prop · H1031d2 · 2013-09-18 00:00:00 — Skälen för regeringens förslag: I enlighet med 3 kap. 2 § riksdagsordningen ska förslaget till statens budget innehålla en fördelning av anslagen på utgiftsområden. Regeringens förslag till ramar redovisas i tabell 8.2. En närmare redovisning av utgiftsramarna , och beräkningen av den preliminära fördelningen av utgifterna per utgiftsområde –2017, finns i avsnitt 8.1.2. Diagram 8.1 ger en översikt över den föreslagna fördelningen av de takbegränsade utgifterna . Störst är posten Ålderspensions- systemet vid sidan av statens budget som uppgår till av de takbegränsade utgifterna. Därefter följer utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning samt utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna, som bägge uppgår till av de takbegränsade utgifterna. Posten Övrigt innehåller de 15 minsta utgiftsområdena (1, 2, 3, 5, 7, 8, 13, 15, 17, 18, 19, 20, 21, 23 och 24), summan av dessa uppgår till av de takbegränsade utgifterna. Diagram 8.1 Fördelning av de takbegränsade utgifterna Anm.: I posten Övrigt ingår utgiftsområde 1, 2, 3, 5, 7, 8, 13, 15, 17, 18, 19, 20, 21, 23 och 24. Källa: Egna beräkningar. Tabell 8.2 Utgiftsramar 2014 Skatt, tull och exekution Försvar och samhällets krisberedskap Hälsovård, sjukvård och social omsorg Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn Kultur, medier, trossamfund och fritid och byggande samt konsumentpolitik Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och livsmedel Allmänna bidrag till kommuner Avgiften till Europeiska unionen -1 660 236 Ålderspensionssystemet vid sidan av 1 090 732 899 1 107 000 000 1 Inklusive minskning av anslagsbehållningar. Källa: Egna beräkningar. 8.1.2Utgifter 2013–2017 Regeringens förslag: Den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden , 2016 och 2017 enligt tabell 8.3 godkänns som riktlinje för regeringens budgetarbete. Skälen för regeringens förslag: Utgiftsramen för ett utgiftsområde anger den nivå som årets anvisade anslagsmedel för området högst får uppgå till. I tabell 8.3 redovisas för varje utgiftsområde utfallet för anslagsförbrukningen 2012, utgiftsramarna för utgiftsområdena , inklusive justeringar till följd av ändringar i budgeten, en utgiftsprognos , förslag till utgiftsramar och en preliminär fördelning av utgifterna på utgiftsområdena –2017. I prognosen för utgifterna per utgiftsområde , förslaget till utgiftsramar och i beräkningen av utgiftsramarna –2017 har hänsyn tagits till redan tidigare beslutade och föreslagna eller aviserade utgiftsreformer och besparingar (se avsnitt 8.1.3 och 8.2). Till grund för prognoserna och utgiftsramarna ligger vidare regeringens makroekonomiska förutsättningar, volymantaganden för vissa transfereringssystem samt pris- och löneomräkningen av främst förvaltningsanslagen (se avsnitt 8.2.3). Förbrukningen av anslagsbehållningar på anslag för förvaltnings- och investeringsändamål –2017 redovisas samlat under posten Minskning av anslagsbehållningar i stället för under respektive utgiftsområde (se tabell 8.3). Jämfört med 2012 beräknas de takbegränsade utgifterna öka med 2013 och med ytterligare 2014. förväntas den årliga utgiftsökningen bli lägre och uppgå till 14 respektive . beräknas de takbegränsade utgifterna öka med . De huvudsakliga faktorerna bakom den årliga förändringen av de takbegränsade utgifterna framgår av tabell 8.4 och redovisas i avsnitt 8.1.3. Tabell 8.3 Utgifter per utgiftsområde –2017 3Skatt, tull och exekution 6Försvar och samhällets krisberedskap 9Hälsovård, sjukvård och social omsorg 10Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning 11Ekonomisk trygghet vid ålderdom 12Ekonomisk trygghet för familjer och barn 17Kultur, medier, trossamfund och fritid 18Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik 20Allmän miljö- och naturvård 23Areella näringar, landsbygd och livsmedel 25Allmänna bidrag till kommuner 27Avgiften till Europeiska unionen Anm.: Anslagen är fördelade till de utgiftsområden de tillhör i statens budget . 