prop · H1031d19 · 2013-09-18 00:00:00 — I enlighet med vad som presenterades i propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) fördelas totalt för en satsning på molekylär biovetenskap. Av dessa används för uppbyggnad och drift av SciLifeLab. Tekniska högskolan, och respektive har byggt upp och driver verksamhet i linje med intentionerna. Båda laboratorierna har producerat högkvalitativa forskningsresultat, erbjudit service för forskare vid andra lärosäten och inlett samarbeten med näringsliv och hälso- och sjukvården. SciLifeLab i och har förberett den sammanslagning av laboratorierna som skedde i och med att förordningen (2013:118) om Nationellt centrum för livsvetenskaplig forskning trädde ikraft . Förordningen innebär att SciLifeLab (och ) leds av en gemensam styrelse, att SciLifeLab är en nationell resurs och att SciLifeLab är knutet till Kungl. Samarbete om forskningsanläggningar inom EU for Research Infrastructure (ESFRI) har utarbetat en uppdaterad version av sin plan för forskningsinfrastruktur. Den ursprungliga planen innehöll 35 förslag. Dessa utökades till 44 i uppdateringen . Efter en förnyad inbjudan 2009 har ytterligare sex projekt tillkommit som inkluderades i uppdateringen . Eftersom flera projekt hade påbörjats, fanns i uppdateringen totalt 38 projekt. Ett av de projekt som föreslagits av ESFRI är den europeiska spallationskällan ESS. ESFRI har inlett ett arbete för att prioritera de olika projekten. De projekt som prioriteras högst av ESFRI kan få bidrag för driftskostnaderna från kommande ramprogram. Inom EU:s sjunde ramprogram finns det särskilda medel avsatta för finansiering av infrastruktur för forskning. Dessa medel avser främst planeringen av infrastrukturanläggningar och används huvudsakligen för finansiering av de projekt som prioriterats av ESFRI. Den huvudsakliga finansieringen kommer från medlemsländernas nationella budgetar. Det internationella samarbetet kring isbrytaren är fortfarande stort även om expeditioner till för tillfället inte är möjligt efter beslut att inte upplåta isbrytaren för forskningsuppdrag under den antarktiska sommarperioden. Expeditionsverksamheten utgör dock en stor del av verksamheten och genomfördes den fjärde och sista dansk-svenska LOMROG-expeditionen med isbrytaren till . I , och genom samarbete med , återbesökte svenska atmosfärsforskare den norska forskningsstationen där även har placerat utrustning för forskningsändamål. Sekretariatets engagemang för icke fältbaserad forskning ökar och programvärdskapet Arctic Futures in Global Context som finansieras av stiftelsen är ett av många exempel på detta. Samarbete och samverkan har varit i fokus där både nationell samverkan mellan olika myndigheter samt internationellt med bl.a. och det ryska (, RFBR) har etablerats på ett mycket positivt sätt. har även sekretariatet varit engagerade i det svenska ordförandeskapet för . (KB) är med uppgift att samla in, bevara och tillhandahålla svenskt tryckt och audiovisuellt material. KB är främst ett forskningsbibliotek med huvudsaklig inriktning mot samhällsvetenskaplig och humanistisk forskning. KB har arbetat vidare med det s.k. digitala , vilket innebär nya former och vägar för att bevara och tillgängliggöra tjänster och material digitalt. KB har varit aktiv i samordningssekretariatet för digitalisering, digitalt bevarande och digitalt tillgängliggörande av kulturarvet Digisam vid . KB ingår i Digisams styrgrupp, tillsammans med företrädare för , och centralmuseerna. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) gör regeringen bedömningen att KB i samarbete med och med universitet och högskolor, genom , ska vidareutveckla databasen för att möjliggöra och kvalitetssäkra bibliometriska analyser. KB har inlett arbetet med uppdraget . har beslutat om lagen (2012:492) om pliktexemplar av elektroniskt material. Den nya lagen trädde i kraft och innebär att ett pliktexemplar av elektroniskt material som rör svenska förhållanden och som publiceras antingen med grundlagsskydd enligt yttrandefrihetsgrundlagen – men inte med frivilligt grundlagsskydd till följd av ett utgivningsbevis – eller av massmedieföretag ska lämnas till KB. Pliktexemplar ska lämnas av den som har låtit framställa det elektroniska materialet. Lagen anger en övergångsperiod för ett utvalt antal aktörer t.o.m. . KB har arbetat intensivt med förberedelser samt hantering av e- plikten . är e-pliktmaterial sökbart via söktjänsten Libris. Under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid redogörs för KB:s arbete 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 med att främja samverkan och utveckling inom biblioteksområdet. I enlighet med vad som beskrivs i propositionen Forskning och innovation (prop. 20012/13:30) är det regeringens uppfattning att förbättrad tillgång till vetenskaplig information, forskningsresultat och forskningsdata, är en förutsättning för framgångsrik svensk forskning och innovation. Mot denna bakgrund har regeringen gett i uppdrag att att utforma nationella riktlinjer för öppen tillgång till vetenskaplig information. ska enligt uppdraget samråda och samarbeta med KB samt andra relevanta aktörer (2012/7074/F). Regeringen har även gett Kungl. i uppdrag att stödja i deras uppdrag med att utforma nationella riktlinjer för öppen tillgång till vetenskaplig information, särskilt när det gäller öppen tillgång till forskningsresultat (2012/7076/F). Vid både KB och finns goda förutsättningar för att leda arbetet med förbättrad tillgång till vetenskaplig information. Expertgruppen för oredlighet i forskning som regeringen inrättade 2010 vid har till uppgift att på begäran av statliga universitet och högskolor lämna yttranden som ett stöd i lärosätenas utredningar av ärenden som rör misstankar om oredlighet i forskning, konstnärlig forskning samt utvecklingsarbete. lämnade oredlighetsgruppen yttranden i två ärenden, i ett ärende och i ytterligare ett ärende. Lagen (2003:460) om etikprövning av forskning som avser människor omfattar forskning som avser människor och biologiskt material från människor samt forskning som innebär behandling av känsliga personuppgifter. Etikprövningen sker av sex regionala nämnder. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 och överlämnanden av vissa ärenden görs till . Ett mått på effektiviteten inom organisationen för etikprövning av forskning är de regionala etikprövningsnämndernas genomsnittliga handläggningstider. I samtliga kategorier var den genomsnittliga handläggningstiden för alla regionala nämnder , vilket väl faller inom de handläggningstider som anges i förordningen (2003:615) om etikprövning av forskning som avser människor. avgjordes totalt 5 288 ärenden i de regionala nämnderna och 53 ärenden i . I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) gjorde regeringen bedömningen att Verket för innovationssystem () bör finansiera universitets och högskolors forskning och forskarutbildning utifrån bedömning av kvalitet i samverkan med det omgivande samhället. Verket för innovationssystem () fick i uppdrag att i samråd med , för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) ta fram metoder och kriterier för att mäta kvalitet och prestation av universitetens och högskolornas samverkan med det omgivande samhället (N2013/1162/FIN). Detta uppdrag relaterar till det uppdrag som har fått om att utreda och lämna förslag till en modell för resursfördelning till universitet och högskolor (U2013/1700/F). Vidare gjorde regeringen bedömningen i propositionen Forskning och innovation att verksamheten vid universitetens innovationskontor bör följas upp med ett antal flödestal. Regeringen har därför gett de universitet som har innovationskontor att i sina årsredovisningar rapportera ett antal flödestal för sina respektive innovationskontor (U2012/5662, 6160/UH). De flödestal som ska rapporteras är antal idéer som influtit för prövning eller rådgivning från forskare respektive studenter, antal idéer som inte tas vidare samt antal idéer som vidarebefordrats