prop · H10327 · 2013-10-22 00:00:00 — De berörda näringsidkarna påverkas inte negativt varken ekonomiskt eller administrativt. Förslaget medför heller inte några effekter för eller de allmänna förvaltningsdomstolarna. Både innan och efter lagändring utgörs den ingående skatten av beloppet av den utgående skatten som den skattskyldige ska redovisa till staten, varför inga offentligfinansiella effekter uppstår. 15.7Undantag från mervärdesskatt för vissa bränslen m.m. som är avsedda att placeras i skatteupplag Regeringens bedömning: Den föreslagna ändringen medför inga offentligfinansiella effekter. Likviditeten hos företag som köper biobränslen och placerar dem i skatteupplag förväntas påverkas positivt med 2014 medan likviditeten hos de företag som säljer biobränslen som placeras i skatteupplag förväntas påverkas negativt med motsvarande belopp. Likviditetseffekten ger upphov till ränteintäkter för de köpande företagen på 2014 och räntekostnader för de säljande företagen på 2014. Den administrativa bördan minskar för företagen då de inte längre behöver hantera biobränslen och petroleumbaserade bränslen olika. Förslaget medför försumbara effekter för . Förslaget medför inga effekter för de allmänna förvaltningsdomstolarna. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har uttalat sig om denna del Skälen för regeringens bedömning När biobränslen tillåts placeras i skatteupplag skjuts redovisningen av mervärdesskatt upp och redovisas när biobränslet lämnar upplaget. Mervärdesskatten redovisas då som punktskatten. En senareläggning av redovisning av mervärdesskatten tills när biobränslet lämnar upplaget går att likna vid omvänd skattskyldighet och har inga offentligfinansiella effekter då mervärdesskatteredovisningen för säljare och köpare normalt sker i . Mervärdesskattesystemet medför normalt vissa likviditetseffekter för företagen beroende på när de deklarerar, om de importerar eller om de är köpare eller säljare. Förslaget medför att när biobränslen säljs inom tillåts de placeras i skatteupplag och deklarationen av mervärdesskatt vid inköpet skjuts upp och skatten betalas vid försäljningstillfället. Köparen som placerar biobränslet i skatteupplaget erhåller då oftast en positiv likviditetseffekt som säljaren oftast erhåller en negativ likviditetseffekt. Den positiva likviditetseffekten uppkommer för köparen då denne slipper betala mervärdesskatten till säljaren för att sedan göra avdrag i mervärdesskattedeklarationen. Den negativa likviditetseffekten uppkommer för säljaren då denne inte längre får förfoga över mervärdesskatten fram tills den deklareras i mervärdesskattedeklarationen. bedöms uppkomma i positiv bemärkelse för köparna och i negativ Prop. 2013/14:27 bemärkelse för säljarna. Likviditetseffekten ger upphov till ränteintäkter för de köpande företagen på 2014 och räntekostnader för de säljande företagen på 2014. kan endast petroleumbaserade bränslen och vissa vegetabiliska bränslen placeras i skatteupplag. Förslaget medför en förenkling vid hanteringen av biobränslen då petroleumbaserade bränslen och biobränslen inte längre behöver hanteras olika. Den administrativa bördan minskar därmed för företagen. I Malindatabas finns uppgifter kring den totala administrativa kostnaden för bokföring av skattepliktigt bränsle. Denna kostnad är beräknad utifrån kravet att varje upplagshavare ska bokföra löpande affärshändelser och varurörelser för varje skatteupplag som rör skattepliktigt bränsle samt regelbundet inventera lagret av bränsle. I Malindatabasens senaste uppgifter fanns det 42 företag som bokförde energiskatt för bränsle. Den totala administrativa kostnaden för detta informationskrav beräknas i Malindatabasen till totalt 2009. Denna administrativa kostnad omfattar dock inte bördan av att företagen behöver hantera petroleumbaserade och vegetabiliska bränslen olika, varför det saknas uppgifter för att kunna beräkna minskningen i administrativ börda av den föreslagna lagändringen. Utifrån