1Inklusive beslut i enlighet med propositionen Vårändringsbudget (prop. 2012/13:99, bet. 2012/13:FiU21, rskr. 2012/13:287) och förslagen i propositionen Höständringsbudget (prop. 2013/14:2). 2Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. 3Summa utgiftsområden exklusive utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. och exklusive minskning av anslagsbehållningar för statsskuldsräntor. 4Regeringens förslag till utgiftsramar i denna proposition. 5Regeringens bedömning av utgiftstaket (se avsnitt 5.4). Källa: Egna beräkningar. 8.1.3Utvecklingen av de takbegränsade utgifterna –2017 Ökande utgifter inom ålderspensionssystemet, främst på grund av makroekonomiska faktorer såsom löneutveckling och inflation, samt tidigare beslutade och förslagna reformer, bidrar till att de takbegränsade utgifterna väntas öka med 2013 i förhållande till 2012. –2017 förväntas utgiftsökningen bli lägre och uppgå till . förklaras det mesta av ökningen av ökade volymer inom regelstyrda transfereringssystem såsom inkomst- och tilläggspension, etableringsersättning, sjukpenning, rehabiliteringspenning, barnbidrag och föräldrapenning. –2017 förklaras det mesta av ökningen av makroekonomiska faktorer som främst ger högre utgifter inom ålderspensionssystemet. De viktigaste faktorerna framgår av tabell 8.4. Tabell 8.4 Förändring av takbegränsade utgifter jämfört med föregående år Övrigt (volymer m.m.) Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1 Inklusive förslag i denna proposition. Ingår gör även de förslag i propositionen Höständringsbudget (prop. 2013/14:2) som inte avser regelstyrda transfereringsanslag (känsliga för förändringar i volymer och makroekonomiska förutsättningar). Anslagsförändringar som motiverar tekniska justeringar av utgiftstaket för staten ingår inte. Källa: Egna beräkningar. Förändringar till följd av beslutade, föreslagna och aviserade åtgärder Beslutade, föreslagna och aviserade åtgärder beräknas öka utgifterna under utgiftstaket för staten med sammanlagt (se tabell 8.4)148. 148 Beslutade åtgärder är redan beslutade av , föreslagna åtgärder är de förslag till riksdagsbeslut som regeringen föreslår i anslutning till denna proposition, aviserade åtgärder är åtgärder där regeringen avser att återkomma med förslag till . kommenteras några av de största utgiftseffekterna –2017 av beslutade, föreslagna eller aviserade åtgärder. I tabell 8.5 redovisas hur denna förändring fördelas på enskilda år och utgiftsområden. Beloppen nedan överensstämmer dock inte helt med beloppen i tabell 8.5 eftersom tabellen redovisar nettoförändringar mellan år och en förklaring till skillnaden kan vara att tidigare satsningar eller temporära program upphör eller minskar i styrelse att öka det inbetalade kapitalet med i syfte att öka bankens utlåningskapacitet. deltar i den föreslagna kapitalhöjningen, vilket innebär att utgifterna under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och 2013– 2016. Även anslagen domstolar och Rättsliga biträden förstärks med 2013 och 2014, samt med 2015 och med 2016. De sammanlagda reformerna under utgiftsområde 4 Rättsväsendet innebär att utgifterna ökar med 2013 och 2015. är det möjligt för personer som utsatts för övergrepp eller försummelser i samhällsvården –1980 att söka ersättning från staten. Detta beräknas öka utgifterna med 2013 och 2014 och 2015 under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Med anledning av regeringens satsning på stärkt tillsyn av sjukvård och omsorg tillförs främst anslaget Inspektionen för vård och omsorg 2013–2016. görs vissa reformer som innebär besparingar och att medel flyttas till andra utgiftsområden, vilket innebär att utgifterna under utgiftsområdet minskar i omfattning . upphör vissa tillfälliga satsningar, vilket innebär att utgifterna under utgiftsområdet minskar. Den överenskommelse om ett gemensamt ansvarstagande för den samlade asyl- och migrationspolitiken som regeringen slöt med