prop · H003164 · 2013-06-19 00:00:00 — Varje hushåll som innehar en tv-mottagare är skyldigt att betala radio- och tv-avgift. En tv-mottagare definieras i lagen som en sådan teknisk utrustning som är avsedd att ta emot utsändning eller vidaresändning av tv-program, även om utrustningen också kan användas för annat ändamål. Radiotjänst i (), som är ett gemensamägt dotterbolag till , SVT och UR, sköter uppbörden och bedriver avgiftskontroll. Kommittén har haft i uppdrag att, mot bakgrund av den snabba utveckling som skett när det gäller tekniker för mottagning av medie- innehåll, pröva och redovisa konsekvenserna av olika alternativ för finansieringen av radio och tv i allmänhetens tjänst. I uppdraget låg att lämna förslag till en uppbördsmodell som, med bevarad hög legitimitet hos medborgarna och största möjliga oberoende och frihet från politisk styrning för programföretagen, ger en trygg, förutsägbar och stabil finansiering. Kommittén har föreslagit att den nuvarande avgiften ersätts av en individuell radio- och tv-avgift som beräknas utifrån beskattnings- bar förvärvsinkomst. Kommitténs förslag om en ny finansieringsmodell ingick emellertid inte i remissen av kommitténs betänkande, eftersom förslaget och dess konsekvenser behövde analyseras ytterligare. En central utgångspunkt för den framtida finansieringen är att den ska ske genom ett rättvist och resurseffektivt system som garanterar verk- samhetens självständighet och oberoende. Den ska också vara accepterad och ha allmänhetens förtroende. Allmänhetens betalningsvilja är en viktig grund för bedömningen av hur accepterat systemet är. Rättvisa och resurseffektivitet uppnås genom att alla som drar nytta av verksamheten är med och finansierar den, samt att uppbörden sker på ett kostnads- effektivt sätt. Verksamhetens självständighet garanteras bäst genom att intäkterna läggs vid sidan av statsbudgeten och inte kan användas till andra ändamål än till radio och tv i allmänhetens tjänst. Regeringen anser, i likhet med kommittén, att dagens radio- och tv- avgiftsmodell fungerar relativt väl och att avgiften har utgjort en trygg, stabil och förutsägbar finansieringskälla. Förändrade betalnings- mönster med färre betalande som följd skulle innebära en risk för urholkning av finansieringen. Det nuvarande systemet visar emellertid på en stabil betalningsvilja där antalet betalande ökat kontinuerligt . Den sammantagna bedömningen är därför att det nuvarande avgiftssystemet åtnjutit tittarnas och lyssnarnas förtroende. Utifrån betalningssynpunkt finns det därmed inga över- hängande skäl att ändra dagens system. I likhet med kommittén anser regeringen att frågor om vem som sköter uppbörden och hur medlen hanteras innan de tillfaller programföretagen har betydelse för graden av oberoende och självständighet. Den nu- varande modellen är i dessa avseenden etablerad och fungerar relativt väl. Genom att RIKAB är ett dotterbolag till programföretagen så sköts uppbörden indirekt av programföretagen själva, vilket har betydelse för att visa på oberoendet från staten. Konstruktionen med ett rund- radiokonto från vilket programföretagens medelstilldelning betalas ut efter beslut av ger också företagen en oberoende och själv- ständig ställning. Det nuvarande systemet tillgodoser därför kravet på företagens självständighet och oberoende. Kommittén pekar på vissa brister med nuvarande modell, bl.a. avseende kopplingen mellan innehav av en viss teknisk utrustning och utnyttjandet av en viss tjänst, och beskriver hur radio- och tv- avgiften skulle kunna moderniseras om modellen ska behållas. Kommittén anser bl.a. att begreppet tv-mottagare i lagen om finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst bör få en vidare innebörd. Definitionen av tv-mottagare infördes i lagen . Tv- mottagarbegreppet är teknikneutralt såtillvida att apparater som är avsedda att ta emot utsändning eller vidaresändning av tv-program räknas som tv-mottagare oavsett distributionssätt. I förarbetena