till lärosätets holdingbolag. Det europeiska forskningssamarbetet finansieras genom ett särskilt ramprogram för forskning, utveckling och demonstration. Det nuvarande sjunde ramprogrammet (FP7) löper –2013. Utvärderingar som har gjort visar att FP7 attraherar bästa aktörer och att projekt som finansierats utvecklat innovativa produkter, processer och tjänster. Från programmets start fram har svenska deltagare mottagit av samtliga beviljade medel. Detta motsvarar ca . Enbart mottog svenska aktörer . De medel som svenska aktörer tilldelats sedan starten av FP7 placerar på en nionde plats jämfört med andra länder. , och har beviljats mest medel . Om beviljade medel satts i förhållande till antal invånare, hamnar på en femte placering efter , , och . Inom den del av ramprogrammet som kallas för Samarbete finns det tio olika teman som tillsammans utgör två tredjedelar av FP7- budgeten. har varit mest framgångsrikt inom temana Säkerhet (5,), Hälsa (5,) och Transport (5,). I de utlysningar som genomförs av det () har beviljats av medlen. Svenska kvinnliga forskare deltar dock under EU-genom- snittet. Totalt har av ERC-projekten beviljats kvinnor, men för är motsvarande siffra . Universitet och högskolor har tilldelats av de medel som beviljats . , och Kungl. Tekniska högskolan är de tre största svenska aktörerna. Näringslivet har varit mottagare av av de beviljade medlen, varav gått till små och medelstora företag (SME). Även forskningsinstitutens deltagande har omfattat av medlen, varav de s.k. statliga RISE- instituten har stått för hälften. Målet för deltagandet av små och medelstora företag i delprogrammet samarbete är medan det svenska deltagandet är . Inom näringslivet i stort har , samt varit de som har fått mest medel inom delprogrammet. Nästa ramprogram för forskning och innovation har fått namnet Horisont 2020 och ska starta . förslag till ramprogram presenterades och var föremål för separata behandlingar i rådet och . Rådet tog ställning till kommissionens olika delförslag vid () , . tog ställning till förslagen . Regeringen har i förhandlingarna verkat för att förenkling ska prägla det nya ramprogrammet, vilket kräver förenklade ersättningsregler. Vidare har regeringen starkt betonat att Horisont 2020 ska finansiera projekt av högsta möjliga kvalitet, medan kapacitetsuppbyggnad för forskning och innovation ska ske inom ramen för sammanhållningspolitiken. Regeringen har även verkat för svenska styrkeområden samt integrationen mellan forskning och innovation. inleddes förhandlingar mellan rådet och parlamentet för att uppnå enighet om utformningen av Horisont 2020. Ett antal triloger mellan rådet, och hölls under det irländska ordförandeskapet i EU. Kompromissen innebär bl.a. att Horisont 2020 får de ersättningsregler som rådet förespråkat och därmed den önskade förenklingen av programmets administration och redovisning. Vidare görs vissa riktade satsningar för att inom EU sprida vetenskaplig excellens och breddat deltagande samt för åtgärder som stödjer interaktionen mellan vetenskap och samhälle. Även ett pilotförsök med ett särskilt instrument för innovationer som ska ha mycket kort handläggningstid, vilket föreslagits av , är en del av kompromissen. beslutade att det Europeiska forskningsområdet (ERA) ska vara förverkligat 2014. presenterade därför ett meddelande om ERA , vilket sedan blev utgångspunkten för rådslutsatser vid () . Rådslutsatserna om ERA anger bl.a. att medlemsstaterna bör rapportera vilka fram- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 steg som görs. Regeringen rapporterade om de svenska insatserna för ERA:s förverkligande i det nationella reformprogram som överlämnades till . För att stärka kunskapsutvecklingen, öka konkurrenskraften, höja kvaliteten och maximera effekterna av de resurser som finns inom forsknings- och innovationsområdet är samarbete över nationsgränserna nödvändigt. och högskolor samt forskningsinstitut bedriver ett intensivt internationaliseringsarbete och har avtal