de gröna 2011 innebär bl.a. att medel överförs för anhöriginvandring från utgifts- område 8 Migration till utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. Detta innebär att utgifterna under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet ökar med 2014 och med 2015–2017. Vidare har regeringen utökat målgruppen för etableringsreformen så att fler anhöriga till flyktingar och andra skyddsbehövande omfattas av etableringsinsatser, etableringsersättning och kommunersättningar. Denna satsning beräknas öka utgifterna under utgiftsområdet med 2013 och med 2014. upphör ett antal tillfälliga satsningar, vilket innebär att utgiftseffekten blir negativ detta år. För att möta den svaga konjunkturutvecklingen aviserar regeringen satsningar –2017 för utbildning och omställning. Inom arbetsmarknadspolitiken föreslås bl.a. stärkta anställningsstöd för långtidsarbetslösa. Denna reform beräknas öka utgifterna under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad med 2014 och 2015–2017. minskar andra temporära satsningar under utgiftsområdet i omfattning , vilket innebär att de totala utgifterna minskar jämfört med . Inom det reguljära utbildningssystemet har regeringen utökat antalet platser på den yrkesinriktade kommunala vuxenutbildningen, civil- och högskoleingenjörsutbildningarna samt sjuksköterskeutbildningarna. Dessa satsningar bedöms öka utgifterna med 2013 och 2014 under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning och utgiftsområde 15 Studiestöd. upphör vissa temporära satsningar, vilket innebär att utgifterna under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning samt utgiftsområde 15 Studiestöd minskar. Utgifterna under utgiftsområde 22 Kommunikationer ökar samtliga –2017, främst till följd av regeringens satsningar i budgetpropositionen på drift och underhåll av järnvägar och vägar samt på nya investeringar, framförallt i nya järnvägar. EU-finansieringen av det svenska landsbygdsprogrammet minskar , vilket påverkar utgifterna under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Den statliga medfinansieringen av programmet bibehålls dock på samma nivå som under innevarande sjuåriga programperiod. Regeringen förslår därför att Landsbygdsprogrammet får minskade anslag om 2014. bedöms anslagen minska med , 2016 med och 2017 med . Utgifterna för den kommande programperioden, 2014–2020, väntas vara lägre i början av programperioden för att gradvis öka under programmets gång. Det finns ett antal reformer som ökar utgifterna under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Nedan beskrivs några av dessa översiktligt. För att säkerställa likvärdiga ekonomiska förutsättningar för landets kommuner och landsting, och begränsa negativa effekter av omfördelningen, föreslår regeringen flera förändringar i utjämningssystemet. En förändring som föreslås innebär lägre avgifter till inkomstutjämningssystemet. Regeringen anser att staten bör kompensera inkomstutjämningssystemet med samma belopp, vilket ökar utgifterna med 2014– 2017. Regeringen bedömer att gymnasiereformen som trädde i kraft kommer att förbättra förutsättningarna när det gäller elevers genomströmning samt skolornas planering, schemaläggning och möjligheter att kunna fylla undervisningsgrupper. På kort sikt bedöms reformen inte leda till lägre kostnader i den omfattning som tidigare beräknats. Regeringen anser därför att anslaget Kommunalekonomisk utjämning bör ökas med 2014. beräknar regeringen att anslaget bör ökas med , och bör det ökas med . Sammantaget innebär detta att utgifterna under utgiftstaket till följd av beslutade, föreslagna och aviserade åtgärder ökar med nära 2013, ökar med 2014, minskar med 2015, ökar med 2016, samt är i princip oförändrade 2017. Tabell 8.5 Utgiftsförändringar 2013–2017 i förhållande till föregående år till följd av tidigare beslutade, aviserade samt nu föreslagna och aviserade åtgärder och finansieringar1 Budgeteffekt i förhållande till föregående år. Minustecken innebär