prop · H1031d11 · 2013-09-18 00:00:00 — bör den också möjliggöra god kostnadskontroll i landstingen och säkerställa att läkemedelspriser ligger i nivå med andra jämförbara länder. Regeringen fortsätter arbetet med att utveckla läkemedels- och apoteksmarknaden. Regeringen beslutade om kommittédirektiv för Läkemedels- och apoteksutredningen (dir. 2011:55). överlämnade utredningen betänkandet Pris, tillgång och service (SOU 2012:75) till regeringen. I detta betänkande redovisade utredningen sina förslag i de delar som rör prissättningen på läkemedel utan generisk konkurrens, vissa frågor som rör generiska läkemedel, skyldigheten att leverera och tillhandahålla förordnade läkemedel och varor samt vissa övriga frågor. Syftet med utredningens förslag är bl.a. att presentera en långsiktigt hållbar prismodell för läkemedel som kan möta de växande utmaningarna på läkemedelsområdet. En viktig utgångspunkt för utredningen var att förslagen ska skapa förutsättningar för en god kostnadskontroll men också säkerställa god tillgång till effektiva läkemedel som skapar förutsättningar för att bedriva en modern hälso- och sjukvård. Till detta ska förslagen även säkerställa att den forskande läkemedelsindustrin även fortsättningsvis har goda förutsättningar att forska fram nya läkemedel. Läkemedels- och apoteksutredningen lämnade sitt andra delbetänkande, Ersättning vid läkemedelsskador och miljöhänsyn i läkemedelsförmånerna (SOU 2013:23). Utredningen konstaterar att det finns ett behov av att förbättra den enskildes skydd vid läkemedelsskador och föreslår bl.a. att en patient ska, utan merkostnad, få motsätta sig utbyte till ett läkemedel som har ett sämre ersättningsskydd vid läkemedelsskador än det förskrivna läkemedlet. I betänkandet berörs även det statliga ägandet av och vissa frågor om läkemedel och miljö. Betänkandet har remitterats. Regeringen och SKL tog, tillsammans med en rad aktörer på läkemedelsområdet, 2011 fram en nationell läkemedelsstrategi. Strategin innefattade ett trettiotal planerade aktiviteter inom sju insatsområden. Redan i utarbetandet av den nationella läkemedelsstrategin framhölls behovet av uppföljning av strategin på såväl insatssom målnivå. Uppföljningen av insatserna 2012 visade att tre aktiviteter hade kommit i mål och kunde avslutas. Bland annat hade samtliga landsting inrättat lokala stramagrupper som arbetar för en rationell läkemedelsanvändning och minskad antibiotikaresistens. Arbetet med att tillförsäkra de mest sjuka äldre en säker och ändamålsenlig läkemedelsbehandling hade också framskridit. Detta hade bl.a. skett genom att en vägledning har utarbetats om hur de mest sjuka äldre bör beaktas i tillämpningen av nationella riktlinjer för olika sjukdomsgrupper. Dessutom har föreskrifter om när läkemedelsgenomgångar ska erbjudas äldre med många läkemedel färdigställts. De insatser som genomförts inom ramen för den nationella läkemedelsstrategin och dess handlingsplan –2013 har varit omfattande och tillsammans lett till att kommit ett steg närmare att förverkliga strategins mål: –Medicinska resultat och patientsäkerhet i världsklass –Attraktivitet för innovation av produkter och tjänster har arbetet inom den nationella läkemedelsstrategin främst fokuserat på att genomföra de aktiviteter som beslutades handlingsplan. Nya aktiviteter som framför allt berör apotekens verksamhet och läkemedelsutbildning för yrkesverksamma läkare har tillförts handlingsplanen, som arbetet med en jämlik läkemedelsbehandling för hela befolkningen har utvecklats och intensifierats. har strategins mål och indikatorer utvecklats, förankrats, validerats och samordnats med berörda aktörer på läkemedelsområdet. Uppföljningen av handlingsplanen visar att det fortfarande finns utmaningar som kräver ett ambitiöst, samordnat och transparent samarbete mellan samtliga aktörer på läkemedelsområdet för att komma närmare visionen om rätt läkemedelsanvändning till nytta för patient och samhälle. Nationell införandeprocess för nya och innovativa läkemedel En sammanhållen nationell introduktionsprocess för nya innovativa läkemedel är ett viktigt steg för att säkerställa en jämlik och tidig användning av nyintroducerade, innovativa och kostnadseffektiva läkemedel. Introduktion av nya läkemedel bör alltid ske ordnat och användningen av nya läkemedel kopplas till systematiska uppföljningar. Flera initiativ har tagits för bättre samordning och planering av introduktionsprocessen, hit hör bl.a. bildandet av en nationell beredningsgrupp för nya läkemedel, NLT- gruppen, vid SKL och det landstingsledda Horizon scanning-projektet, ett projekt för tidig identifiering av nya läkemedel. Samtliga dessa aktiviteter är av stort värde för att utveckla ett ordnat införande. För att påskynda utvecklingen har regeringen tillsammans med SKL inom ramen för överenskommelsen om vissa utvecklingsområden inom hälso- och sjukvården enats om ett antal centrala insatser som ett led i att upprätta en nationell process mellan myndigheter, landsting och industri rörande ett ordnat införande av nya läkemedel. I detta arbete ingår att bilda ett forum för horizon scanning på nationell nivå i syfte att öka samsyn och samverkan kring introduktionen av nya läkemedel. Översyn av regelverket för kliniska prövningar Europeiska kommissionen antog ett förslag till förordning om kliniska prövningar. Förordningen är tänkt att ersätta nuvarande direktiv om god klinisk sed vid kliniska prövningar av humanläkemedel. Syftet med förslaget är bl. a. att förbättra förutsättningarna för att genomföra kliniska prövningar i , t.ex. genom att underlätta och förbättra ansökningsförfarandet för att starta en klinisk prövning. Förslaget till förordning förväntas bli färdigförhandlat . Förstärk läkares kunskap om läkemedelsanvändning En anledning till att patienter skadas i vården är felaktig läkemedelsanvändning. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 säkerhetsskäl är det därför viktigt att verka för en säkrare ordinationsprocess. Regeringen har därför uppdragit åt att utveckla ett koncept för grundkurser (SKkurser) för läkare under specialistutbildning med fokus och inriktning på läkemedel och läkemedelsanvändning. saknas angelägen kunskap om läkemedel och riktlinjer för läkemedelsbehandling av vissa patientgrupper. De grupper som ofta lyfts fram är äldre, multisjuka och barn. Risken för felmedicinering eller en olämplig kombination av olika läkemedel är en av de mest konkreta riskerna som patienter möter i sina kontakter med hälso- och sjukvården. Med hjälp av rätt verktyg, både i form av bättre beslutsstöd i vården och ökad kunskap, skulle många felbehandlingar kunna undvikas. Regeringen har därför gett i uppdrag att utveckla utbildningsmoduler inom läkemedelsområdet riktade till läkare som inte påbörjat sin specialistutbildning. I uppdraget ingår att utveckla och driftsätta den första av flera tänkta utbildningsmoduler inom området äldre och läkemedel . Utvidga kunskapen om barns läkemedelsanvändning saknas angelägen kunskap om läkemedelsbehandling av barn. En svensk studie visade att närmare hälften av all förskrivning av läkemedel till barn utgjordes av för barn otillräckligt dokumenterade läkemedel. I rapporten kunskapen om barns läkemedel och dess användning har beskrivit genomförda kartläggningar av barns läkemedelsanvändning med fokus på otillräckligt dokumenterade läkemedel inom slutenvård och öppenvården samt beskrivit det fortsatta arbetet med att utveckla terapirekommendationer där vetenskaplig dokumentation saknas. Arbetet syftar till att på lång sikt och på bred front öka kunskapen om barns läkemedel och deras användning samt verka för säkrare läkemedelsanvändning inom barnsjukvården. Regeringen anser att det behövs dels ny kunskap, dels sammanställningar av befintlig kunskap för att stärka patientsäkerheten inom barnsjukvårdens läkemedelshantering och har därför gett i uppdrag att fördjupa kartläggningen av läke- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 medelsanvändningen med fokus på nyfödda barn och användningen av smärtläkemedel