och samarbeten med ett stort antal länder runt om i världen. Det internationella samarbetet sker främst genom att svenska forskare samarbetar med forskare i andra länder. Finansieringen av sådana samarbeten sker bl.a. genom bidrag från , Verket för innovationssystem och andra myndigheter. Regeringen har i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) presenterat flera åtgärder som leder till att sådana samarbeten underlättas. I budgetpropositionen anvisades bl.a. till för internationell rekrytering av framstående forskare, se vidare avsnitt 4.8.1. Vidare har ett uppdrag att initiera, utveckla och finansiera forskningssamarbeten med länder som har bilaterala avtal med (2012/7074/F). Dessutom har regeringen antagit en strategi för internationellt samarbete inom forskning och forskningsbaserad innovation (U2012/4853/F) som syftar till att ge långsiktig vägledning och utgöra stöd för såväl politiska som operativa beslut. Den omfattar bl.a. nio operativa mål och ett arbetssätt för att möjliggöra måluppfyllelse och följa upp resultat. Som en del av genomförandet av den internationella strategin finns möjlighet till att använda s.k. understrategier. En sådan har utvecklats för samarbetet med . har den första uppföljningen av regeringens uppdrag till sex forskningsfinansierande myndigheter att stärka det svensk-kinesiska forsknings- och innovationssamarbetet (U2012/907/F) genomförts. Ytterligare en understrategi är under utveckling när det gäller samarbete med 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 (U2012/6280/F). Uppdragen ska redovisas . har flera bilaterala avtal om samverkan inom forskning, utveckling och innovation. Samverkansaktiviteter har också genomförts med och . planeras även sådana med och . huvuduppgift är att ge stöd för grundläggande forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom samtliga vetenskapsområden och därmed verka för den fria grundforskningen och den forskarinitierade förnyelsen av forskningen. Flera satsningar görs för att stärka svensk forsknings kvalitet och konkurrenskraft. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) presenterades flera samverkande insatser för permanenta eller långvariga rekryteringar av framstående forskare, såväl etablerade forskare på hög nivå som lovande unga forskare. kan genom dialog med universitet och högskolor, genomföra dessa satsningar och därmed kan balans i anställningssystemet uppnås och ett långsiktigt hållbart karriärsystem etableras. Inom EU ökar både den forskarinitierade och den mer behovsstyrda forskningsfinansieringen i snabb takt och nya former av utlysningar, samarbeten och program introduceras, t.ex. gemensamma program om forskning. Regeringen menar att det är viktigt att har en beredskap att utveckla samarbetsprocesser för att underlätta svenskt deltagande i sådana satsningar. Regeringen anser också att ska kunna prioritera, agera strategiskt och initiera kraftsamling inom forskningsområden som bedöms som strategiskt viktiga och att utvärdera effekterna av riktade satsningar inom speciella forskningsområden. Jämställdheten mellan könen när det gäller medelstilldelning inom olika utlysningsformer och områden är fortfarande inte helt tillfredsställande. Enligt regeringens mening är ytterligare analyser och åtgärder inom myndigheten motiverade för att säkra en könsneutral forskningsfinansiering. Regeringen anser att det är viktigt att uppgift att informera om och kommunicera forskning utvecklas och att kunskap om roll som sammanhållande aktör för denna verksamhet sprids. Regeringen ser därför positivt på verksamheten med den nya nättidskriften , som bevakar forsknings- och forskningspolitiska frågor och webbportalen , som redovisar forskningsresultat. Rymdverksamhet har, och får en allt större, betydelse i och globalt för utveckling av tjänster, bl.a. inom jordobservation, navigation och telekommunikation samt som källa för utveckling av teknik med ett bredare användningsområde. Svensk rymdforskning och rymdverksamhet