till lagändringen finns resonemang om vad som avses med utsändning eller vidaresändning av tv-program, vilket får betydelse för tolkningen av Utsändning eller vidaresändning är en sändning som är Prop. 2012/13:164 avsedd att tas emot av allmänheten och som och utan särskild begäran är tillgänglig för vem som helst som vill ta emot den. Med tv- program avses ett samlat schemalagt programutbud i form av hela programtjänster (kanaler). Efter att SVT startat utsändningar av hela program- kanaler via internet är RIKAB:s tolkning att datorer, surfplattor och smarta mobiltelefoner, vid sidan av traditionella tv-apparater, också faller under begreppet tv-mottagare. Definitionen av tv-mottagare har således, efter att kommittén lämnade sitt betänkande , fått en vidare innebörd genom tillämpningen av bestämmelserna i lagen. Det innebär att fler kommer att delta i finansieringen av radio och tv i allmänhetens tjänst. Enligt Radiotjänst har antalet avgiftsbetalare ökat med fyra gånger så mycket som prognostice- rats, vilket är att hänföra till det utvidgade tv-mottagarbegreppet. Sammantaget anser regeringen att finansieringen med radio- och tv- avgifter separerade från statsbudgeten garanterar programföretagens oberoende och självständighet. Modellen fungerar även som finansie- ringsform för verksamheten och det ökande antalet avgiftsbetalare visar på en hög betalningsvilja. Det nuvarande avgiftssystemet bör därför kvarstå tills vidare. Det ger såväl avgiftsbetalare som programföretag en förutsägbarhet om hur radio- och tv-avgiften ska betalas under kommande tillståndsperiod, vilket i sig stärker oberoendet för företagen. Den kontinuerliga utvecklingen av konsumtionsmönster och teknik inne- bär att regeringen likväl anser att det finns skäl att under den kommande tillståndsperioden tillsätta en särskild utredning, utöver den utredning som avser villkor för sändningstillståndet, avseende en eventuell ny avgiftsmodell som ska kunna börja gälla 2020. Utredningen ska pröva och analysera olika alternativ för finansiering av radio och tv i allmän- hetens tjänst. Utgångspunkter för arbetet bör även då vara att bedöma hur de olika alternativen säkrar företagens oberoende och självständighet samt en långsiktig finansiering av verksamheten. Målsättningen är att det ska råda balans mellan intäkter och utgifter för rundradiokontot. Avgiften uppgår till per hushåll och år. Under den senaste tillståndsperioden har avgiften inte höjts, eftersom det har funnits ett överskott på rundradiokontot. Även bedömer regeringen att det finns ett överskott på rundradiokontot. Nivån på avgiften bör vara densamma även . Regeringen avser att återkomma när det gäller nivån på radio- och tv-avgiften under resten av den kommande tillståndsperioden. 2012/13:164 8.2 Medelstilldelning till programföretagen under Regeringens förslag: Medelstilldelningen till programföretagen höjs antalet avgiftsbetalare inte minskar i någon större omfattning. görs en särskild höjning av UR:s medelstilldelning om 50 miljoner kronor för att stärka UR:s utbildningsuppdrag. SR ska även under den kommande tillståndsperioden få en särskild tilldelning för att stärka kvaliteten i den verksamhet som är knuten till Berwaldhallen, Radios Symfoniorkester och . Detta tillskott ska uppgå till och ingå i den ordinarie tilldelningen. 2014 tilldelas SR 2 , 476,5 och UR från rundradiokontot. Kommitténs förslag överensstämmer delvis med regeringens. Kommittén har också föreslagit att ett momskompensationssystem utan Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser, bl.a. Linnéuniversitetet, , , Copyswede, KLYS, Svensk Scenkonst och anser att är en för låg uppräkning eller att uppräkningen riskerar att leda till urholkning och bör relateras till den faktiska kostnadsutvecklingen. AB tillstyrker förslaget. SR delar inte kommitténs syn på uppräkningen av medel för företagets verksamhet. En långsiktig reglering av de ekonomiska förutsättningarna måste stå i rimlig överensstämmelse med den faktiska kostnadsutvecklingen. SVT accepterar förslaget att medels- tilldelningen även fortsatt ska räknas upp , men bedömer att detta innebär begränsningar i utvecklingsmöjligheterna och en risk för avsmalning av programutbudet. UR har förståelse för kommitténs resonemang, men vill peka på vikten av att det inför en ny tillståndsperiod tillskjuts nya medel bl.a. till UR för att kunna fullfölja Tevefolket anser att en konkurrensutsättning av en viss del av medels- tilldelningen bör prövas, genom att en initialt mindre del av medlen görs tillgänglig även för andra tv-bolag än SVT. Detta skulle kunna öka mångfalden och leda till ett effektivare resursutnyttjande. Statskontoret avstyrker förslaget. Statskontoret anser att den föreslagna uppräkningen överkompenserar programbolagen jämfört med annan offentligt finansierad verksamhet. Förslaget om en momskompensationsmodell tillstyrks av flertalet av de remissinstanser som uttalat sig, bl.a. , , Stiftelsen , , Radiotjänst i och SR ställer sig i princip positivt till en lösning av momsfrågan, men ifrågasätter om det är rimligt att snabbt genomföra den föreslagna modellen, bl.a. mot bakgrund av den oklarhet som råder om den framtida finansieringen. SVT bedömer att förslaget med vissa förbehåll kan genomföras oavsett vilken finansieringsform som slutligen UR är positivt till ett system som förbättrar konkurrensneutrali- teten, men anser att förslaget om en momskompensationsmodell måste ses som en helhet tillsammans med ett förslag om ny finansierings- och Prop. 2012/13:164 uppbördsmodell. Film&TV-Producenterna anför att det är viktigt att den summa som reserveras på kontot är på en tillräckligt hög nivå, att outnyttjade medel på kontot kan användas och att medlen som tillförs kontot räknas upp med . () avstyrker förslaget. ESV anser att det i stället bör införas en modell där ett tillfälligt kreditutrymme tillåts. Skälen för regeringens förslag Under den innevarande tillståndsperioden har medelstilldelningen till programföretagen räknats upp , utom första året då uppräkningen var . Motivet till den större uppräkningen var att det fanns viktiga verksamhetsområden som program- företagen behövde ges bättre möjligheter att utveckla inom ramen för sina uppdrag. Regeringen anser i likhet med kommittén att det inte finns skäl att frångå modellen med en årlig 2-procentig uppräkning av medlen som en kompensation för kostnadsökningar. Uppräkningen ger program- företagen stabila ekonomiska förutsättningar och möjliggör en utveckling av verksamheten som den skapar ett tryck på företagen att effektivisera sin verksamhet. Kommittén uttrycker att det skulle vara principiellt fel att kompensera programföretagen fullt ut för deras kostnadsökningar eftersom det skulle riskera att driva upp löner och andra kostnader. Regeringen delar denna uppfattning och anser därmed inte att det skulle vara lämpligt att koppla uppräkningen till den faktiska kostnadsutvecklingen. En förutsättning för den årliga uppräkningen under innevarande tillståndsperiod har varit att antalet avgiftsbetalare inte minskar i någon större omfattning. Regeringen anser att denna förutsätt- ning bör gälla även under den kommande tillståndsperioden. Förstärkningar till UR och SR Regeringen föreslår i avsnitt 6.1.1 att UR ska utveckla och vidga sitt utbildningsutbud. UR:s medelstilldelning höjs därför med . Under den innevarande tillståndsperioden har SR fått för att kvaliteten ska kunna bibehållas i den verksamhet som är knuten till Berwaldhallen, och Radio- kören. Den tilldelningen har skett utöver den ordinarie medels- tilldelningen och därmed inte varit föremål för årlig uppräkning. Regeringen bedömer i avsnitt 6.4.1 att kvaliteten i verksamheten bör stärkas ytterligare och anser därför att det är rimligt att tillskottet ökar till och ingår i den ordinarie tilldelningen . har SVT och UR fått medel för distributionskostnader från ett särskilt distributionskonto, som ingår i en lånekonstruktion för att jämna ut kostnaderna för analog och digital parallelldistribution under digital-tv-övergången. Då underskottet på distributionskontot kommer att vara återbetalt 2013 kommer kontot inte längre att användas. Medel för SVT:s och UR:s tv-distributionskostnader kommer därmed återigen att tilldelas direkt från rundradiokontot. Regeringen har inhämtat att SVT:s och UR:s gemensamma avsikt är att nå en överenskommelse som innebär att SVT betalar distributionskostnaderna. Därför läggs hela tilldelningen för distributionskostnader i förslaget till medelstilldelning , , på SVT. SR, SVT och UR betalar moms på en stor del av inköpen till verksamheten. Programföretagen har dock inte rätt att göra avdrag för ingående moms eftersom omsättningen (dvs. radio- och tv-avgiften) är undantagen från skatteplikt enligt mervärdesskattelagen. Program- företagen har inte heller rätt till återbetalning av ingående moms. Momsen stannar därför som en kostnad hos företagen, vilket försämrar konkurrensneutraliteten mellan tjänster utförda i egen regi och tjänster som upphandlas på marknaden. Produktion i egen regi kan bli billigare än upphandling från t.ex. externa producenter vilket i sin tur kan leda till att dessa inte anlitas av programföretagen. Kommitténs förslag innebär att en del av avgiftsmedlen placeras på ett särskilt momskompensationskonto i . Regeringen anser att det är angeläget att det finns förutsättningar för konkurrensneutralitet mellan programföretagens produktion i egen regi och upphandling från externa producenter och leverantörer. finns det vissa oklarheter i den förslagna modellen, bl.a. när det gäller vilka kategorier av varor och tjänster som bör bli föremål för momskompensation och hur stor kompensation som kan bli aktuell för de olika företagen i public service- sfären. Vidare innebär kommitténs förslag en extra kostnad för avgifts- betalarna på , vilket enligt kommittén behöver till- föras det föreslagna momskompensationskontot utöver den moms programföretagen betalar . Förslaget bör därför inte genomföras utan ytterligare analys behövs. Sammantaget föreslår regeringen att programföretagen tilldelas följande belopp från rundradiokontot ; SR tilldelas 2 , och UR . Regeringens bedömning: Inga förändringar bör göras när det gäller Kommitténs bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: SVT, UR och instämmer i bedömningen. Public servicerådet instämmer inte i bedömningen utan föreslår att nuvarande ägarkonstruktion avskaffas och att staten blir direkt ägare till respektive bolag. Skälen för regeringens bedömning: Syftet med för , och () är enligt stiftelseförord- nandet att främja självständigheten hos företag som i den omfattning och på det sätt som och regeringen bestämt här i landet bedriver sändningar av ljudradio- och televisionsprogram i allmänhetens tjänst. Stiftelsen ska tillgodose sitt syfte genom att äga och förvalta aktier i bolagen samt utöva de befogenheter som är förknippade med detta. utser styrelserna i programföretagen, tar ställning till företagens årsredovisningar och beslutar om ansvarsfrihet för styrelseledamöter och verkställande direktörer i företagen. Stiftelsen upprättar också koncernredovisning och delårsredovisning. I kommitténs uppdrag har det ingått att bedöma frågor kring Förvalt- ningsstiftelsens roll och arbetssätt. Det har däremot inte varit aktuellt med någon förändring av ägarkonstruktionen i stort. Kommittén har övervägt om uppföljningen av programföretagens anslagsvillkor avseende resursförbrukning, kostnadseffektivitet och produktivitet borde skötas av . Regeringen anser, i likhet med kommittén, att stiftelsen som ägare inte har en fristående roll gentemot programföretagen, och att det är lämpligt att uppföljningen av program- företagens verksamhet även i dessa avseenden handhas av en myndighet. Regeringen föreslår i avsnitt 11.4 att uppdraget till gransknings- och tv vid Myndigheten för radio och tv att granska om programföretagen uppfyller uppdraget i allmänhetens tjänst förtydli- gas. Det är därmed inte aktuellt med några förändringar av Förvaltnings- stiftelsens roll. 9.2Tillskott till Förvaltningsstiftelsens stiftelsekapital Regeringens förslag: ska tillskjutas ytterligare stiftelsekapital om . Kommitténs förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Kommittén föreslår ett tillskott om och pekar på att 2012/13:164 en ny beräkning av beloppet bör göras med aktuella prognoser om utvecklingen av avkastningen på räntekonsortium och stiftelsens kostnader. Remissinstanserna: SVT, UR, och tillstyrker förslaget. SVT anför att stiftelsekapitalet bör öka, men att företaget inte kan bedöma om beloppet bör vara just . bedömer att det föreslagna beloppet sannolikt är för litet för att ge finansieringen av stiftelsens verksamhet en långsiktig lösning. Därför behöver det göras en realistisk beräkning av behovet av tillskottsbelopp i nära anslutning till att regeringen lämnar förslag till inför nästa tillståndsperiod. Public servicerådet avstyrker förslaget. Skälen för regeringens förslag: finansieras genom avkastningen på det stiftelsekapital på som tillfördes av staten via rundradiokontot när stiftelseformen infördes som ägandeform. Avsikten var att avkastningen skulle täcka kostnaderna för stiftelsens verksamhet och redovisning samt arvode till styrelsens ledamöter. Avkastningen har dock inte varit tillräcklig för att täcka stiftelsens kostnader. För att stärka stiftelsens ekonomiska förut- sättningar tillfördes 2008 i kapitaltillskott från rund- radiokontot. Vid sidan av avkastningen från stiftelsekapitalet har stiftel- sen finansierats med koncernbidrag. Regeringen anser, i likhet med kommittén, att finansieringen av verksamhet bör få en långsiktigt hållbar lösning. Stiftelsens självständighet är avhängig av att den kan täcka sina kostnader genom avkastning av stiftelsekapitalet snarare än att vara beroende av bidrag från sina dotterbolag eller tillfälliga bidrag från staten. Enligt aktuella beräkningar bedömer att behovet av tillskott uppgår till (dnr Ku2013/971/MFI). Regeringen delar stiftelsens bedömning och föreslår att ytterligare stiftelsekapital om tillskjuts från rundradiokontot. Regeringens bedömning: Inga förändringar bör göras när det gäller hur ledamöter till utses och inte heller av mandatperioden för styrelseledamöterna eller av möjligheterna till Kommitténs förslag och bedömning överensstämmer delvis med Kommittén föreslår att mandatperioden för styrelseledamöterna i stiftelsen ska vara och att möjligheterna till omval av styrelseledamöter ska begränsas så att omval endast ska kunna ske när det finns särskilda skäl. Remissinstanserna: SVT och avstyrker förslaget om sexårig mandatperiod och begränsad möjlighet till omval. anser att en övergång till sexåriga mandatperioder skulle innebära att den s.k. saxningsprincipen frångås på så sätt att Prop. 2012/13:164 resultatet vid ett riksdagsval skulle få genomslag vid två förordnande- tillfällen i stället för vid ett. En begränsning av möjligheterna till omval skulle kräva att riksdagspartierna motiverar sina nomineringar och ge en rätt för regeringen att överpröva partiernas bedömningar. Skälen för regeringens bedömning: består av en ordförande och tretton ledamöter som förordnas av regeringen. Ledamöterna utses på förslag av partier. Enligt regeringens proposition Utveckling för oberoende och kvalitet radio och TV i allmänhetens tjänst 20102013 (prop. 2008/09:195 s. 62) utses ordföranden av regeringen utifrån kompetens, integritet och lämplighet. Enligt stiftelseförordnandet är styrelsens mandatperiod relaterad till riks- dagens på det sättet att ordförande och sex ledamöter utses före utgången av december månad året under vilket det har hållits ordinarie riksdagsval. Ordförande utses och övriga ledamöter . Syftet med denna s.k. saxning är att valresultat och regeringsskiften inte ska få en omedelbar effekt på sammansättningen av stiftelsens styrelse, eftersom arbetet ska ske långsiktigt. I likhet med kommittén anser regeringen att den gällande ordningen där partier nominerar styrelseledamöter bidrar till att ge före- trädare för allmänheten insyn i programföretagens verksamhet och ett utbyte när det gäller verksamhetens förutsättningar. Denna ordning bör därför inte förändras. Enligt kommittén kan effekterna av reglerna om saxning bestå även med en mandatperiod vilket kommittén har föreslagit. Regeringen delar till viss del den bedömningen, men anser att det finns en risk för att det uppstår inkonsekvenser i modellen om mandatperiodernas längd inte är relaterade till . När det gäller begränsning av möjligheterna till omval anser regeringen att det finns många fördelar med rotation i styrelser där staten är involverad. måste det enligt regeringens uppfattning vara upp till riks- dagens partier att välja vilka personer de vill nominera till en styrelse- plats. Kommitténs förslag bör därför inte genomföras. Regeringens bedömning: Programföretagen bör även under den kommande tillståndsperioden söka samarbetsområden för en ökad effektivitet. Det finns inte skäl att formellt förändra företagens roll och uppdrag när det gäller samarbetet mellan företagen. Kommitténs bedömning överensstämmer i huvudsak med regeringens. Kommittén bedömer att det inte framstår som lämpligt att staten förändrar företagens roll och uppdrag när det gäller samarbetet mellan företagen. Remissinstanserna: SR, UR, akademikers centralorgani- sation och instämmer i bedömningen. ser ett självständigt UR som en garant för att folkbildning får ett starkt utrymme inom olika delar av public service. 2012/13:164 SVT och Branschkansliet instämmer inte i bedömningen. SVT föreslår att regeringen prövar frågan om ett samgående mellan i syfte att stärka utbildnings- och folkbildningsutbudet. Branschkansliet anser att en ytterligare effektivisering skulle uppnås om de tre program- företagen slogs ihop till ett. Skälen för regeringens bedömning: Verksamheten i SR, SVT och UR ska enligt företagens anslagsvillkor bedrivas rationellt. Företagen ska kontinuerligt vidta åtgärder som syftar till ökad effektivitet och produkti- vitet. Samarbets- och effektiviseringsåtgärder ska rapporteras i de årliga public service-redovisningarna. Ett sätt att effektivisera verksamheten är att identifiera rationella samarbetsmöjligheter och utnyttja dessa. Enligt kommittén har program- företagen utvecklat samarbetet inom inköpsverksamheten med t.ex. gemensamma upphandlingar och ekonomisk administration. Samarbetet på fastighetsområdet har bl.a. inneburit att SR och SVT har sam- lokaliserat sig på en rad orter och att UR har flyttat in i samma byggnad som SVT i . Samarbetet gäller även kunskaps- och erfaren- hetsutbyte av olika slag och på olika nivåer. Företagen samarbetar också genom det gemensamma dotterbolaget (), som ansvarar för gemensamma service- och stödfunktioner för , SVT och UR. Regeringen bedömer i likhet med kommittén att det sannolikt finns områden där ett ökat samarbete skulle kunna leda till ytterligare effektiviseringar, t.ex. inom it och teknik. Regeringen anser att sam- arbetet bör intensifieras och att resurser därmed kan frigöras till programverksamheten. Regeringen avser att noga följa utvecklingen av företagens samarbete under nästa tillståndsperiod. Kommittén har med stöd av kommittédirektiven utgått från att radio och tv i allmänhetens tjänst även under den kommande tillståndsperioden ska utövas av tre separata programföretag. Bland remissinstanserna har bl.a. SVT berört denna fråga. Regeringen anser att programområden som är särskilt värdefulla inom det allmänfinansierade utbudet, t.ex. utbild- nings- och folkbildningsprogram, liksom mångfalden på mediemark- naden i stort gynnas av modellen med tre separata programföretag. Det är därför inte aktuellt att pröva frågan om samgående mellan några av före- tagen. 10 Mångfald i programproduktionen Regeringens bedömning: Programföretagen bör själva avgöra om- fattningen av och fördelningen mellan intern och extern produktion.