till barn på sjukhus. I uppdraget ingår även att identifiera riskläkemedel för barn. Uppdraget ska redovisas och bl.a. innehålla en tidplan för framtagande av terapirekommendationer inom de områden där kunskapsluckor identifierats. Överenskommelse om statens ersättning till landstingen för kostnaderna för läkemedelsförmånerna m.m. Landstingen har ersatts för kostnaderna för läkemedelsförmånerna genom ett särskilt statsbidrag som reglerats i överenskommelser mellan staten och SKL. I avtalet ersätts landstingen inte bara för läkemedelsförmånernas kostnader utan parterna åtar sig också att vidta vissa åtgärder för att uppnå en kostnadseffektiv och rationell läkemedelsanvändning. fanns inget läkemedelsavtal och landstingen ersattes i form av tillfälliga beslut. I avvaktan på ett eventuellt avtal har landstingen även ersatts i form av tillfälliga beslut. Myndigheten för vårdanalys utvärderar arbetet med att värdera slutenvårdsläkemedel Regeringen arbetar vidare med att öka kunskapen om det hälsoekonomiska värdet på läkemedel. Regeringen har gett Myndigheten för vårdanalys i uppdrag att utvärdera nyttan med att genomföra hälsoekonomiska bedömningar av läkemedel som används inom slutenvården. Myndigheten ska bl.a. utvärdera om nationell hälsoekonomisk bedömning av rekvisitionsläkemedel har lett till en mer kunskapsstyrd och likvärdig läkemedelsanvändning av läkemedel anpassade för slutenvården hos sjukvårdshuvudmännen. Regeringen gav 2010 i uppdrag att genomföra hälsoekonomiska bedömningar av läkemedel som rekvireras till slutenvården. För att kunna ge en helhetsbild av befolkningens läkemedelsbehandling kan det finnas ett behov att, förutom att följa upp receptförskrivna läkemedel uthämtade på apotek, även kunna följa upp den behandling som getts till patienter vid vårdavdelningar och mottagningar på sjukhus. fick 2012 i uppdrag av regeringen att i en förstudie redovisa vad som måste utredas vidare för att göra uppgifter om individdata för rekvisitionsläkemedel tillgängliga från olika journalsystem. bedömde att ett fortsatt utvecklingsarbete på området förutsätter insatser, dels av myndigheten själv, dels av verksamhetsföreträdare i landstingen, och föreslog att ett antal arbetsmoment skulle utredas vidare. fick därför i uppdrag att värdera alternativa hälsodataregister för integrering av individbaserade data utifrån både legala och praktiska aspekter. Detta inkluderade även en rättsutredning gällande de olika alternativen. redovisade detta uppdrag . I rapporten konstaterade att det finns möjligheter att skapa ett nationellt register för individbaserade uppgifter om rekvisitionsläkemedel och bedömde att sådana uppgifter bör integreras i läkemedelsregistret. Inom ramen för överenskommelsen mellan staten och SKL om vissa utvecklingsområden inom hälso- och sjukvården kom parterna överens om att SKL/CeHis skulle inleda en förstudie för att klargöra hur slutenvårdsordinationer kan göras tillgängliga, dels i arbetet med läkemedelsuppföljning och prognoser, dels för de kliniska behoven i den samlade läkemedelslistan i Nationell ordinationsdatabas (). I denna förstudie ingår att kartlägga hälso- och sjukvårdens och journalsystemleverantörernas förutsättningar för automatisk datahantering och lagring av uppgifter om administrerade rekvisitionsläkemedel. Resultatet från förstudien ska redovisas . Hälsoekonomiska bedömningar av medicintekniska produkter Till skillnad mot läkemedel görs ingen systematisk granskning på nationell nivå av medicintekniska produkter utifrån patientnytta och kostnadseffektivitet. Därmed finns en risk att patienter går miste om effektiv och kostnadseffektiv behandling, att kostsamma behandlingar införs för tidigt eller utan att tillföra någon patientnytta samt att tillgången till medicintekniska produkter varierar mellan landsting. Regeringen har därför gett () i uppdrag att genomföra en försöksverksamhet med hälsoekonomiska bedömningar av medicintekniska produkter, varav insulinpumpar ska utgöra en produktgrupp. Uppdraget ska slutredovisas