håller hög internationell klass. En positiv utveckling är att flera mindre företag med inriktning mot rymd som visar tillväxt har startats i . Vissa av dessa företag har intagit världsledande positioner. Regeringens bedömning är att svensk rymdverksamhet innehåller en hög grad av innovation och förnyelse. Den statliga finansieringen har bidragit till att tillvarata denna förmåga och utveckla innovationsgraden och teknik såväl i internationellt samarbete som i nationella projekt. Rymdverksamhetens betydelse för miljö- och klimatforskningen är fortsatt stor och växande. Den tekniska utvecklingen har gett en rymdinfrastruktur bestående av satelliter och markstationer som är ett nödvändigt verktyg för både forskning inom många vetenskapliga discipliner och samhällstjänster av olika slag. Att utveckla och hålla rymdinfrastrukturen i drift är komplext. Arbetet bedrivs därför främst i internationell samverkan. Frågeställningarna som berörs är ofta globala till sin natur, vilket ytterligare motiverar det internationella samarbetet. EU:s ökande intresse för användningen av rymdinfrastrukturen är ett bevis på dess samhälleliga och internationella betydelse. Med mandatet för EU enligt Lissabonfördraget 2009 att bedriva rymdverksamhet kommer fortsatt mycket arbete att krävas för att finna smidiga former för samarbete mellan den och EU. deltagande i det obligatoriska vetenskapsprogrammet inom möjliggör för svenska forskare att i samarbete med europeiska kollegor studera yttre rymden i projekt som är för kostsamma att genomföra med enbart nationell finansiering. Det är av stort värde för mindre länder att delta i ESA:s arbete, eftersom det ger möjlighet att delta i riktigt stora projekt. Regeringens bedömning är att Rymdstyrelsen utför sitt uppdrag väl och med långsiktig omsorg om utvecklingen inom rymdverksamheten i och internationellt. () erbjuder en attraktiv forskningsmiljö och bedriver forskning och teknisk utveckling av internationellt intresse. IRF är även nationellt betydelsefullt för forskning inom rymdfysikområdet. IRF:s verksamhet erbjuder en kunskapsgrund för potentiell utveckling av vissa tjänster, inte minst inom rymdväderområdet. Publicering av resultat i internationellt välrenommerade tidskrifter sker kontinuerligt likväl som handledning av doktorander, vilket kvalitetssäkrar forskningen och utbildningen vid myndigheten. Observatorieverksamheten lämnar också för många aktörer värdefulla data. Den Europeiska spallationskällan (ESS) och I planeras och byggs två forskningsanläggningar av världsklass, spallationskällan European Spallation Source (ESS) och synkrotronen , se avsnitt 9.2.6. Dessa anläggningar kommer att ge en stor internationell synlighet inom forskningen och attrahera såväl enskilda forskare som högteknologiskt näringsliv från och andra länder att placera forskningsenheter i närheten av anläggningen. Science for Life Laboratory Science for Life Laboratory (SciLifeLab) har mycket framgångsrikt byggts upp av Kungl. Tekniska högskolan, , och till ett kraftfullt forskningscentrum. De tekniker som finns representerade och som 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 utvecklas av forskarna ligger i forskningens framkant och förutom akademiska forskare används SciLifeLab för samarbeten med hälso- och sjukvården och näringslivet. arbete med att modernisera naturvetenskapliga forskningsstation fortskrider på ett positivt sätt till gagn för bl.a. subarktisk forskning, utbildning och övervakningsverksamhet för en rad svenska myndigheter. Regeringen ser positivt på sekretariatets påtagliga strävan att öka internationella och nationella samarbeten när det gäller forskning i och samt forskning, utbildning och övervakning knuten till naturvetenskapliga station. (KB) har ett av de största nationalbiblioteksuppdragen i . Regeringen vill framhålla att KB främst är ett forskningsbibliotek med huvudsaklig uppgift att samla in, bevara och tillhandahålla material för forskning och högre utbildning. Regeringen ser positivt