anslagsminskningar eller att temporära program upphör eller minskar i omfattning. -0,14 -0,04 -0,04 UO 2 Samhällsekonomi och -2,49 -0,13 UO 3 Skatt, tull och -0,12 -0,01 -0,01 -0,09 -0,02 UO 6 Försvar och -0,11 -0,65 -0,75 -0,58 -0,61 -0,39 UO 9 Hälsovård, sjukvård -0,42 -1,88 -0,76 -0,35 UO 10 Ekonomisk trygghet -0,07 -0,06 -0,06 -0,04 UO 11 Ekonomisk trygghet -0,01 UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn -0,01 -0,05 UO 13 Integration och -0,42 UO 14 Arbetsmarknad och -1,09 -0,75 -2,77 -0,26 -0,02 -0,85 -0,24 -0,17 UO 16 Utbildning och -0,56 -0,19 -0,65 UO 17 Kultur, medier, -0,01 -0,14 -0,01 UO 18 Samhällsplanering, -0,04 -0,01 UO 19 Regional tillväxt -0,05 -0,76 UO 20 Allmän miljö- och -0,17 -0,11 -0,07 -0,08 -0,38 -0,19 UO 23 Areella näringar, -0,11 -1,36 -0,74 -0,06 -0,79 -0,49 -0,02 UO 25 Allmänna bidrag till -0,16 UO 27 Avgiften till -0,23 -6,31 -0,21 Anm.: Anslagsförändringar som motiverar tekniska justeringar av utgiftstaket för staten ingår inte. 1 föreslagna åtgärder och finansieringar avser förslag i denna proposition och de förslag i propositionen Höständringsbudget (prop. 2013/14:2) som inte avser regelstyrda transfereringsanslag (känsliga för förändringar i volymer och makroekonomiska förutsättningar). Källa: Egna beräkningar. Pris- och löneomräkning av anslag för förvaltnings- och investeringsändamål Pris- och löneomräkningen av anslag för förvaltnings- och investeringsändamål ökar utgifterna med 2013 och med 2014 (se tabell 8.4). –2017 förväntas den årliga omräkningen bli . Omräkningen för ett visst år baseras på pris- och löneutvecklingen . Metoden för pris- och löneomräkningen beskrivs närmare i avsnitt 8.2.3. De statliga utgifterna påverkas av den ekonomiska utvecklingen i och omvärlden, eftersom flera anslag räknas upp med den allmänna pris- och löneutvecklingen. bidrar makroekonomiska förändringar sammantaget till att de takbegränsade utgifterna ökar med jämfört med . ökar utgifterna till följd av sådana förändringar med , vilket beror på att ålderspensionssystemets utgifter minskar detta år (se nedan). , 2016 och 2017 ökar utgifterna till följd av makroekonomiska förändringar med 20, 14 respektive . Flera transfereringar till hushållen följer den allmänna pris- och löneutvecklingen med viss eftersläpning, t.ex. sjukpenningen, föräldrapenningen, sjuk- och aktivitetsersättningen samt garantipensionen. Det låga resursutnyttjandet till följd av den ekonomiska krisen förde med sig en något svagare pris- och löneutveckling än normalt 2012 och 2013. bedöms pris- och löneökningstakten bli högre. Därmed ökar även transfereringsutgifterna i snabbare takt. De inkomstgrundade pensionerna följer normalt sett inkomstindex, vilket speglar de tre senaste årens reala genomsnittliga inkomstutveckling, med tillägg för inflationen . befinner sig ålderspensionssystemet i en period av balansering på grund av att systemets skulder överstiger dess tillgångar, vilket medför att pensionerna i stället räknas upp med balansindex (se avsnitt 9.2.2). leder den relativt höga ökningstakten av inkomstindex och balanseringen i ålderspensionssystemet till en förhållandevis stor ökning av pensionerna. makroekonomiska utvecklingen till att pensionsutgifterna ökar med nära 2013. leder makroekonomiska faktorer till att pensionsutgifterna minskar med nära . Den svagare utvecklingen av pensionerna 2014 beror på en relativt liten ökning av inkomstindex som balanstalet är under ett detta år. –2017 väntas pensionssystemets tillgångar överstiga dess skulder, vilket bidrar till den högre ökningstakten av pensionsutgifterna dessa år. väntas makroekonomiska faktorer öka utgifterna för ålderspensionssystemet med nära 2015, 2016 och med nära 2017. De arbetsmarknadsrelaterade utgifterna minskar mot slutet av prognosperioden Arbetslösheten steg 2012 och 2013 som en följd av inbromsningen i svensk ekonomi. Den högre arbetslösheten är den främsta förklaringen till att volymerna nu beräknas bli högre i arbetslöshetsförsäkringen och de arbetsmarknadspolitiska programmen 2013 och 2014 (se tabell 8.6), vilket bidrar till högre utgifter dessa år jämfört med . Enligt en grov känslighetsberäkning medför en ökning av arbetslösheten med en tiondels procentenhet att de arbetsmarknadsrelaterade utgifterna stiger med . Antagandet förutsätter att ungefär hälften av de arbetslösa deltar i de arbetsmarknadspolitiska programmen, dvs. att deltagandet fortsätter att ligga på dagens nivå. utgiftsprognosen kan dock avvika från denna tumregel då den förutom mer precisa prognoser över deltagandet i de arbetsmarknadspolitiska programmen innehåller effekter av ny politik och utfallsjusteringar angående volymer och styckkostnader för de olika åtgärderna. –2017 väntas arbetsmarknaden återigen förbättras och arbetslösheten sjunka, vilket bidrar till att volymerna i de arbetsmarknadsrelaterade transfereringssystemen minskar . Till följd av detta väntas utgifterna minska 2015–2017 (se diagram 8.2). Diagram 8.2 Utgifter för arbetslöshetsförsäkringen och arbetsmarknadspolitiska program1 samt antalet helårsekvivalenter i arbetslöshetsförsäkringen och arbetsmarknadspolitiska program 2012–2017 Utgifter (vänster axel) Antal helårsekvivalenter (höger axel) Anm.: Utfall 2012 och beräknade utgifter/volymer 2013–2017. 1 Avser utgifter på anslagen 1:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd och 1:3 Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Källa: Egna beräkningar. Tabell 8.6 Helårsekvivalenter i vissa ersättningssystem 1Inklusive sjuklön som betalas av arbetsgivaren. 2Avser deltagare som uppbär aktivitetsstöd, utvecklingsersättning eller har ett särskilt anställningsstöd. Deltagare i arbetsmarknadspolitiska program som får ersättning i form av rehabiliteringspenning eller etableringsersättning räknas till sjuk- och rehabiliteringspenning respektive etableringsersättning. I tabellen anges därför endast volymer . 4Avser åldersgruppen 20–. Källa: Egna beräkningar. En stor del av förändringen av de takbegränsade utgifterna förklaras av andra faktorer än av beslutade, föreslagna och aviserade reformer, pris- och löneomräkningen, samt övriga makroekonomiska förändringar. Dessa övriga faktorer medför att utgifterna ökar med 2013. Av denna summa utgör volymförändringar inom regelstyrda transfereringssystem. Volymförändringen utgörs främst av ett ökat antal personer med tilläggs- och inkomstpension (se tabell 8.7). En förklaring till de högre utgifterna är att utgifterna under utgiftsområde 8 Migration beräknas bli högre än 2012 på grund av ett ökat antal asylsökande. Detta motverkas delvis av lägre utgifter under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd eftersom en del av kostnaderna för flyktingmottagning avräknas från biståndet. Antalet nya asylsökande i var det högsta sedan , och antalet asylsökande förväntas förbli högt under hela prognosperioden (se tabell 8.7). Situationen i och dess närområde, samt fortsatt svåra förhållanden i t.ex. , och , driver många människor på flykt. Det har också börjat ske mer omfattande sekundära förflyttningar inom till följd av den ekonomiska krisen. Utgifterna för asylmottagningen, kommunersättningarna för flyktingmottagande och etableringsersättningen beräknas följaktligen stiga kraftigt . För utgiftsområde 8 Migration beräknas utgifterna öka från 2012 till 2017. För utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet beräknas utgifterna öka från 2012 till 2017. Sjukfrånvarons nivå, mätt som sjukfall, bestäms både av hur många som blir sjukskrivna (inflödet) och av hur länge sjukskrivningen pågår (varaktigheten). sjukfrånvaron149 fortsätter att minska. Detta beror på en kombination av att färre personer är långtidssjukskrivna och att färre personer beviljas sjukersättning, samt att många personer med sjukersättning fyller och övergår till ålderspension. Nybeviljandet av sjuk- och aktivitetsersättning har dock ökat något . Även antalet personer som får sjukpenning har ökat . Antalet nya sjukfall (inflödet) beräknas bli fortsatt högt (en ökning ). –2017 bedöms antalet sjukpenningdagar vara relativt , med en årlig uppräkningstakt i linje med befolkningsökningen (se tabell 8.6). De samlade utgifterna under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning beräknas öka 2013–2017 (se diagram 8.3). Att utgifterna ökar trots att den totala sjukfrånvaron minskar beror på att ersättningsnivåerna i systemen räknas upp med den allmänna pris- och löneutvecklingen (se ovan under Övriga makroekonomiska förändringar). Diagram 8.3 Utgifter för sjuk- och rehabiliteringspenning och sjuk- och aktivitetsersättning1 samt antalet helårsekvivalenter i sjuk- och rehabiliteringspenning och sjuk- och aktivitetsersättning 2012–2017 Utgifter (vänster axel) Antal helårsekvivalenter (höger axel) Anm.: Utfall 2012 och beräknade utgifter –2017. 1 Avser utgifter på anslagen 1:1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. och 1:2 Aktivitets- och sjukersättningar m.m. under utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning. Källa: Egna beräkningar. Fler barn och pensionärer Antalet personer med inkomst- och tilläggspension beräknas öka markant framöver, vilket 149 Mäts med ohälsotalet som anger hur många heldagar befolkningen (16–) i genomsnitt uppbär sjukpenning samt sjuk- och aktivitetsersättning. huvudsakligen beror på demografiska faktorer. Trots att det totala antalet pensionärer ökar kraftigt väntas antalet pensionärer med garantipension eller bostadstillägg minska något 2013–2017. Det beror på att fler nytillkomna pensionärer har inkomstgrundad pension och att de generellt sett har en högre inkomstgrundad pension än dagens ålderspensionärer. De nytillkomna pensionärerna väntas därför inte erhålla garantipension och bostadstillägg i samma utsträckning som dagens pensionärer. Antalet uttagna föräldrapenningdagar har ökat kontinuerligt och beräknas fortsätta öka framöver. Ökningen beror framför allt på att fler barn föds. det medför även att antalet barnbidrag väntas öka 2012–2017. Ytterligare en förklaring till de högre utgifterna till följd av övriga faktorer är att fastställde EU:s årsbudget . Till följd av detta beslut, och då ytterligare utgiftsökningar (och tilläggsbudgetar) sannolikt är att vänta , har prognosen för avgift till Europeiska unionen höjts. Vidare blev utfallet för avgift till Europeiska unionen högre än de medel som anvisats. Sammantaget innebär detta att avgiften beräknas bli högre 2013 än 2012. Tabell 8.7 Volymer inom olika transfereringssystem 37,0%kv 38,3%kv 63,0%m 61,7%m 46,4%kv 46,1%kv 53,6%m 53,9%m 61,6%kv 62,5%kv (netto), miljoner 38,4%m 37,5%m penningdagar (netto), 64,0%kv 65,8%kv 36,0%m 34,2%m 59,6%kv 59,4%kv 40,4%m 40,6%m 47,4%kv 47,0%kv 52,6%m 53,0%m 10Antal personer med sjuk- och aktivitets- 54,7%kv 54,2%kv 45,3%m 45,8%m 80,2%kv 80,1%kv 19,8%m 19,9%m 79,7%kv 79,0%kv 20,3%m 21,0%m 52,2%kv 52,2%kv 47,8%m 47,8%m 49,5%kv 49,6%kv 50,5%m 50,4%m 92,6%kv 92,1%kv 7,4%m 7,9%m penningdagar (netto), 76,3%kv 75,6%kv 23,7%m 24,4%m 59,1%kv 58,8%kv (netto), miljoner 40,9%m 41,2%m 48,0%kv 46,0%kv 52,0%m 54,0%m 48,6%kv 48,5%kv 51,4%m 51,5%m 59,8%kv 59,6%kv 40,2%m 40,4%m Anm.: Volymuppgifter om antal personer avser årsgenomsnitt och är avrundat till närmaste hundratal om inte annat anges. Antaganden om arbetslöshetstal och deltagare i arbetsmarknadspolitiska program ingår i de makroekonomiska förutsättningarna, vilka redovisas i avsnitt 4. 1 Bruttoräknat antal. Avser volymer som ligger till grund för anslagets utgiftsprognos, vilket kan avvika från volymer bakom anslagsprognosen. När stödtagare har studerat på flera utbildningsnivåer eller både i och utomlands uppstår dubbelräkning. Nettoräknat var antalet studiemedelstagare 465 100 personer 2011 och 467 200 personer 2012. Källa: Egna beräkningar. 8.1.4Risker för annan utgiftsutveckling rättspraxis. Utvecklingen har under det senaste Det finns betydande risker för en annan utgiftsutveckling än den som förutses i prognosen.