prop · H1031d16 · 2013-09-18 00:00:00 — För uppdraget disponerar totalt 1 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 tilldelades även SKMA för att genomföra fördjupad fortbildning om rasism, antisemitism och islamofobi för lärare i samt för att anordna ett antal resor för högstadieelever i till Förintelsens minnesplatser. Stiftelsen , har också beviljats ett bidrag på för att möjliggöra en webbversion av teaterpjäsen för att lärare i hela ska kunna använda filmen i undervisning som syftar till att bekämpa främlingsfientlighet och intolerans. Därutöver erhöll stiftelsen för den verksamhet som stiftelsen bedriver för att hjälpa människor att lämna nazistiska och rasistiska miljöer. Verksamheten innebär bl.a. rådgivning och stödsamtal med klienter, handledning till anhöriga samt konsultation och utbildning för yrkesgrupper som kommer i kontakt med dessa personer. fördelade enligt förordningen (2008:62) om statsbidrag till verksamheter mot rasism och liknande former av intolerans. Av 61 ansökningar beviljades 12 statsbidrag till riks- och lokalorganisationer spridda över landet. Stödet fördelades mellan följande av förordningens insatsområden: rasism, islamofobi, antiziganism, antisemitism och homofobi. Enligt har bidragen mobiliserat olika organisationer för att öka medvetenheten och kunskapen om rasism och liknande former av intolerans i samhället samt för att finna former för att motverka sådana yttringar. I syfte att öka säkerheten och minska utsattheten för den judiska minoriteten i samhället beslutade regeringen att fördela till Judiska centralrådet för den judiska minoritetens interna säkerhetsarbete. Insatsen har inneburit att judiska församlingar och andra föreningar och organisationer som bedriver verksamhet för den judiska minoriteten har kunnat investera olika former av säkerhetsutrustning. För att lyfta och synliggöra frågan om hur antiziganismen i kan bekämpas arrangerade i samarbete med ett internationellt rundabordsmöte med fokus på antiziganismen i . Ett femtiotal olika aktörer deltog på mötet. Vidare är () part- ner i ett tvåårigt EU projekt, Good Relations, som pågår t.o.m. . Projektet syftar bl.a. till att ta fram riktlinjer för lokalt arbete mot främlingsfientlighet och liknande former av intolerans. Inriktningen i är krisberedskap mot främlingsfientlighet inom ramen för kommunernas risk- och sårbarhetsanalyser. Tre pilotkommuner ingår i projektet. Insatser för att stärka homo- och bisexuellas samt transpersoners rättigheter Homosexuella, bisexuella och transpersoner (hbt-personer) drabbas fortfarande av diskriminering och andra kränkningar i det svenska samhället. Detta bekräftas bl.a. i den hittills mest omfattande undersökningen om hbt-personers erfarenheter av diskriminering och hatbrott i EU:s medlemsstater, som för grundläggande rättigheter (FRA) presenterade 2013. Detta är oacceptabelt och arbetet för lika rättigheter och möjligheter för hbt-personer är en viktig fråga för regeringen. har hbt-personers lika rättigheter och möjligheter uppmärksammats i uppdrag till olika myndigheter, t.ex. och och för att öka kunskapen om utsattheten och stödja brottsoffer. har även beviljat , bisexuellas och transpersoners rättigheter (RFSL) för att anordna en konferens om diskriminering av transpersoner. 130 personer deltog på konferensen. RFSL bedömer att konferensen var betydelsefull för att öka kunskapen om transpersoner och diskriminering på arbetsmarknaden. Därutöver har fördelat enligt förordningen (2008:349) om statsbidrag till organisationer för homosexuella, bisexuella, transsexuella eller personer med könsöverskridande identitet eller uttryck. Sex organisationer beviljades stöd enligt förordningen. Bidraget medverkar till verksamhet som gör det möjligt för fler hbt-personer runt om i landet att samlas och få ett starkare inflytande i frågor som berör dem. Regeringen har också rapporterat till om genomförandet av rekommendation om åtgärder för att motverka diskriminering som har samband med sexuell läggning eller könsidentitet. En viktig faktor i utformningen av diskrimineringslagen, som trädde i kraft , var att stärka skyddet mot diskriminering. Det finns dock tecken på att den nya lagstiftningen mot diskriminering i vissa delar inte har fått fullt genomslag. Arbetet med att se till att lagstiftningen är så effektiv och heltäckande som möjligt fortsätter därför. Arbetet med att motverka och förebygga diskriminering sker, och måste fortsatt ske, genom en rad olika insatser på alla nivåer och inom olika delar av samhället. Att flera myndigheter har i uppdrag att identifiera