storleksordningen på den administrativa kostnaden av bokföring av energiskatt för bränsle bör minskningen i den administrativa bördan inte vara av särskilt stor omfattning i relation till den totala administrativa kostnaden av lagen om skatt på energi (1994:1776) som totalt uppgick till 2009. Effekter för och de allmänna förvaltningsdomstolarna Förslaget bedöms medföra försumbara effekter för . De eventuellt tillkommande kostnaderna för får finansieras inom den befintliga anslagsramen. Förslaget bedöms inte medföra några merkostnader eller merarbete för de allmänna förvaltningsdomstolarna Ersättning för kostnader i mål om Regeringens bedömning: Den föreslagna ändringen berör endast förhållandet mellan parterna i mål om betalningsföreläggande och Förslaget medför inga offentligfinansiella effekter. Förslaget medför inte heller några effekter för de allmänna domstolarna, eller företagen. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har uttalat sig om denna del Skälen för regeringens bedömning: Övergången från reglering i förordningsform till reglering i lag får inte några kostnads- eller andra konsekvenser vare sig för enskilda eller för det allmänna. 2013/14:27 ersättningsbeloppen innebär endast att värdet av den ersättning som en part får ta ut av motparten återställs till ungefärligen det värde den hade vid den senaste justeringen 2003. Förslaget påverkar inte handläggningen av mål om betalningsföreläggande och handräckning hos . 15.9Ränta enligt lagen om dröjsmålsavgift Regeringens bedömning: Den föreslagna ändringen medför inga offentligfinansiella effekter. Förslaget medför inte heller några effekter för de allmänna förvaltningsdomstolarna, , eller företagen. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har uttalat sig om denna del Skälen för regeringens bedömning: Debitering av ränta enligt lagen om dröjsmålsavgift avser nästan undantagslöst mycket små belopp. Det torde inte förekomma att avdrag yrkas för dessa. Lagändringen medför därför i praktiken inga effekter för de offentliga finanserna, de allmänna förvaltningsdomstolarna, , eller företagen. 15.10Ändringar i den s.k. katalogen Regeringens bedömning: De föreslagna ändringarna medför inga offentligfinansiella effekter. Förslagen medför inte heller några effekter för de allmänna förvaltningsdomstolarna, eller företagen. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har uttalat sig om denna del 15.11Kapitalvinst vid indirekt innehav av marknadsnoterade andelar Regeringens bedömning: Den föreslagna ändringen medför inga offentligfinansiella effekter. Förslaget medför inte heller några effekter för de allmänna förvaltningsdomstolarna, eller företagen. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har uttalat sig om denna del Skälen för regeringens bedömning: Förslaget syftar bara till att Prop. 2013/14:27 upprätthålla den beskattning av utdelningar och kapitalvinster på aktuella andelar som avsågs vid införandet. Förslaget har därför inte några offentligfinansiella effekter. Förslaget bedöms inte innebära någon ökad administration eller några ökade kostnader för och de allmänna förvaltningsdomstolarna. Förslaget bedöms inte medföra några konsekvenser för företag som avses i 42 kap. 15 a § inkomstskattelagen (1999:1229) eller för några andra företag. För skattskyldiga kan förslaget innebära en nackdel eftersom kapitalvinster på sådana andelar som avses i den aktuella bestämmelsen inte längre omfattas av huvudregeln att vinsten bara ska tas upp till fem sjättedelar. En sådan ordning var dock inte avsedd när den aktuella paragrafen infördes. 15.12Möjlighet att begära bistånd med indrivning inom Europeiska unionen för mindre belopp Regeringens bedömning: Ändringen kan förväntas leda till en, låt vara marginell, förbättring av indrivningsresultatet vid bistånd med indrivning i en annan medlemsstat. Effekten på administrationskostnaderna hos och blir försumbar. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har uttalat sig om denna del Skälen för regeringens bedömning: Förslaget får antas leda till att bistånd med indrivning begärs i ett antal fall där detta inte är möjligt på grund av beloppsgränsen. Eftersom det rör sig om fordringar som i varje enskilt fall är på ett relativt blygsamt belopp kan detta inte förväntas leda till någon större förbättring av indrivningsresultatet. Även antalet fall torde åtminstone inledningsvis bli litet, såväl vad gäller inkommande som utgående ärenden, varför man inte behöver räkna med någon större effekt på administrationskostnaderna. Förslaget bedöms medföra försumbara effekter för och . De eventuellt tillkommande kostnaderna för dessa myndigheter får finansieras inom den befintliga anslagsramen. 2013/14:27 16 16.1Förslaget till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) Ändringen i paragrafen är föranledd av att för främjande av farmacins utveckling m.m. har avvecklats. Förslaget behandlas i avsnitt 12. Ändringarna bör tillämpas första gången vid fastighetstaxering. 16.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:746) om betalningsföreläggande och handräckning Bemyndigandet för regeringen att meddela föreskrifter om ersättningsnivåer har ersatts med bestämmelser om vilka dessa nivåer är. Paragrafen har utformats i överensstämmelse med de bestämmelser om ersättningsnivåerna som har funnits i förordningen (1991:1340) om ersättning för kostnader i mål om betalningsföreläggande eller handräckning hos . Förslaget behandlas i avsnitt 10. 16.3Förslaget till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) Ett nytt andra stycke införs i paragrafen som inskränker tillämpningsområdet för personbilsdefinitionen. Begränsningen avser 2 kap. 5 § 3, 7 kap. 4 §, 8 kap. 10, 15 och 16 §§ samt 13 kap. 15 § ML. Den innebär att vissa husbilar, som anges i styckets första och andra punkter, inte ska betraktas som personbilar i mervärdesskattelagens mening när det gäller dessa regler. Förslaget behandlas i avsnitt 4.3. Första stycket femte punkten ändras endast redaktionellt så att den bättre överensstämmer med dess innebörd som den tolkats mot bakgrund av den motsvarande bestämmelsen i artikel 135.2 b i mervärdesskattedirektivet. Någon materiell ändring är alltså inte avsedd. Första stycket sjätte punkten tas bort eftersom upplåtelse för fartyg och luftfartyg numera efter domstolsuttalanden ryms inom 3 kap. 3 § första stycket 5 ML. Förslaget behandlas i avsnitt 5.3. Första stycket tredje punkten ändras så att undantaget från skatteplikt omfattar omsättning av luftfartyg som ska användas av flygbolag som huvudsakligen bedriver internationell flygtrafik mot betalning. Förslaget behandlas i avsnitt 6.3. Paragrafen avser situationer då en omsättning av en vara ska anses som en omsättning inom landet. I paragrafen ändras andra stycket och tredje stycket utgår. Det nya andra stycket avser situationen när en vara transporteras av säljaren eller för dennes räkning från ett annat EU-land till en köpare i . I ett fall där säljarens omsättning inte överstiger tröskelvärdet på ska säljaren ha en möjlighet att bli beskattad i i stället för i avsändarlandet (jfr artikel 34.4 i mervärdesskattedirektivet). Hänvisningar till beslut, vederbörlig myndighet och medgivande tas bort från bestämmelsen. Som förutsättning gäller i stället att säljaren har uppfyllt de villkor som det land där transporten påbörjas har för att omsättningen inte ska anses gjord i det landet. Ändringarna syftar till att klargöra att bestämmelsen kan tillämpas oavsett vilket förfarande avsändarlandet använder för utnyttjande av möjligheten för säljaren att i stället bli beskattad i det land varan befinner sig i när transporten avslutas. Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag, med undantag för en mindre språklig förändring i andra styckets sista mening. Artikel 34.4 innebär att det land som varan transporteras ifrån ska bevilja säljaren en rätt att välja att beskattningen ska ske i . Det är de berörda medlemsstaterna som ska fastställa de närmare villkoren för utnyttjande av möjligheten att i stället bli beskattad i det land varan befinner sig när transporten avslutas. Förslaget behandlas i avsnitt 7.3. Andra stycket första punkten ändras. Ändringen avser förutsättningarna för att en vara som transporteras av säljaren eller för dennes räkning till en köpare i ett annat EU-land (s.k. distansförsäljning) inte ska anses omsatt inom landet. I första stycket 1 finns ett krav om att säljaren ska vara registrerad till mervärdesskatt i destinationslandet för att omsättningen inte ska anses gjord inom landet. I punkten 1 görs ett tillägg för att bestämmelsen ska tillämpas också om säljaren är skyldig att vara registrerad till mervärdesskatt i det EU-land som varan transporteras till. Bestämmelsen ska därmed bli tillämplig om säljarens omsättning i destinationslandet överstiger tröskelvärdet i det landet även om säljaren ännu inte är registrerad till mervärdesskatt där. Ändringen syftar till att uppnå bättre överensstämmelse med bestämmelserna i 2013/14:27 artikel 33 och 34 i mervärdesskattedirektivet. Bestämmelsen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag. Förslaget behandlas i avsnitt 7.3. I andra stycket görs en följdändring med anledning av att 5 kap. 2 § tredje stycket tas bort. Ändringen innebär att undantaget från skatteplikt för omsättning av ickeunionsvaror och av tjänster är tillämpligt endast om det tillfälliga lagret, tullagret, frizonen eller frilagret är beläget inom landet. Paragrafen behandlas i avsnitt 8.3. Punkten 1 kompletteras med ett krav på att energiprodukten även ska utgöra ett så kallat uppskovsbränsle, det vill säga vara ett sådant bränsle som omnämns i 1 kap. 3 a § lagen (1994:1776) om skatt på energi. Kompletteringen innebär att även energiprodukter som inte utgör uppskovsbränslen kan placeras i skatteupplag med skattefrihet. Dessa varor kan placeras i sådana godkända skatteupplag som bedrivs av en upplagshavare som godkänts enligt 7 § och omfattas således av punkten 3 Den nya punkten 2 avseende godkända skatteupplag enligt lagen (1994:1564) om alkoholskatt är en följd av att etylalkohol läggs till i varuförteckningen i 9 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.3. Ändringen i första stycket är en följd av att det i 3 § införs en ny punkt. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.3. Varuförteckningen kompletteras med vissa biobränslen och andra bränslen samt vissa tillsatser i motorbränsle i punkterna 25–27. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.3. De föreslagna ändringarna i mervärdesskattelagen föreslås träda i kraft . Äldre bestämmelser bör fortfarande gälla för mervärdesskatt som hänför sig till tiden före ikraftträdandet. 16.4Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) I paragrafen, som är en upplysningsparagraf, tas ordet försäkringsaktiebolag bort eftersom det begreppet har utmönstrats ur lagstiftningen (prop. 2010/11:18, bet. 2010/11:SkU14, rskr. 2010/11:112, SFS 2011:68). Paragrafen ändras så att de subjekt som har upphört med sin verksamhet eller har avvecklats inte längre ska kvarstå. I några fall ändras namnet så att ordet stiftelse finns med. SSR – Standardiseringsråd har ändrat namn till och Industri- och nyföretagarfonden har ändrat namn till Stiftelsen Industrifonden. Förslaget behandlas i avsnitt 12. Ändringen i andra stycket är en följdändring till en tidigare ändring i lagen (1997:484) om dröjsmålsavgift och innebär att ränta enligt den lagen inte får dras av. Andra stycket tredje strecksatsen ändras så att strecksatsen även omfattar kapitalvinst på aktier och andelar i företag som avses i strecksatsen. Av strecksatsen följer således att första stycket inte ska tillämpas avseende utdelning och kapitalvinst om företaget som har lämnat utdelningen, alternativt vars andelar har avyttrats, under beskattningsåret eller något av de fyra föregående beskattningsåren, direkt eller genom dotterföretag, har ägt aktier med en röst- eller kapitalandel på eller mer i ett svenskt marknadsnoterat aktiebolag eller en marknadsnoterad juridisk person. Förslaget behandlas i avsnitt 13. I första stycket görs en redaktionell ändring. I paragrafen, som är en upplysningsparagraf, har en hänvisning till två numera upphävda bestämmelser tagits bort (prop. 2008/09:65, bet. 2008/09:SkU19, rskr. 2008/09:114, SFS 2008:1343). 2013/14:27 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser De nya reglerna föreslås träda i kraft och tillämpas första gången på beskattningsår som börjar efter . Ändringen i 7 kap. 17 § i denna del bör därför tillämpas från och med beskattningsår som börjar efter . 16.5Förslaget till lag om ändring i lagen (2008:879) om europeiskt betalningsföreläggande Bemyndigandet i andra stycket för regeringen att meddela föreskrifter om ersättningsnivå har ersatts med en bestämmelse om vilken denna nivå är. Förslaget behandlas i avsnitt 10. 16.6Förslaget till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) Ändringen i paragrafens trettonde strecksats är en följd av att uttrycket investeringsfond utmönstrats ur fondlagstiftningen och innebär att det ersätts av uttrycken värdepappersfond och specialfond. En sådan motsvarande ändring av paragrafen trädde i kraft (prop. 2012/13:155, bet. 2012/13:FiU31, rskr. 2012/13:292, SFS 2013:585). Genom beslut (prop. 2012/13:134, bet. 2012/13:SkU2, rskr. 2012/13:10) tillkom ytterligare en strecksats i paragrafen. Genom denna ändring kom emellertid även ordalydelsen av strecksatsen att ändras till den lydelse som gällde före . Genom förslaget ändras därför strecksatsen tillbaka så att uttrycket investeringsfond ersätts av uttrycken värdepappersfond och specialfond. 16.7Förslaget till lag om ändring i lagen om (2011:1537) om bistånd med indrivning av skatter och avgifter inom Europeiska unionen Ändringen i första stycket innebär att det blir möjligt för att begära bistånd med indrivning i en annan medlemsstat även om det totala fordringsbeloppet som omfattas av lagen mot en gäldenär är , om bistånd med indrivning kan lämnas med endast liten arbetsinsats av den anmodade myndigheten. Som framgår i avsnitt 14 är denna möjlighet främst avsedd att utnyttjas i de fall då gäldenären har en fordran på återbetalning av mervärdesskatt i den andra medlemsstaten. Den kan emellertid också utnyttjas när den andra medlemsstaten, på det sätt som förutses i artikel 6 i rådets direktiv /24/EU av om ömsesidigt bistånd för indrivning av fordringar som avser skatter, avgifter och andra åtgärder (indrivningsdirektivet) har underrättat om en förestående återbetalning av någon annan skatt än mervärdesskatt. Bestämmelsen är dessutom avsedd att omfatta även andra situationer där det kan antas att det i den andra medlemsstaten finns en tillgång som enkelt kan tas i anspråk av den anmodade myndigheten, t.ex. medel på ett visst angivet bankkonto. Genom denna ändring ges också bestämmelsen i tredje stycket en ändrad innebörd, trots att ordalydelsen inte ändras. Det blir således möjligt för att på motsvarande sätt lämna bistånd även när den andra medlemsstatens totala fordran som omfattas av indrivningsdirektivet är . Sammanfattning av promemorian Vissa skattefrågor I promemorian föreslås flera förändringar av mervärdesskattelagen (1994:200). Det föreslår förändringar bl.a. avseende vissa undantag från mervärdesskatt för luftfartyg och dentaltekniska produkter och tjänster. Vidare föreslås att vissa biobränslen ska omfattas av möjligheten att placeras i skatteupplag och därmed undantas från mervärdesskatt. Flera av förändringarna innebär att det svenska mervärdesskattesystemet ytterligare anpassas till . I promemorian föreslås vidare ett par förändringar på indrivningsområdet och en ändring vad gäller ersättning för kostnader i mål om betalningsföreläggande och handräckning. I promemorian föreslås även en ändring i 7 kap. 17 § inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL, med anledning av att