och bl.a. innehålla kunskapsunderlag i form av hälsoekonomiska utvärderingar av de utvalda medicintekniska produkterna. Förordningar om medicintekniska produkter Europeiska kommissionen presenterade två nya förordningar om medicintekniska produkter och en förordning om medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik. Syftet med förordningarna är enligt förslaget att främja innovation och konkurrenskraft inom det medicintekniska området som folkhälsan ska säkerställas. Det är också viktigt att nya kostnadseffektiva medicintekniska produkter snabbt når ut på marknaden. har på uppdrag av regeringen kartlagt subventioneringen av speciallivsmedel för personer samt beskrivit arbetsprocessen för när ett livsmedel förs upp på förteckningen över de livsmedel som omfattas av prisnedsättning. Rapporten visar att samtliga landsting erbjuder någon form av subvention av speciallivsmedel för personer . har på uppdrag av regeringen beskrivit utvecklingen av området speciallivsmedel . I uppdraget ingick att särskilt beskriva utvecklingen av och tillgången till speciallivsmedel för sådana sjukdomar som berättigar till prisnedsättning av livsmedel enligt lagen (2002:160) om läkemedelsförmåner m.m. En slutsats av rapporten är att det har skett en kraftig ökning av antalet anmälningar av s.k. fri-från produkter. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 I årsredovisningen för () har funnit en viss misstämning mellan kostnader och avräknade intäkter. SBU har avräknat förvaltningsanslaget med ett för högt belopp, kostnader som istället skulle belastat mottagna bidrag. rekommenderade därför SBU att se över sina rutiner avseende projektens finansiering vid projektstart, uppföljning och avslut i syfte att säkerställa att projektens kostnader belastar rätt finansieringskällor. Med anledning av rekommendation kommer SBU att ha en särskild kontroll av samtliga projekt för att säkerställa att de belastar rätt finansieringskälla. Regeringens hälso- och sjukvårdspolitik syftar till en god vård för hela befolkningen och ett ökat inflytande för patienter och medborgare. I fokus står patientens behov och önskemål om hög tillgänglighet, information och stöd för att bibehålla och förbättra hälsan. Nedanstående avsnitt beskriver vad regeringen avser göra framöver, vilka politiska mål som finns och vilka satsningar som föreslås i denna proposition. I den första delen (4.10.1) redogörs för hur regeringen vill utveckla kvaliteten i svensk vård med tonvikt på kvalitetsaspekter som är viktiga och märkbara, , för den enskilda patienten. I den andra delen av texten (4.10.2) beskrivs åtgärder som kan betraktas som investeringar i det framtida hälso- och sjukvårdssystemet och som syftar till ökad innovation, effektivitet och långsiktig hållbarhet. 4.10.1Satsningar på ökad valfrihet, tillgänglighet och kvalitet Regeringen fortsätter att prioritera satsningar på att utveckla såväl kvaliteten i hälso- och sjukvården som tillgängligheten och valfriheten för patienten. Det handlar bl.a. om insatser för att förbättra vården för personer med långvariga 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 eller kroniska sjukdomar, öka patientsäkerheten, förbättra vården för personer med psykisk ohälsa och om ökad tillgänglighet till hälso- och sjukvård, bl.a. genom vårdgarantin. Ambitionen är också att utöka patientens valmöjligheter i vården och att införa en patientlag. Sammantaget bidrar detta till regeringens övergripande prioritering att stärka patientens ställning i hälso- och sjukvården. Ökad valfrihet och stärkt ställning för patienten Fritt vårdval är fortsatt prioriterat Valfrihet ger den enskilde inflytande över vården. Makt att välja mellan olika utförare liksom makt att välja bort bidrar till att stärka patientens ställning. Med en blandning av privat, ideellt och offentligt drivna vårdcentraler och specialistkliniker där patienten har full valfrihet stimuleras förbättringar. Regeringen kommer därför att fortsätta satsningen på vårdval bl.a. genom fortsatt stöd till insatser som förnyar och vidareutvecklar vårdvalen, inte minst inom den specialiserade vården. En patientlag som förtydligar och stärker positionen för patienten har haft i uppdrag att föreslå hur patientens ställning inom och inflytande över hälso- och sjukvården kan stärkas och i delbetänkandet Patientlag (SOU 2013:2) föreslår utredningen bl.a. en ny patientlagstiftning. Den nya patientlagen kommer innehålla bestämmelser om bl.a. förnyad medicinsk bedömning, fast vårdkontakt och vårdgarantin. Utredningen föreslår att den nya lagen ska träda i kraft . Regeringen anser att patientens ställning behöver stärkas och förtydligas genom en ny patientlag. Regeringen avser därför att återkomma till med ett förslag till ny patientlag. Den nya patientlagen ska på ett lättillgängligt sätt tydliggöra patientens ställning bl.a. när det gäller information, delaktighet och valfrihet. Regeringens ambition är att genom den nya patientlagen ge patienter möjlighet att välja offentligt finansierad primärvård och öppen specialistvård inom hela landet. Det finns behov av förberedande insatser för att lagförslagen ska kunna genomföras på ett effektivt sätt. Regeringen kommer därför stödja olika insatser för att informera om och följa upp den nya lagen. Etisk plattform för vården och omsorgen Antalet utförare i vården och omsorgen har successivt ökat . Vården och omsorgen bedrivs inte längre bara av landsting och kommuner utan även av privata och idéburna utförare. Eftersom huvuddelen av vården finansieras med offentliga medel är det viktigt att öka öppenheten och insynen kring kvalitet och effektivitet hos utförare med offentlig finansiering. Öppenhet bidrar till att värna och utveckla en hög kvalitet i vården och omsorgen. Regeringen har därför bjudit in arbetsgivar-, bransch- och fackliga organisationer inom vård och omsorg till ett gemensamt arbete för att ta fram en etisk plattform, som ska förbättra medborgarnas möjlighet till god insyn i vården och omsorgen och därigenom bidra till ökad kvalitet i verksamheten. Förbättrad information till patienten Regeringen anser att det finns anledning att fortsätta att utveckla strukturerna för hur information om hälso- och sjukvårdens utbud och prestationer ska göras tillgänglig för den enskilde, så att valmöjligheterna inom vården ska kunna utnyttjas fullt ut. Även landstingens informationsplikt avseende bl.a. de metoder för undersökning, vård och behandling som finns, vårdgarantin och patientens möjlighet att välja vårdgivare och utförare ska förtydligas. Förslag på detta bereds inom ramen för den nya patientlagen. Vidare har (dir. 2012:105) i delbetänkandet Privata utförare – kontroll och insyn (SOU 2013:53) lämnat ett förslag på en generell informationsplikt för kommuner och landsting när enskilda kan välja en särskild utförare av en tjänst. Förslaget bereds i . Fortsatt arbete för att korta vårdköerna Väntetiden för patienten har kortats väsentligt . Den nationella vårdgarantin och den s.k. Kömiljarden har varit starkt bidragande till den positiva utvecklingen. Tillgängligheten behöver dock förbättras ytterligare och därför avser regeringen att fortsätta prioritera frågan. Kömiljarden syftar till att genom ekonomiska incitament uppmuntra och stärka tillgänglighetsarbetet i landstingen. Ambitionen är att en ökad andel av patientens kontakter med vården ska stödjas av incitamentsstrukturen i Kömiljarden. Regeringen stödjer flera projekt som syftar till att följa en större del av patientens väg genom vården. Ett projekt syftar bl.a. till att utveckla en modell för uppföljning av återbesök. Väntetidsuppföljningen och kraven i Kömiljarden kommer således att vidareutvecklas . I uppföljningen ingår även att se över primärvårdens förmåga att erbjuda en högre tillgänglighet. har i uppdrag att fortsätta arbetet med att utveckla den nationella uppföljningen av hälso- och sjukvårdens tillgänglighet. På så sätt kan erfarenheter och kunskaper spridas om hur väntetiderna kan kortas, vilket i sin tur kan leda fram till att vårdens