvärvsarbetande på hela den svenska arbetsmarknaden var ökningen –2011. Den senast tillgängliga uppgiften om förvärvsarbetande är då 8 Med utländsk bakgrund avses personer som är födda utomlands, personer med två föräldrar som är födda utomlands och personer med okänt födelseland. 9 Statligt anställda avser individer med månadsavlönad anställning hos obligatoriska och frivilliga medlemmar i . Timavlönade m.fl ingår inte. Nyanställda är personer som inte var anställda i staten föregående år samt personer som bytt anställningsmyndighet sedan föregående år. av de förvärvsarbetande hade utländsk bakgrund. Inkluderande synsätt – en strategi för mångfald i vid bemärkelse i staten Inkluderande synsätt – en strategi för mångfald i staten, som de statliga arbetsgivarna gemensamt ställde sig bakom och beslutade , är framtagen som ett stöd och ett verktyg för att statliga verksamheter ska präglas av mångfald i vid bemärkelse. Strategin tar sikte på att en blandning av bakgrund och kompetens som har betydelse för arbete, kvalitet och kundorientering ska prägla verksamheten. Strategin har funnits och börjat ge avtryck i flera myndigheters arbete med kompetensförsörjningen. var andelen kvinnor i statsförvaltningen med utländsk bakgrund och andelen män . Det innebär en ökning med en procentenhet för både kvinnor och män jämfört med . Att andelen är lägre bland män hänger samman med strukturen i de tre mest mansdominerade verksamhetsinriktningarna Försvar, Näringslivsfrågor m.m. samt Samhällsskydd och rättsskipning. Inom dessa verksamhetsområden har knappt 6, av de anställda utländsk bakgrund. De låga andelarna kan till viss del förklaras av en skev könsfördelning och det krav på svenskt medborgarskap som följer av lagstiftning bl.a. lagen (1994:260) om offentlig anställning, förkortad , eller av säkerhetsklassning som gäller för vissa arbetsuppgifter inom dessa verksamhetsinriktningar. Att en betydande andel av verksamheterna bedrivs i regioner med en befolkning med få invånare med utländsk bakgrund kan också ha betydelse. Medelåldern är lägre bland personer med utländsk bakgrund än bland övriga statsanställda. Den totala andelen anställda i åldrarna 25–var 2012, medan andelen anställda i gruppen med utländsk bakgrund var . Det innebär en ökning i denna grupp . Andelen äldre är generellt lägre bland anställda med utländsk bakgrund. Bland samtliga statligt anställda var 2012 andelen som var , men bland anställda med utländsk bakgrund . Det innebär en minskning i denna grupp . Var och på vilka kompetenskategorier inom staten finns de anställda med utländsk bakgrund? I staten är andelen anställda med utländsk bakgrund högst inom verksamhetsinriktningen Utbildning, där av de anställda har utländsk bakgrund. Andelen med utländsk bakgrund skiljer sig avsevärt åt mellan regioner, men kanske främst mellan storstadsområden och landsbygd. Utanför de tre storstadsområdena är andelen personer med utländsk bakgrund lägre än genomsnittet. Det gäller oavsett om jämförelsen görs för befolkningen, samtliga sysselsatta på arbetsmarknaden eller statligt anställda. Högst andel med utländsk bakgrund i staten finns i de tre storstadsområdena , och , där andelarna är 19,3, . Anställda med utländsk bakgrund är något över genomsnittet i kategorin kärnkompetens och under genomsnittet i kategorierna lednings- och stödkompetens. Tabell 5.4 Andelen anställda med utländsk bakgrund inom staten samt för befolkningen i arbetsför ålder 2011 och 2012 Förvärvsarbetande 20–64 år3 Befolkningen 20–64 år4 1Avser individer med månadsavlönad anställning hos obligatoriska och frivilliga medlemmar i . Timanställda m.fl. ingår ej. 2Som nyanställda räknas individer som inte var anställda i staten föregående år samt individer som bytt anställningsmyndighet sedan föregående år. 3Källa: () registerbaserade arbetsmarknadsstatistik (RAMS). I RAMS ingår egna företagare och personer vars arbetstidsomfattning är . 4Källa: SCB:s befolkningsstatistik. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 uppgifter om sjukfrånvaro och sjukpension, enligt det statliga pensionsavtalet PA 03, i staten. har sjukfrånvaron varit lägre i staten än i de andra arbetsmarknadssektorerna. Under dessa har sjukfrånvaron i staten aldrig varit så låg som 2010 och 2011. ökade den totala sjukfrånvaron i de statliga myndigheterna från till av den tillgängliga arbetstiden. Diagram 5.4 Sjukfrånvaro som andel av tillgänglig arbetstid, total och uppdelat på kön och ålder 2011 och 2012 Totalt Kvinnor Män - 50- år Källa: Statskontoret.