prop · H10347 · 2013-11-19 00:00:00 — Regeringens proposition2013/14:47 Några ändringar på tryck- Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen behandlas några av de ändringar i bl.a. tryckfrihetsförordningen, yttrandefrihetsgrundlagen och som (Ju 2003:04) har föreslagit. Propositionen innehåller förslag som ger enskilda personer en starkare processuell ställning i ärekränkningsmålen och ett ökat skydd för den personliga integriteten. Det föreslås att kravet i på särskilda skäl för att väcka allmänt åtal för förtal och förolämpning tas bort. Detta innebär att allmän åklagare och Justitiekanslern i högre grad kommer att kunna bistå enskilda som t.ex. har utsatts för förtal på internet. Propositionen innehåller även ett förslag om att målsäganden ska kunna slippa betala motpartens rättegångskostnader i ett tryck- eller yttrandefrihetsmål när målsägandens talan har ogillats men han eller hon har haft särskild anledning att få sin sak prövad. kan i princip inte delta i det internationella rättsliga samarbetet, t.ex. genom att lämna internationell rättslig hjälp, när ett förfarande omfattas av tryckfrihetsförordningen eller yttrandefrihetsgrundlagen. Möjligheten till sådant samarbete utvidgas när det gäller vissa situationer där kopplingen till är svag. I detta syfte föreslås att skrifter och tekniska upptagningar inte ska anses utgivna i – och därmed omfattas av tryckfrihetsförordningen eller yttrandefrihetsgrundlagen – endast på den grunden att de har skickats härifrån till enskilda mottagare i utlandet och alltså inte spritts i . I förtydligande syfte, utan att det innebär någon ändring av gällande rätt, föreslås att det i tryckfrihetsförordningen uttryckligen anges att det s.k. korrespondentskyddet endast gäller för meddelanden som lämnas 2013/14:47 eller anskaffas här i och att det i fråga om yrkesmässig kreditupplysningsverksamhet finns utrymme för att i vanlig lag reglera bl.a. frågor om krav på berättigat behov för den som beställer uppgifter. Grundlagsändringarna föreslås träda i kraft och övriga lagändringar . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................ Förslag till lag om ändring i tryckfrihets- 2.2Förslag till lag om ändring i Förslag till lag om ändring i ........................ 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och Ärendet och dess beredning ........................................................... Internationellt rättsligt samarbete................................................... Det internationella rättsliga samarbetet Ändring i tryckfrihetsförordningen till följd av den nya Åtalsprövningsregeln vid ärekränkningsbrott ................................ 7.1Möjligheten att väcka allmänt åtal för En förändrad åtalsprövningsregel .................................... 8 Kvittning av rättegångskostnader................................................... 8.1Möjligheten att kvitta rättegångskostnaderna i tryck- En förändrad kvittningsregel ........................................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser .................................. 11.1Förslaget till lag om ändring i 11.2Förslaget till lag om ändring i Förslaget till lag om ändring i ..................... 11.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1559) om föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och Bilaga 1 Sammanfattning av betänkande En översyn av tryck- och yttrandefriheten (SOU 2012:55)..................................................................... Utdrag ur lagförslag (SOU Förteckning över remissinstanserna (SOU 2012:55) ........... Bilaga 4 Sammanfattning av betänkande En sammanhållen svensk polis – följdändringar i författningar (SOU 2012:78)....................... Bilaga 5 Lagförslag i betänkandet En sammanhållen svensk polis – följdändringar i författningar (SOU 2012:78) ........... Förteckning över remissinstanserna (SOU 2012:78) ........... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om ändring i tryckfrihetsförordningen, 2.lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen, 3.lag om ändring i , 4.lag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden. Regeringen har följande förslag till lagtext. Förslag till lag om ändring i tryckfrihets- Härigenom föreskrivs att 1 kap. 6 och 9 §§, 10 kap. 7 § samt 13 kap. 6 § tryckfrihetsförordningen1 ska ha följande lydelse. Tryckt skrift skall, för att anses såsom sådan, vara utgiven. En skrift anses utgiven då den blivit utlämnad till försäljning eller för spridning på annat sätt i . Detta gäller dock inte en myndighets tryckta handlingar, om de inte är tillgängliga för envar. En tryckt skrift ska, för att anses såsom sådan, vara utgiven. En skrift anses utgiven när den blivit utlämnad till försäljning eller för spridning på annat sätt i . Detta gäller dock inte en myndighets tryckta handlingar, om de inte är tillgängliga för var och en. En skrift ska inte anses utlämnad för spridning i enbart på den grunden att den skickas härifrån till mottagare i utlandet. Utan hinder av denna förordning gäller vad i lag är stadgat 1.om förbud mot kommersiell annons i den mån annonsen används vid marknadsföring av alkoholhaltiga drycker eller tobaksvaror; 2.om förbud mot kommersiell annons som används vid marknadsföring av andra varor än tobaksvaror samt tjänster om det i annonsen förekommer ett varukännetecken som är i bruk för en tobaksvara eller enligt gällande bestämmelser om varumärken är registrerat eller inarbetat för en sådan vara; 3.om förbud mot kommersiell annons som meddelats till skydd för hälsa eller miljö enligt förpliktelse som följer av anslutning till Europeiska gemenskaperna; 4. om förbud mot offentliggörande i yrkesmässig kreditupplysningsverksamhet av kreditupplysning, som innebär otillbörligt 4. om förbud mot offentliggörande i yrkesmässig kreditupplysningsverksamhet av kreditupplysning, som innebär otillbörligt 1 Tryckfrihetsförordningen omtryckt 2011:509. intrång i enskilds personliga integritet eller som innehåller oriktig eller missvisande uppgift, om ersättningsskyldighet för sådant offentliggörande samt om rättelse av oriktig eller missvisande uppgift; 5. om ansvar och ersättningsskyldighet som avser det sätt på vilket uppgift eller underrättelse anskaffats. intrång i enskilds personliga integritet eller som innehåller oriktig eller missvisande uppgift, om ersättningsskyldighet för sådant offentliggörande, om krav på berättigat behov hos den som beställer kreditupplysningen, om skyldighet att lämna information till den som avses med upplysningen och om rättelse av oriktig eller missvisande uppgift; 5. om ansvar och ersättningsskyldighet som avser det sätt på vilket en uppgift eller en underrättelse anskaffats. Förordnande om beslag skall av Polisen ska genast verkställa ett polismyndighet genast verkställas. förordnande om beslag. Angående förbud mot spridande av 3 § finns bestämmelser om förbud tryckt skrift, som lagts under mot spridande av en tryckt skrift beslag, är stadgat i 6 kap. 3 §. som lagts under beslag. I fråga om skrift som trycks utom riket och som utges här men som inte huvudsakligen är avsedd för spridning inom riket och för vilken inte heller utgivningsbevis finns gäller bestämmelserna i 1 kap. 1 § tredje och fjärde styckena angående meddelande och anskaffande av uppgifter och underrättelser för offentliggörande om inte I fråga om en skrift som trycks utom riket och som ges ut här men som inte huvudsakligen är avsedd för spridning inom riket och för vilken det inte heller finns utgivningsbevis gäller bestämmelserna i 1 kap. 1 § tredje och fjärde styckena om meddelande och anskaffande av uppgifter och underrättelser för offentliggörande om inte 1.meddelandet eller anskaffandet innefattar brott mot rikets säkerhet; 2.meddelandet innefattar utlämnande eller tillhandahållande som avses i 7 kap. 3 § första stycket 2; 3.meddelandet utgör uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt. Första stycket tillämpas också i fråga om en skrift som inte ges ut i , oavsett om skriften trycks här eller utomlands. Härvid jämställs med den som lämnar meddelande för offentliggörande den som på annat sätt medverkar till framställning i periodisk skrift Första stycket tillämpas också i fråga om en skrift som inte ges ut i , om meddelandet lämnades eller anskaffandet ägde rum här, oavsett om skriften trycks här eller utomlands. Med den som lämnar meddelande för offentliggörande jämställs den som på Är meddelandet eller anskaffan- det straffbart enligt vad som följer av första och andra styckena, gäller vad som är föreskrivet Mål angående ansvar eller enskilt anspråk på grund av brott som nu sagts skall handläggas som tryckfrihetsmål, när inte 12 kap. 1 § andra stycket tredje meningen fråga om rätt till anonymitet för föreskrivet i 3 kap.; bestämmelsen i 3 § 3 skall dock omfatta även annat brott mot rikets säkerhet än som där avses. annat sätt medverkar till framställning i periodisk skrift såsom författare eller annan upphovsman. Är meddelandet eller anskaffandet straffbart enligt första och andra styckena, gäller vad som är föreskrivet om detta. Mål om ansvar eller enskilt anspråk på grund av brott som sagts ska handläggas som tryckfrihetsmål, när inte 12 kap. 1 § andra stycket tredje meningen har motsvarande tillämpning. I fråga om rätt till anonymitet för meddelaren gäller det som är föreskrivet i 3 kap. Bestämmelsen i 3 § 3 ska dock omfatta även andra brott mot rikets säkerhet än de som avses där. Denna lag träder i kraft . 2.2Förslag till lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen Härigenom föreskrivs att 1 kap. 10 § och 10 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen1 ska ha följande lydelse. Grundlagen är tillämplig på sådana tekniska upptagningar som är utgivna. En teknisk upptagning anses utgiven då den utlämnats för att spridas till allmänheten i genom att spelas upp, säljas eller tillhandahållas på annat sätt. Om grundlagen är tillämplig eller inte prövas i det enskilda fallet på grundval av vad som kan antas om spridningen. Om inte annat framgår av omständigheterna, skall grundlagen anses tillämplig på en upptagning med uppgifter enligt 3 kap. 13 § och 4 kap. 4 §. Grundlagen är tillämplig på sådana tekniska upptagningar som är utgivna. En teknisk upptagning anses utgiven när den lämnats ut för att spridas till allmänheten i genom att spelas upp, säljas eller tillhandahållas på annat sätt. En teknisk upptagning ska inte anses utlämnad för att spridas till allmänheten i enbart på den grunden att den skickas härifrån till mottagare i utlandet. Om grundlagen är tillämplig eller inte prövas i det enskilda fallet på grundval av vad som kan antas om spridningen. Om inte annat framgår av omständigheterna, ska grundlagen anses tillämplig på en upptagning med uppgifter enligt 3 kap. 13 § och 4 kap. 4 §. Det som enligt 1 § gäller i fråga Det som enligt 1 § gäller i fråga om rätt att meddela och anskaffa om rätt att meddela och anskaffa uppgifter och underrättelser och att uppgifter och underrättelser och att vara anonym gäller också radio- vara anonym gäller också radio- program som sänds från sändare program som sänds från sändare utanför och tekniska upp- utanför och tekniska upp- tagningar som inte lämnas ut för tagningar som inte lämnas ut för spridning i , oavsett om spridning i om medde- upptagningen har framställts här landet lämnades eller anskaffandet eller i utlandet. I lag får dock före- ägde rum här, oavsett om upp- 1 Yttrandefrihetsgrundlagen omtryckt 2011:508. 2013/14:47 skrivas undantag från rätten att meddela och anskaffa uppgifter i fråga om radioprogram som sänds från öppna havet eller luftrummet däröver. tagningen har framställts här eller i utlandet. I lag får det dock föreskrivas undantag från rätten att meddela och anskaffa uppgifter i fråga om radioprogram som sänds från öppna havet eller luftrummet däröver. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 5 kap. 5 § ska ha följande Brott som avses i 1–3 §§ får inte Brott som avses i 1–3 §§ får inte åtalas av annan än målsägande. åtalas av någon annan än måls- Om brottet riktar sig mot någon Om brottet riktar sig mot som är eller om i någon som är eller om i annat fall målsäganden anger brottet till åtal, får åklagaren väcka brottet till åtal, får dock åklagaren åtal om detta av särskilda skäl väcka åtal om detta anses påkallat anses påkallat från allmän syn- från allmän synpunkt och åtalet punkt och åtalet avser 2. förolämpning mot eller för hans eller 3.förolämpning mot någon med anspelning på hans eller hennes ras, hudfärg, nationella eller etniska ursprung eller trosbekännelse, eller 4.förolämpning mot någon med anspelning på hans eller hennes sexuella läggning. Har förtal riktats mot avliden, får åtal väckas av den avlidnes efterlevande make, bröstarvinge, förälder eller syskon samt, om åtal av särskilda skäl anses påkallat från allmän synpunkt, av åklagare. Innebär brott som avses i 1– 3 §§, att någon genom att förgripa sig på en främmande makts statsöverhuvud som vistas i eller på en främmande makts representant i har kränkt den främmande makten, får brottet åtalas av åklagare utan hinder av vad som föreskrivs i första stycket. Åtal får dock inte ske utan förordnande av regeringen eller den regeringen har bemyndigat därtill. Har förtal riktats mot en avliden, får åtal väckas av den avlidnes efterlevande make, bröstarvinge, förälder eller syskon och, om åtal av särskilda skäl anses påkallat från allmän synpunkt, av åklagare. Innebär brott som avses i 1–3 §§ att någon genom att förgripa sig på en främmande makts statsöverhuvud som vistas i eller på en främmande makts representant i har kränkt den främmande makten, får brottet åtalas av åklagare utan hinder av första stycket. Åtal får dock inte ske utan förordnande av regeringen eller den regeringen har bemyndigat till detta. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2008:569. 