samlade kvalitet och resultat förbättras. Myndigheten för vårdanalys har dessutom fått i uppdrag att göra en samlad uppföljning av regeringens reformer på tillgänglighetsområdet, t.ex. den nationella vårdgarantin, Kömiljarden och vårdvalet inom primärvården, utifrån ett medborgar- och patientperspektiv. Den vård som bedrivs av vårdgivare på nationell taxa, dvs. offentlig ersättning till vissa privata läkare och sjukgymnaster, utgör ett viktigt bidrag till det totala vårdutbudet i . Dessa utgör ett komplement till övrig vård, bl.a. vad gäller närhet till patienten och tillgänglighet. Regeringen avser fortsätta utveckla systemet och öka integrationen med det övriga hälso- och sjukvårdssystemet. Regeringen vill se en fortsatt utveckling av kvaliteten, t.ex. vad gäller ökade krav på rapportering och uppföljning. Avsaknaden av öppen kvalitetsredovisning av den vård som erbjuds är en brist i det nuvarande systemet med taxeläkare. Frågan bereds i . HälsaFörMig – en nationell tjänst som ger individen stöd för att bibehålla och förbättra hälsan Regeringen anser att den enskilde på ett säkert och enkelt sätt ska kunna samla information om sin egen hälsa digitalt på ett och samma ställe. Regeringen har därför fortsatt arbetet med att etablera den nationella tjänsten HälsaFörMig som ska bli ett verktyg för den enskilde att kunna spara, överblicka och administrera sin hälsoinformation. Inom andra samhällssektorer finns möjligheten att 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 elektroniskt komma åt egen information. Regeringens avsikt är att denna möjlighet även ska finnas avseende information om vård och hälsa. Regeringen har möjliggjort ett stort antal insatser för att lyfta fram patientens perspektiv i vården. HälsaFörMig är ytterligare ett verktyg för att patienter ska kunna bli mer aktiva i mötet med vården. Den vårddokumentation som lagras ska betraktas som en kopia och kommer således vara den enskildes egendom. Staten ansvarar för infrastrukturen för tjänsten. Genom ett enhetligt regelverk för tillämpningar och tjänster blir det också möjligt för både privata och offentliga aktörer att kunna erbjuda nya interaktiva hälsotjänster via HälsaFörMig. Regeringens avsikt är att HälsaFörMig ska överföras till E-hälso- myndigheten, som är den nya myndighet som ska utföra de uppgifter som utgjort verksamheten i . För att säkerställa att användarna vid lanseringen får kännedom om tjänstens möjligheter ser regeringen behov av att tydligt kommunicera både syftet med satsningen i stort och vilken funktionalitet som inledningsvis kommer att finnas för användarna. Informationen ska även belysa ansvarsfördelningen mellan användarna och leverantörerna av plattformen respektive olika tjänster. Utvecklingsarbete sker med planerad lansering av HälsaFörMig . I budgetpropositionen aviserade regeringen att skulle avsättas för detta ändamål . Syftet med tandvårdsreform var att bidra till det övergripande målet om en god tandhälsa i hela befolkningen genom att utvidga det förebyggande arbetet och ge dem med stora tandvårdsbehov en möjlighet att få tandvårdsbehandling till en rimlig kostnad. För att nå målen och öka besöksfrekvensen infördes ett allmänt tandvårdsbidrag samt ett högkostnadsskydd. infördes även ett tredje steg riktat till personer med vissa sjukdomar och funktionsnedsättningar. De allra flesta patienter är nöjda med den tandvård de får. Regeringen vill försäkra sig om att tandvårdsreformens mål uppnås och avser därför att utreda statens insatser på området. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Ny satsning för att förbättra vården för personer med långvarig eller kronisk sjukdom Regeringen vill förbättra vården för personer med långvarig eller kronisk sjukdom. Regeringen avser därför att ta fram en strategi som ska visa inriktningen på hur vården kan utvecklas för att bli mer effektiv, i högre grad involvera patienterna och öka deras tillgång till information. Strategin syftar även till att främja en mer ändamålsenlig organisering av vården.