på hur KB arbetar med genomförandet av den nya lagen om pliktleveranser av elektroniskt material Uppföljning av innovationsförmåga och prestation inom EU görs årsvis i Innovation Union Scoreboard, och består av en rad olika indikatorer som kategoriseras som möjliggörare, företagsaktiviteter och resultat. Dessa tre kategorier innehåller i sin tur åtta olika underkategorier från humanresurser till ekonomiska effekter. Varje sådan underkategori innehåller i sin tur en rad indikatorer och totalt samlas 24 indikatorer in. Dessa anses visa ett lands innovationsförmåga och innovationsprestation. I Innovation Union scoreboard 2013 hamnar på första plats med , och tätt efter. Dessa fyra länder räknas som innovationsledare inom EU. Inom denna grupp mäts också hur snabbt de växer inom området och där visar 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 en lägre tillväxttakt än de övriga länderna. i de olika kategorierna visar på viss obalans. rankas t.ex. på första plats i kategorin för humanresurser men bara på sjunde plats i kategorin för ekonomiska effekter. till hela hamnar på andra plats efter som presterar avsevärt bättre. Svenska aktörers deltagande inom EU:s ramprogram för forskning, utveckling och demonstration (2007–2013) innebär att betydande resurser tillförs svensk forskning. uppgick detta tillskott till . Minst lika viktigt är dock att deltagande i EU:s ramprogram innebär att svenska forskningsaktörer skapar nya nätverk och samarbeten, att de tar del av andra aktörers kunskap och forskningsresultat samt att deltagandet bidrar till ökad konkurrenskraft. Ett nytt sjuårigt ramprogram för forskning och innovation, Horisont 2020, ska träda i kraft . Programmet kommer att fokusera på aktiviteter runt stora samhällsutmaningar och även inkludera innovation. Ett fortsatt högt deltagande från svensk sida i kommande ramprogram är en given målsättning, men de förändringar som sker kan komma att kräva vissa anpassningar från svenska deltagare. För att säkerställa att regeringen och ansvariga myndigheter arbetar på ett effektivt sätt för att stödja och stimulera svenskt deltagande i ramprogrammet har en översyn gjorts av den nuvarande nationella organisationen för EU:s forskningssamarbete (Ds 2013:52). Av översynen framgår att den nuvarande organisationen under det sjunde ramprogrammet har fungerat bra. Utredaren identifierar ändå vissa åtgärder som kan förbättra organisationen ytterligare. Verket för innovationssystem har även på regeringens uppdrag inrättat en särskild samordningsfunktion för att stärka det svenska deltagandet inom ramprogrammet. Denna funktion består av representanter från alla de statliga forskningsfinansierande myndigheterna och ska särskilt bidra med analyser av vilka partnerskapsprogram bör delta i inom Horisont 2020. Vidare föreslår regeringen att särskilda medel ska anslås för deltagande i partnerskapsprogram, eftersom dessa förväntas att öka i antal och storlek, se vidare i Politikens inriktning avsnitt 4.8.7. Proaktiva åtgärder från svensk sida kommer att vara viktiga för att inverka på det årliga genomförandet av ramprogrammet. Samordningsfunktionen kommer att spela en viktig roll i detta sammanhang. Likaså kommer årlig uppföljning att vara fortsatt viktigt för att synliggöra styrkor och svagheter i det svenska deltagandet. Utvecklingen av det Europeiska forskningsområdet (ERA) är helt central för EU:s forskningspolitik och finns angiven som en särskild målsättning i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Regeringen bedömer att propositionen Forskning och innovation som överlämnades till (prop. 2012/13:30) innehåller många viktiga presenterade insatser som bidrar till ERA. En redovisning av dessa åtgärder finns i det nationella reformprogram som regeringen överlämnade till EU- kommissionen (SB2013/3443/). Forskning och innovation tillskrivs en allt större betydelse för ökad tillväxt och samhällets välfärdsutveckling. ökar konkurrensen och nya länder har stärkt sin ställning inom området.