2013/14:47 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens Härigenom föreskrivs att 10 kap. 4 § lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden1 ska ha följande lydelse. I mål där en målsägande har fört talan får rätten, om det finns skäl till det, besluta att vardera parten skall stå för sina egna rättegångskostnader. Ett sådant beslut får dock fattas endast om frågan om brott föreligger har prövats av en jury. Rätten får besluta att vardera parten ska svara för sina rättegångskostnader om en målsägandes talan har ogillats men han eller hon hade särskild anledning att få saken prövad och det även i övrigt finns skäl för en sådan fördelning. Detta gäller dock endast om frågan om brott har prövats av en jury. Denna lag träder i kraft . 1 Lagen omtryckt 2002:911. Ärendet och dess beredning tillsattes Tryck- och yttrandefrihetsberedningen (TYB) med uppgift att bl.a. följa utvecklingen på det tryck- och yttrandefrihetsrättsliga området (dir. 2003:58). ingick att överväga frågan om det mot bakgrund av den tekniska och mediala utvecklingen är möjligt att i längden behålla en teknikberoende grundlagsreglering av yttrandefriheten i medierna och om det finns anledning att slå samman tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen till en grundlag. TYB lämnade delbetänkandet Vissa tryck- och yttrandefrihetsrättsliga frågor (SOU 2004:114). bl.a. frågor om internationell rättslig hjälp, brottskatalogen och vissa Betänkandet har remissbehandlats. lett till lagstiftning. lämnade beredningen betänkandet Ett nytt grundlagsskydd för tryck- och yttrandefriheten? (SOU 2006:96). betänkandet presenteras tre alternativa modeller för grundlagsregleringen av tryck- och yttrandefriheten, varav två innebär att tryckfrihets- förordningen och yttrandefrihetsgrundlagen upphävs och att grundlags- skyddet får en helt annan utformning än den befintliga regleringen medan det tredje alternativet innebär att tryckfrihetsförordningen och yttrande- frihetsgrundlagen läggs ihop till en ny grundlag. Ett alternativ som också nämns är att behålla nuvarande grundlagar med vissa smärre justeringar. Betänkandet har remissbehandlats. Genom tilläggsdirektiv beslutade regeringen att beredningen skulle omvandlas till en parlamentarisk kommitté och att denna, utöver de frågor som kvarstod enligt tidigare direktiv, även skulle få vissa ytterligare frågor att överväga (dir. 2007:76). ombildades och tog namnet . Kommittén överlämnade sitt första delbetänkande, Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor (SOU 2009:14). I betänkandet behandlas bl.a. frågan om grundlagsskydd för digital bio och e-böcker som levereras med innehåll, frågan om straffsanktionering av efterforsknings- och repressalieförbuden för bl.a. kommunala bolag, en stencilregel för tekniska upptagningar och TV- sändningars tillgänglighet för personer med funktionshinder. Betänkandet har remissbehandlats och lagts till grund för vissa förändringar av bl.a. regeringsformen, tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen som trädde i kraft (prop. 2009/10:81). Kommittén överlämnade ett s.k. debattbetänkande, Ny modeller (SOU 2010:68). I betänkandet presenteras tre möjliga regleringsmodeller för en ny yttrandefrihetsgrundlag. benämner dem ansvarsmodellen, verksamhetsmodellen och ändamåls- Betänkandet har remissbehandlats. överlämnade kommittén slutbetänkandet En översyn av yttrandefriheten (SOU 2012:55). betänkandet finns i bilaga 1. Utdrag ur betänkandets lagförslag finns i 2013/14:47 bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. En sammanställning av remissvaren finns tillgänglig i (dnr Ju2012/5629/L6). Betänkandet innehåller dels materiella förändringar, dels en språklig och strukturell översyn av tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. I propositionen behandlas några av förslagen till materiella förändringar. Regeringen har för avsikt att tillsätta en ny utredning som bl.a. ska få i uppdrag att vidare utreda vissa av de övriga frågor som har övervägt, exempelvis en modernisering av tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens språk och struktur samt en översyn av databasregeln, inklusive frågan om preskription och om hur arkivdatabaser bör regleras. Utredningens uppdrag ska inte omfatta frågan om en straffbestämmelse om integritetsskydd i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen och inte heller frågan om de båda grundlagarna bör göras teknikneutrala. föreslår i delbetänkandet En sammanhållen svensk polis – följdändringar i författningar (SOU 2012:78) en ändring i 10 kap. 7 § TF. En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 4. Kommitténs lagförslag finns i bilaga 5. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr Ju2012/7719/L4). I propositionen behandlas utredningens förslag om ändring i tryckfrihetsförordningen. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de förslag som finns i bilaga 7. Lagrådets yttrande finns i bilaga 8. Regeringen har i huvudsak följt Lagrådets synpunkter, med undantag för vad Lagrådet har anfört när det gäller beteckningen polisen. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 5, 6 och 8.2. 4 Internationellt rättsligt samarbete 4.1 Det internationella rättsliga samarbetet på tryckfrihetsförordningens deltar i rättsligt samarbete med andra länder i olika Samarbetet baseras på olika internationella Exempel på sådana överenskommelser är 1959 års europeiska konvention om inbördes rättshjälp i brottmål och 2000 års konvention om ömsesidig rättslig hjälp i brottmål mellan EU:s medlemsstater som är införlivade i den svenska lagstiftningen genom lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål. omfattar rättslig hjälp i form av bl.a. förhör i samband med förundersökning i brottmål, bevisupptagning vid domstol samt kvarstad, beslag och husrannsakan. Andra exempel på områden som omfattas av regler om internationellt rättsligt samarbete är överlämnande eller utlämning för lagföring för brott eller verkställighet av straff samt verkställighet av utländska domar och beslut i . Det straffrättsliga samarbetet inom EU bygger bland annat på principen om ömsesidigt erkännande av domar och rättsliga avgöranden. Principen om ömsesidigt erkännande innebär i korthet att medlemsstaterna ska verkställa varandras beslut utan att den materiella grunden ifrågasätts. Möjligheterna att vägra verkställighet är mot denna bakgrund begränsade. I tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen regleras inte möjligheterna att bistå andra länder rättsligt. möjlighet att delta i rättsligt samarbete gällande brott som har begåtts i grundlagsskyddade medier tas inte heller upp i de svenska lagar som reglerar det rättsliga samarbetet. Detta har inte ansetts nödvändigt eftersom det anses självklart att ingripanden mot grundlagsskyddade medier endast kan ske i de fall och i den ordning som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen (se t.ex. prop. 1999/2000:61 s. 73). Ingripanden mot yttranden i medier som omfattas av tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen måste alltså vara förenliga med grundlagarna. Det krävs därför bl.a. att yttrandet innefattar något av de brott som särskilt anges i grundlagarnas brottskatalog och att åtgärden riktar sig mot en person som utpekas som ansvarig enligt tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. Tryck- och yttrandefrihetsberedningen analyserade ingående frågan om internationellt rättsligt samarbete på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens område (SOU 2004:114). Beredningen gjorde bedömningen att innebörden av gällande rätt är att internationellt rättsligt bistånd över huvud taget inte kan lämnas när det yttrande som ligger till grund för en begäran om bistånd skyddas av tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. Tolkningen är inte oomtvistad, men det kan konstateras att det i praktiken i princip inte förekommer att bistår andra länder rättsligt när ett yttrande omfattas av tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. För att tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen ska vara tillämpliga krävs, förutom att yttrandet omfattas av grundlagarnas formella och materiella tillämpningsområde, att det också faller under deras territoriella tillämpningsområde. Grundlagarna har ett vidsträckt territoriellt tillämpningsområde och omfattar därför inte enbart medier som har en uppenbar anknytning till . Även situationer där ett massmedium inte alls – eller bara i begränsad utsträckning – når den svenska allmänheten kan i vissa avseenden falla under grundlagarnas skydd. Förklaringen till detta synsätt är att det även i fråga om sådana medieprodukter kan förekomma att personer i medverkar till att ett yttrande når allmänheten. Ett exempel på detta är när en person i , i egenskap av meddelare, lämnar uppgifter för publicering till t.ex. en utländsk tidning. Den svenska ståndpunkten är att även en sådan person omfattas av grundlagsskyddet här. Ett sätt att utöka möjligheterna till internationellt rättsligt samarbete är att införa en undantagsbestämmelse för internationellt rättsligt samarbete 2013/14:47 i grundlagarna. Ett annat sätt är att begränsa tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens territoriella tillämpningsområde. En sådan begränsning innebär att grundlagarna blir tillämpliga i färre fall och att de därför i mindre omfattning hindrar det rättsliga samarbetet. Kommittén har lämnat förslag i båda dessa avseenden. Regeringens förslag: Det territoriella tillämpningsområdet för tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen inskränks genom att det i grundlagarna anges att en skrift eller teknisk upptagning inte ska anses utgiven i enbart på den grunden att den skickas härifrån till mottagare i utlandet.