och åtgärda brister i det fortsatta arbetet mot diskriminering utgör en viktig del i regeringens mål om ett samhälle fritt från diskriminering. Länsstyrelsernas treåriga uppdrag om icke-diskriminering och mänskliga rättigheter har visat sig vara framgångsrikt. Uppdraget har resulterat i att frågorna för ett flertal länsstyrelser successivt utvecklats och integrerats i organisationen. DO:s roll är central och myndigheten har fortsatt utveckla verksamheten, bl.a. genom att myndigheten i större utsträckning än tidigare granskat arbetsgivares och utbildningsanordnares aktiva åtgärder. Vidare kan regeringen konstatera att kunskapen om förekomsten av diskriminering och former av diskriminering har ökat genom de forskningsrapporter som tagits fram bl.a. av DO. är det viktigt att det finns komplement t.ex. i form av lokala aktörer. Det finns ett flertal organisationer inom det civila samhället som arbetar mot diskriminering, främlingsfientlighet och andra former av intolerans. Arbetet mot främlingsfientlighet, homofobi och andra former av intolerans har intensifierats, liksom arbetet för att stärka homo- och bisexuellas samt transpersoners rättigheter. Regeringen har vidtagit flera åtgärder inom dessa områden, men mer arbete behövs. Insatserna mot främlingsfientlighet och liknande former av intolerans behöver fortsätta och utvidgas och för att säkerställa lika rättigheter och möjligheter för hbt-personer behöver regeringen ta ett samlat grepp om frågorna. Det är också angeläget att på internationell nivå fortsatt driver på utvecklingen i frågor som rör diskriminering, rasism, homofobi och liknande frågor om intolerans. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Regeringen har stärkt skyddet mot diskriminering. Fortsatt arbete krävs dock för att säkerställa samma skydd oavsett diskrimineringsgrund, för att skapa en lagstiftning som är så effektiv och heltäckande som möjligt samt för att lagstiftningen fullt ut ska få genomslag. Mot bakgrund av tillkännagivande om att ändra reglerna om hur lönekartläggningar och handlingsplaner för jämställda löner fortsatt ska hanteras avser regeringen att återkomma med tilläggsdirektiv till regeringens särskilde utredare med uppdrag att se över hur aktiva åtgärder kan förebygga diskriminering. Därutöver har i ett tillkännagivande hemställt att regeringen skyndsamt ska återkomma med ett lagförslag om bristande tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning som en form av diskriminering. Regeringen avser återkomma till med ett lagförslag om bristande tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning som en form av diskriminering. Ett sådant lagförslag måste stå i samklang med god hushållning i offentlig sektor och beakta förutsättningarna för näringslivets utveckling. Det finns också indikationer på att lagstiftningen i vissa delar inte gett de effekter på det sätt som var avsett. Det gäller t.ex. tillämpningen av diskrimineringslagens bestämmelser om den s.k. bevisbörderegeln. En översyn kan därför behövas. I detta sammanhang är det också viktigt att se till DO:s roll och mandat, men även till arbetet mot diskriminering på regional och lokal nivå. DO:s verksamhet är central i arbetet för ett samhälle som är fritt från diskriminering. Om diskrimineringslagstiftningen ska få genomslag i samhället i stort behövs dock lokala aktörer, t.ex. antidiskrimineringsbyråer, som kompletterar DO:s roll. Dessa aktörer spelar en betydande roll i lokalsamhället när det gäller att uppmärksamma och synliggöra olika former av diskriminering och sprida kunskap om bl.a. gällande lagstiftning och DO:s verksamhet. I det fortsatta arbetet är det därför viktigt att dels säkerställa att DO:s verksamhet bedrivs rättssäkert och effektivt, dels säkerställa effektiviteten och kvaliteten i det regionala och lokala arbetet mot diskriminering. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Många organisationer inom det civila samhället som arbetar mot diskriminering, främlingsfientlighet och andra former av intolerans bedriver sina verksamheter med hjälp av statligt stöd enligt olika förordningar Regeringen avser därför dels att initiera en generell översyn av villkoren för de statliga stöden, dels att följa upp och utvärdera stödens effektivitet. Regeringen avser därmed att förstärka den fortlöpande kvalitetskontrollen av de verksamheter inom området som får statligt stöd. Inom ramen för EU-arbetet fortsätter att verka för antagandet av ett EU-direktiv som säkerställer samma nivå av skydd mot diskriminering av de diskrimineringsgrunder som omfattas av