Exportråd och Myndigheten för utländska investeringar slås ihop. Det föreslås vidare mindre justeringar i 7 kap. 17 § IL som reglerar subjekt som bara är skattskyldiga för inkomst på grund av innehav av fastighet. Promemorian innehåller dessutom ett förslag som innebär att kapitalvinst vid avyttring av ett indirekt innehav av marknadsnoterade andelar beskattas med samma skattesats som gäller för utdelning vid sådant indirekt innehav, dvs. Lagförslaget i promemorian Vissa skattefrågor Förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) Härigenom föreskrivs att 1 kap. 13 §, 3 kap. 3, 4 och 21 §§, 5 kap. 2 och 2 a §§ samt 9 c kap. 1, 3, 7 och 9 §§ mervärdesskattelagen (1994:200)1 ska ha följande lydelse. Med personbil förstås även lastbil med skåpkarosseri och buss, om fordonets totalvikt är högst . Detta gäller dock inte om lastbilens förarhytt utgör en separat karosserienhet. Med personbil förstås i 2 kap. 5 § 3, 7 kap. 4 §, 8 kap. 10, 15 och 16 §§ samt 13 kap. 15 § dock inte fordon som är personbil klass II enligt 2 § lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner och har en totalvikt som 1. överstiger , eller 2. är högst , om fordonets förarhytt utgör en separat karosserienhet. 3 §2 Undantaget enligt 2 § omfattar inte 1.upplåtelse eller överlåtelse av verksamhetstillbehör 2.omsättning av växande skog, odling och annan växtlighet utan samband med överlåtelse av marken, 3.upplåtelse eller överlåtelse av rätt till jordbruksarrende, avverkningsrätt och annan jämförlig rättighet, rätt att ta jord, sten eller andra naturprodukter samt rätt till jakt, fiske eller bete, 4.rumsuthyrning i hotellrörelse eller liknande verksamhet samt upplåtelse av campingplatser och motsvarande i campingverksamhet, 5.upplåtelse av parkeringsplatser i parkeringsverksamhet, 6.upplåtelse för fartyg av hamnar eller för luftfartyg av flygplatser, 5. upplåtelse av lokaler och platser för parkering av transportmedel, 1Lagen omtryckt 2000:500. 2Senaste lydelse 2012:386. 7. upplåtelse av förvaringsboxar, 6. upplåtelse av förvaringsboxar, 7. upplåtelse av utrymmen för 8. upplåtelse för djur av byggnader eller mark, byggnader eller mark, 10. upplåtelse för trafik av väg, 9. upplåtelse för trafik av väg, bro eller tunnel samt upplåtelse av bro eller tunnel samt upplåtelse av spåranläggning för järnvägstrafik, spåranläggning för järnvägstrafik, 11. korttidsupplåtelse av lokaler 10. korttidsupplåtelse av lokaler och anläggningar för idrotts- anläggning för buss- och tågtrafik anläggning för buss- och tågtrafik Undantaget enligt 2 § gäller inte heller när en fastighetsägare, ett konkursbo eller en sådan mervärdesskattegrupp som avses i 6 a kap. för stadigvarande användning i en verksamhet som medför skattskyldighet eller som medför rätt till återbetalning enligt 10 kap. 1, 6, 9, 11 eller 12 § helt eller delvis hyr ut en sådan byggnad eller annan anläggning, som Uthyrning till staten eller en kommun är skattepliktig även om uthyrningen sker för en verksamhet som inte medför sådan skyldighet eller rätt. Skatteplikt föreligger dock inte för uthyrning till en kommun, om fastigheten vidareuthyrs av kommunen för användning i en verksamhet som inte medför skattskyldighet eller rätt till återbetalning enligt 10 kap. 1, 6, 9, 11 eller Vad som har sagts om uthyrning gäller även för upplåtelse av bostadsrätt. Andra stycket tillämpas också 1.vid uthyrning i andra och tredje hand, 2.vid bostadsrättshavares upplåtelse av nyttjanderätt till fastighet som innehas med bostadsrätt, och 3.när en byggnad eller annan anläggning som utgör fastighet uppförs eller genomgår omfattande till- eller ombyggnad i syfte att anläggningen helt eller delvis skall kunna hyras ut för sådan verksamhet som avses i andra stycket. I 9 kap. finns särskilda bestämmelser om skattskyldighet för sådan uthyrning, bostadsrättsupplåtelse och upplåtelse av nyttjanderätt som anges i andra och tredje styckena. Från skatteplikt undantas omsättning av tjänster som utgör sjukvård,