direktivet, dvs. religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, ålder och sexuell läggning. ska därutöver rapportera om genomförandet av konventionen om avskaffande av diskriminering av kvinnor (CEDAW) på nationell nivå. Insatser mot främlingsfientlighet och liknande former av intolerans Olika minoriteter såsom muslimer, judar, afrosvenskar och romer utsätts fortfarande för främlingsfientlighet och intolerans i . Främlingsfientliga och andra uppfattningar och värderingar som står i strid med principen om alla människors lika värde, utgör ytterst en utmaning mot hela den värdegrund som bär upp en demokrati. Erfarenheten visar att arbetet för tolerans, humanitet och öppenhet ständigt måste fortgå. Regeringen kommer därför fortsätta och förstärka arbetet mot främlingsfientlighet och liknande former av intolerans. Regeringen kommer med utgångspunkt i betänkandet Främlingsfienden inom oss (SOU 2012:74) att överväga om arbetet mot främlingsfientlighet behöver ges en mer strukturerad form och hur detta i sådana fall kan ske samt vilka ytterligare åtgärder som behöver vidtas för att motverka främlingsfientlighet och liknande former av intolerans. Skolan utgör en nyckelinstitution i det långsiktiga främjandet av tolerans och öppenhet. Undervisning och utbildningsinsatser intar en särställning när det gäller förebyggande arbete. Den treåriga satsningen för kunskapshöjande insatser för barn och ungdomar om främlingsfientlighet och liknande former av intolerans fortsätter , men fler riktade åtgärder mot skolan kan behövas. Vidare visar flera studier att främlingsfientliga budskap alltmer sprids via internet. Av betänkandet Främlingsfienden inom oss framgår bl.a. att främlingsfientliga och rasistiska konspirationsteorier får genomslag på ett helt annat sätt . Regeringen påbörjade därför 2013 ett arbete för att höja kunskapen om främlingsfientlighet och liknande former av intolerans på internet med särskilt fokus på barn och ungdomar. Detta arbete behöver fortsätta men också utvidgas till andra målgrupper. Insatser för att stärka homo- och bisexuella samt transpersoners rättigheter Homosexuella, bisexuella och transpersoner (hbt-personer) drabbas fortfarande av diskriminering och andra kränkningar i det svenska samhället, vilket är oacceptabelt. Regeringen avser därför stärka arbetet för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck genom att besluta om en samlad strategi med långsiktiga insatser. I strategin kommer ett antal fokusområden identifieras och regeringens ambitioner inom dessa beskrivas. Därtill avser regeringen att utse strategiska myndigheter för att skapa bättre förutsättningar för att uppnå lika rättigheter och möjligheter för hbt-personer. I syfte att höja medvetenheten och kunskapen avseende frågor som berör hbt-personers levnadssituation föreslås även uppdrag till myndigheter och förstärkta insatser inom det civila samhället. Insatser från organisationer av olika slag inom det civila samhället är betydelsefulla i arbetet mot bl.a. homofobi. Det är därför fortsatt viktigt att säkerställa att det organisationsstöd som finns hjälper till att skapa bra förutsättningar så att organisationerna kan fortsätta att främja lika rättigheter och möjligheter för hbt-personer, bl.a. med att synliggöra hinder för hbt-personers rättigheter. Tabell 4.2 Anslagsutveckling 2:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 97 281 tkr prisnivå. 3Motsvarar 97 281 tkr prisnivå. 4Motsvarar 97 281 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för förvaltningsutgifter för . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:1 . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 4.3 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, 2:1 Förändring till följd av: 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 4.6.22:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Tabell 4.4 Anslagsutveckling 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för insatser mot diskriminering, främlingsfientlighet, homofobi och liknande former av intolerans samt för att främja lika rättigheter och möjligheter för hbt-personer. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till organisationer för homosexuella, bisexuella, transsexuella eller personer med könsöverskridande identitet eller uttryck samt till verksamheter som förebygger och motverkar diskriminering och verksamheter som arbetar för att motverka rasism och liknande former av intolerans. Anslaget får till viss del användas för administrativa kostnader . Anslaget ökas med 2014–2016 och därefter med för insatser för att stärka lika rättigheter och möjligheter för hbt-personer. Vidare ökas anslaget med 2014-2017 för utökade insatser mot främlingsfientlighet. Mot ovanstående bakgrund föreslår regeringen att anvisas under anslaget 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 4.5 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. Förändring till följd av: Överföring till/från 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Här redovisas de åtgärder som finansieras från utgiftsområde 13, anslag 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder. Jämställdhetspolitiken är sektorsövergripande. Övriga insatser på jämställdhetsområdet redovisas därför inom berörda utgiftsområden. Insatser som rör diskriminering på grund av kön redovisas under kapitel 4 Diskriminering inom detta utgiftsområde. Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom område Jämställdhet –2014 har regeringen bemyndigats av att ingå ekonomiska åtaganden i fråga om särskilda jämställdhetsåtgärder på högst . 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Målet beslutades av (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:115). Regeringen arbetar utifrån följande delmål för jämställdhetspolitiken. -En jämn fördelning av makt och inflytande. Kvinnor och män ska ha samma rätt och möjlighet att vara aktiva medborgare och att forma villkoren för beslutsfattandet. -Ekonomisk jämställdhet. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. -Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Kvinnor och män ska ta samma ansvar för hemarbetet och ha möjligheter att ge och få omsorg på lika villkor. -Mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Kvinnor och män, flickor och pojkar, ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. 5.4.1Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen I syfte att förbättra uppföljningen av de jämställdhetspolitiska målen har på regeringens uppdrag utvecklat jämställdhetsstatistiken och indikatorer kopplade till de fyra jämställdhetspolitiska delmålen (IJ2010/2217/JÄM). Ett uppföljningssystem för jämställdhetspolitiken med utgångspunkt i indikatorerna har utarbetats inom . Resultatet av arbetet har redovisats i departementsskrivelsen Ett uppföljningssystem för jämställdhetspolitiken (Ds 2013:37). Regeringen avser att använda ett uppföljningssystem . För att säkerställa ett effektivt resursutnyttjande krävs goda förutsättningar för planering och tillräckligt med tid för myndigheter att genomföra insatser i sina respektive verksamheter. Det visar erfarenheterna från regeringens jämställdhetssatsning 2007–2010. Flera insatser som initierats innebär därför ekonomiska åtaganden även . överlämnade regeringen skrivelsen Slutredovisning av regeringens särskilda jämställdhetssatsning 2007–2010 (skr. 2011/12:174) till . I skrivelsen redovisas resultat och effekter av den särskilda jämställdhetssatsning som genomfördes – 2010. Regeringens bedömning är att satsningen har bidragit till att utveckla och förbättra förutsättningarna för ökad jämställdhet inom samtliga jämställdhetspolitiska målområden. Vidare har en grund lagts för att bättre kunna mäta och följa upp jämställdhetens utveckling i samhället, vilket ger ökade möjligheter till ett kunskapsbaserat arbetssätt i myndigheter, kommuner och organisationer. Nedan redovisas översiktligt vilka jämställdhetsinsatser som genomfördes . En mer detaljerad redovisning av resultaten görs inom respektive politikområde. I bilaga 1 till denna volym ges en särskild redovisning av könsfördelningen i statliga myndigheters styrelser vid utgången av 2012. I förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor, bilaga 3 (volym 1), redovisas utvecklingen av fördelningen av den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män. Jämn fördelning av makt och inflytande Regeringen strävar efter balans mellan kvinnor och män i de statligt ägda företagens styrelser. var andelen kvinnor och andelen män , vilket är samma fördelning som . Om de företag inkluderas där staten äger delar av företaget, är andelen kvinnor , en minskning med en procentenhet i jämförelse med 2011, och andelen män . I de helstatliga företagen är andelen styrelseordförande som är kvinnor och om de delägda företagen inkluderas En minskning av andelen kvinnor som är styrelseordförande har skett såväl i de helstatliga företagen som i de delägda företagen i jämförelse med 2011. var av de verkställande direktörerna kvinnor. Andelen kvinnor i statliga myndigheters styrelser och insynsråd har minskat något när det gäller både ledamöter och ordföranden. var andelen kvinnor , vilket är en minskning med en procentenhet i jämförelse med 2011. Andelen män var . Andelen kvinnor som är styrelseordförande är , en minskning i jämförelse med 2011. Andelen män som är styrelseordförande var . över har dock förändringarna av andelen kvinnor och män varit större. Se nedanstående tabell. Tabell 5.2 Andelen kvinnor och män i statligt helägda Källa: Egna beräkningar. Tabell 5.3 Andelen kvinnor och män i statliga myndigheters styrelser och insynsråd Källa: Egna beräkningar. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män behandlas utförligt i ett särtryck ur budgetpropositionen, bilaga 3. redovisade ett regeringsuppdrag (Fi2011/2210) om hur bilagan kan utvecklas i en mer analytisk riktning. förslag låg till grund för bilagan till budgetproposition och kommer också att tas i beaktande i bilagan till budgetproposition. Kvinnor och män deltar på arbetsmarknaden i nästan samma utsträckning men i olika yrken och inom olika sektorer. Kvinnor arbetar deltid i högre grad än män – frivilligt eller ofrivilligt – och har fler och längre frånvaroperioder. Kvinnor utför mer hemarbete än män och är också överrepresenterade i transfereringssystemen, framförallt inom sjuk- och föräldraförsäkringen. Regeringen har tagit flera initiativ för att komma tillrätta med hinder för mer jämställda arbetsvillkor. Delegationen för jämställdhet i arbetslivet (A2011:05) fortsätter sitt arbete till , då den ska redovisa sitt arbete. Av en delredovisning (A2013/815/ARM) framgår bl.a. att delegationen anordnar och deltar i konferenser och seminarier för att sprida kunskap, stimulera till debatt och informera om delegationens arbete. Delegationen har även haft möten med arbetsmarknadens parter, organisationer och forskare. Vidare har fått i uppdrag att utveckla och genomföra särskilda insatser för att förhindra att kvinnor slås ut från arbetslivet på grund av arbetsmiljörelaterade problem (A2011/2209/ARM). Uppdraget ska slutrapporteras . har i regleringsbrevet avseende 2013 fått i uppdrag att bl.a. ge föräldrar goda kunskaper om föräldraförsäkringens regelverk och därmed skapa förutsättningar för valfrihet, ett jämställt föräldraskap och makt över livssituationen (S2012/8858/). fick i uppdrag att genomföra en undersökning riktad till föräldrar om deras överväganden kring föräldraledighet och föräldrapenning (S2012/7630/FST, delvis). Uppdraget ska slutrapporteras . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 2013 ett regeringsuppdrag om att utveckla en webbaserad tjänst där föräldrar kan planera och beräkna de ekonomiska effekterna av hur de fördelar sin föräldraledighet (S2012/6305/FST, delvis). Slutrapporten visar bl.a. att webbtjänsten Kassakollen vidareutvecklats på olika språk och även anpassats för den mobila kanalen. Jämställdhet i skolan och högskolan Med utgångspunkt i de erfarenheter som Delegationen för jämställdhet i skolan (U2008:08) redovisade i sitt betänkande Flickor, pojkar, individer – om betydelsen av jämställdhet för kunskap och utveckling i skolan (SOU 2010:99) fick i uppdrag att genomföra ytterligare insatser för jämställdhet inom skolväsendet (U2011/7067/S). Uppdraget genomförs –2014. beslutade regeringen om nya rekryteringsmål för professorer vid universitet och högskolor (U2012/2067–2100/UH). Lärosätena har getts specifika mål för en minsta andel nyrekryterade professorer som ska vara kvinnor –2015. Beräkningen av rekryteringsunderlaget bygger på antalet lektorer och forskarassistenter fördelat efter forskningsämne. Eftersom detta är en åtgärd som ska stimulera rekryteringen, har inget lärosäte getts mål för perioden –2015 som är lägre än mål eller utfall för perioden –2008. fick i uppdrag av regeringen att lämna förslag på hur rekryteringsmålen kan utvecklas och bli mer effektiva och ändamålsenliga (U/2011/7258/, delvis). Ett förslag till en ny modell för rekryteringsmål för en jämnare könsfördelning bland professorer (/2998/UH) har sänts ut på remiss till lärosätena. gav regeringen i uppdrag att genomföra en studie om skillnader mellan studerande kvinnors och mäns hälsosituation (U2012/3881/JÄM). Syftet med uppdraget var att samla in grundläggande information för att på både kort och lång sikt kunna genomföra analyser av de studerandes studiesociala och studieekonomiska situation och hur denna förändras . Uppdraget redovisades och rapporten visar att kvinnor och män anger olika typer av hälsobesvär men även att kvinnor och män upplever sin hälsosituation olika (U2013/2120/JÄM). Av rapporten framgår att stress är ett vanligt hälsoproblem för såväl kvinnor som män. Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet