prop · H1031d10 · 2013-09-18 00:00:00 — Antalet personer som ansökte om asyl i ökade från ett genomsnitt på 580 asylsökande till ca 1 000–1 300 personer fr.o.m. augusti . Av den anledningen växte mottagande snabbt 2012 och nästan hela ökningen skedde i Migrationsverkets anläggningsboende. För att frigöra platser i mottagande för nya asylsökande, införde myndigheten en arbetsmetod för att identifiera och prioritera ärenden i vilka beslut och verkställighet bedömdes kunna genomföras skyndsamt. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 platser i anläggningsboende ökade från ca 21 500 till 27 300 platser. upphandlade ett stort antal tillfälliga boenden. Skälet till att detta var nödvändigt var det stora antalet asylsökande, men också i hög grad det faktum att personer som beviljats uppehållstillstånd inte anvisades plats av Arbetsförmedlingen i samma takt som besluten om uppehållstillstånd fattades. Därtill var i genomsnitt 6 600 personer med lagakraftvunna avvisnings- eller utvisningsbeslut inskrivna i Migrationsverkets anläggningsboende. var antalet tillfälliga boenden ca 7 000. Dessa platser är i genomsnitt dyrare än en lägenhetsplats, vilket medförde merkostnader med . Kostnaderna för ensamkommande barns boende utgjorde av utfallet på anslaget. Antalet asylsökande ensamkommande barn ökade . Detta medförde ökade utgifter med , vilket utgör av den totala ökningen. Att kostnaderna för ensamkommande barn inte ökade mer kan bl.a. bero på att fattade fler beslut och att den genomsnittliga handläggningstiden förkortades från 144 . Ersättningarna till anvisningskommunerna betalas ut i efterskott, vilket gör att utgiften kan uppstå upp till efter att kostnaden uppstått i en kommun. Det har i sin tur lett till att effekterna av fler asylsökande ensamkommande barn delvis har förskjutits . Ensamkommande barn som ansöker om asyl ska anvisas till en kommun i mån av plats. Om plats saknas blir barnet kvar i ankomstkommunen. Bristen på platser medförde att drygt 800 barn aldrig anvisades utan blev kvar i ankomstkommunen. Platsbristen har inneburit negativa konsekvenser för vissa barn när de vistats än som avsetts i tillfälliga boenden. Dessutom har det medfört att ankomstkommunerna har behövt anordna boenden för att ha en ständig beredskap att kunna ta emot ensamkommande barn, vilket inneburit högre kostnader för boenden i anvisningskommuner. Det totala antalet platser ökade med 426. Av denna ökning var 19 platser avsedda för asylsökande ensamkommande barn. Kostnaden i mottagandet anger inte direkt graden av flödeseffektivitet inom asylprocessen. Vid ett givet antal asylsökande medför kortare vistelsetider att det genomsnittliga antalet inskrivna personer i mottagandet minskar och därmed till att kostnaderna minskar. Om beläggningsgraden i mottagandet blir allt för hög måste upphandla tillfälliga platser, vilket är betydligt dyrare än lägenhetsplatser (Se även avsnittet Förkortade vistelsetider). Boendekostnaden kan också vara en indikator på hur väl kan hushålla med statens resurser (ensamkommande barn exkluderat). Diagram 2.2 Dygnskostnad (anslagen 1:1, 1:2 och 1:7) i mottagandet av asylsökande fördelat på kostnadsslag *Samkostnaderna består främst av gemensamma administrativa funktioner, it, kundtjänst och driftskostnader. Den totala dygnskostnaden ökade 2012 till , vilket är en ökning med jämfört med året innan. Den genomsnittliga kostnaden för personer som lämnade mottagandet minskade från till som en konsekvens av kortare vistelsetider i mottagandet. Särskild dagersättning enligt förordningen (2010:1345) om särskild dagersättning till vissa nyanlända invandrare som vistats vid mottagningsenhet har betalats ut till ungefär 1 500 personer för att täcka kostnader för försörjning för tiden från det att dagersättning enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. upphört till det att utbetalning av etableringsersättning sker. Tabell 2.9 Vistelsetid, antal inskrivna personer samt antal boendedygn i mottagande 2010–2012 Diagram 2.3 Handläggningsstatus för inskrivna vid utgången av 2012 *Av de med avslag i överinstans har de flesta ett lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut Av dem som var inskrivna vid utgången av 2012 hade 6 000 beviljats uppehållstillstånd, vilket kan jämföras med 3 200 året innan. Antalet personer med lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut var 12 000, vilket var detsamma som 2011. Den totala vistelsetiden för personer där beslut om avvisning med omedelbar verkställighet till hemlandet kunde fattas var vid slutet dagar. Under andra och tredje kvartalet var den sammantagna tiden dock kortare, . Detta kan förklaras av de åtgärder som vidtog i samband med den plötsliga ökningen . Anslag 1:3 Migrationspolitiska åtgärder Anslaget var dimensionerat för att 1 900 personer skulle vidarebosättas i . Att antalet överförda i stället uppgick till 1 728 personer är förklaringen till att utfallet blev lägre än beräknat. Den generella bristen på bostäder gjorde att målet om att överföra 1 900 personer inte kunde uppnås. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Anslag 1:4 Domstolsprövning i utlänningsärenden Domstolsprövning i migrationsmål sker vid tre förvaltningsrätter (migrationsdomstolar) och vid Migrationsöverdomstolen. Med migrationsmål avses främst avlägsnandemål, verkställighetsmål, mål om uppehållstillstånd utan samband med avvisning eller utvisning samt mål om svenskt medborgarskap. Kostnaderna för migrationsdomstolarna ökade och för Migrationsöverdomstolen jämfört med . Utfallet motsvarade anvisade medel . De ökade kostnaderna var en följd av att domstolarna anställt mer personal. Såväl migrationsdomstolarna som Migrationsöverdomstolen ökade antalet årsarbetare jämfört med . Migrationsdomstolarna ökade med 41 årsarbetare och Migrationsöverdomstolen med 10 årsarbetare. Därigenom kunde domstolarna öka genomströmningen avseende avlägsnandemål och minska antalet öppna mål med för denna kategori. Produktiviteten mätt i antalet avgjorda mål per årsarbetare minskade något, från 158 till 144 och kostnaden per avgjort mål ökade marginellt. De relativt resurskrävande asylmålen minskade som en följd av att fler personer beviljades uppehållstillstånd i första instans. ökade de mindre resurskrävande medborgarskapsmålen och viseringsmålen. Viseringsmålen handläggs i andra instans vid migrationsdomstolen i och antalet inkomna mål har överstigit den uppskattning som gjordes vid införandet av rätten till att överklaga dessa mål. Målen inkommer främst och i samband med jul- och nyårshelgerna. De kräver stora beredningsresurser och ska handläggas med förtur. Arbetet med dessa mål tränger undan arbetet med andra mål, vilket inverkar på resultatet vad gäller övriga mål. Anslag 1:5 Kostnader vid domstolsprövning i utlänningsärenden I propositionen Vårändringsbudget minskades anslaget med för att finansiera ökade kostnader inom utgiftsområdet. Kostnaderna för offentliga biträden ökade främst som en följd av att avgjorda mål i migrationsdomstolen ökade . Därutöver ökade den debiterade tiden per förordnande . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Anslag 1:6 Offentligt biträde i utlänningsärenden Anslaget ökades med i propositionen Vårändringsbudget eftersom prognosen för antalet inkomna asylansökningar höjdes . Utfallet blev dock lägre än anvisade medel. Det relativt höga överföringsbeloppet berodde på att sammansättningen av sökande förändrades samt på att prioriterade ärenden i vilka offentliga biträden inte förordnades. Anslag 1:7 Utresor för avvisade och utvisade Kostnaden per person som utrest med tvång, ökade från ca 54 000 till . Den främsta orsaken till kostnadsökningen var att det genomfördes ett stort antal kostsamma reguljärflygningar till och . Anslaget minskades med i propositionen Vårändringsbudget som en följd av att prognosen för resursbehovet reviderades ned. Kostnaden för utresor med tvång minskade också. Anslagssparandet uppgick till . Kostnaden för det självmana återvändandet ökade däremot som en följd av fler utresor och utnyttjade därför av anslagskrediten. Anslag 1:8 Från EU-budgeten finansierade insatser för asylsökande och flyktingar Anslaget användes för utbetalningar för projekt som beviljas medel inom ramen för Europeiska flyktingfonden samt Europeiska återvändandefonden. Under anslaget finansieras även kvarvarande utbetalningar från Flyktingfonden II. Fonderna ingår i ramprogrammet för solidaritet och förvaltning av migrationsströmmar för perioden –2013 och syftar till att stödja principen om solidaritet vid hanteringen av migrationsströmmar. ekonomiska vårproposition aviserade regeringen att anslaget ska används för utbetalningar för projekt som beviljas medel inom ramen för den Europeiska asyl- och migrationsfonden som träder i kraft . Verksamheten inom Europeiska flyktingfonden och Europeiska återvändandefonden omfattar till viss del fleråriga projekt varför åtaganden under anslaget kan medföra utgifter för kommande budgetår. Utfallet blev väsentligt lägre än anvisade medel till följd av att bidragsöverenskommelser med projektägare för programåret 2012 inte slutfördes. Det var i sin tur en följd av omprövningar av tidigare regeltolkningar. Anslag 1:9 Ramöverenskommelse om migrationspolitik Genom budgetpropositionen avsattes till åtgärder som vidtas inom ramen för överenskommelsen med de gröna. avsattes halva detta belopp. Regeringen avsåg att genomföra åtgärderna successivt men när överenskommelsen slöts var det inte klart i vilken takt detta skulle kunna ske. Medlen på anslaget utnyttjades inte 2012. Genom budgetpropositionen överfördes däremot medel från anslaget för finansiering av inrättandet av en fjärde migrationsdomstol samt för ökad anhöriginvandring till följd av Migrationsöverdomstolens dom angående identitet i familjeåterföreningsfall som kom i början 2012 och som bedömdes få liknande konsekvenser som den lagändring som planerades. Till följd av det kraftigt ökade antalet asylsökande har förmåga till anpassning prövats. Myndigheten klarade att ta emot ett mycket stort antal asylsökande som fler asylansökningar än kunde avgöras och vistelsetiden kunde förkortas. De insatser som vidtagit bedöms ha bidragit till att vistelsetiderna och kostnaderna inte ökat mer än nödvändigt. Regeringens mest prioriterade frågor var asylprövning och återvändande i syfte att förkorta vistelsetiderna i mottagande. Särskilt prioriterades förkortad vistelsetid för asylsökande med uppenbart ogrundade ansökningar. införde en handlingsplan för prioritering i prövningen av asylärenden, enligt vilken ärenden enligt Dublinförordningen, ärenden som rörde ensamkommande barn och barnfamiljer samt ansökningar som bedömdes vara uppenbart ogrundade gavs prioritet i prövningen. Regeringens bedömning är att den positiva effekten av sammansättningen förstärktes och vistelsetiden förkortades ytterligare. Att asylsökande med uppenbart ogrundade ansökningar och andra prioriterade ärenden kan hanteras skyndsamt bedömer regeringen är av största vikt och arbetssättet bör vidareutvecklas och tillämpas i högsta möjliga utsträckning i hela myndigheten, dels för att minska kostnaderna i mottagande genom förkortade vistelsetider, dels för individens skull. De personer som beviljas uppehållstillstånd ska snabbt kunna påbörja etableringsprocessen medan de som fått ett lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut är skyldiga att lämna landet. För att klara att avgöra asylärenden utan att förlänga vistelsetiderna mer än nödvändigt behövde flytta resurser från övriga tillståndsenheter till asylprövning. Det innebar i sin tur längre handläggningstider för tillståndsärenden jämfört med . Regeringen bedömer att det är viktigt att fortsätter arbetet med digitalisering för att förkorta handläggningstiderna, minska känsligheten för ett varierat antal sökande samt öka likformigheten och rättssäkerheten i prövningen av arbetsmarknadsärenden och ärenden om medborgarskap. Det är ett arbete som beräknas vara genomfört under kommande budgetperiod och som kommer att få stor betydelse för utvecklingen av till en modern, serviceinriktad och effektiv myndighet. Behov av ytterligare åtgärder för att förkorta vistelsetiden i mottagande Den sammantagna vistelsetiden i mottagande för asylsökande är fortfarande för lång. Tiden till bosättning i kommun och tiden från ansökan till återvändande når inte de av regeringen uppsatta målen. Orsaken till detta är bl.a. att ansökningar som skulle kunna prövas mer eller mindre omgående och beslut om avvisning med omedelbar verkställighet, som skulle kunna verkställas mycket snabbt, inte har hanterats på ett optimalt sätt. En annan orsak är att både personer som har beviljats uppehållstillstånd och personer som har fått avslag på sina asylansökningar av olika skäl blir kvar i mottagande. Antalet personer med uppehållstillstånd som väntade på att flytta till ett boende i en kommun nära på fördubblades jämfört med föregående år, från 3 200 till 6 000 personer. Antalet personer med lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 i mottagande var 12 000, vilket var detsamma som 2011. Med anledning av detta och i ljuset av det kraftigt ökande antalet nya asylsökande är det nödvändigt att fortsätter arbetet med att förkorta vistelsetiderna och utveckla organisation och arbetssätt ytterligare för att öka förmågan till flexibilitet och kostnadseffektiviteten i verksamheten. Regeringen har vidtagit en rad åtgärder för att stödja utvecklingen och förbättra styrning och uppföljning av i denna riktning. En del i detta har varit att anpassa instruktion och regleringsbrev för för att stärka möjligheterna för verket att förändra intern styrning och organisation. Regeringen anser att det är av mycket stor vikt att alla aktörer, myndigheter, domstolar och kommuner, som verkar inom utgiftsområde 8 Migration samverkar för att öka effektiviteten i processen från ansökan till bosättning eller återvändande. Regeringen gör bedömningen att en mer samordnad process mellan aktörer skulle bidra till att stärka möjligheterna till kostnadseffektivitet i asylprocessen. För att uppnå regeringens övergripande mål inom migrationspolitiken och förkorta vistelsetiderna, är det därför viktigt att effektivisera de olika delarna av asylprocessen även hos övriga berörda aktörer så som Polisen, domstolarna och Arbetsförmedlingen. Antalet personer inskrivna i mottagande påverkar vistelsetiderna och därmed kostnaderna i hög utsträckning. Antalet inskrivna i mottagandet ökade med 3 100 personer, en ökning jämfört med . Utöver ovan redovisade skäl kan kostnadsökningen förklaras av att en ökad andel asylsökande valde att bo i Migrationsverkets anläggningsboende, från , samt att antalet asylsökande ensamkommande barn fortsatte att öka. Kommunerna möter inte det ökade behovet av platser för dessa barn och det finns risk för att barnens behov av stöd inte kan tillgodoses tillräckligt. Möjligheten till långsiktig planering förbättras om barnet anvisas till en kommun. Regeringen bedömer att arbetet med att få till stånd fler platser i kommunerna måste fortsätta. De förkortade handläggningstiderna hos migrationsdomstolarna och Migrationsöverdomstolen är en utveckling i rätt riktning som påverkar vistelsetiden hos de personer som 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 befunnit sig längst i mottagande. Regeringen bedömer att antalet asylsökande kommer att fortsätta ligga på en mycket hög nivå, även om osäkerheten i prognoserna är mycket stor. Det kommer att få direkta konsekvenser på handläggningstider, vistelsetider och för storleken på mottagande för asylsökande och därmed också för andra myndigheter och domstolar. Regeringen delar i huvudsak de bedömningar som gör avseende myndighetens resultat och vilka insatser som bör genomföras. Det är mycket positivt att myndigheten bedriver utvecklingsinsatser som syftar till att öka kostnadseffektiviteten och förkorta vistelsetiden i mottagandet. Av flera skäl är det viktigt att vistelsetiderna i mottagande blir så korta som möjligt. Varje dags onödig väntan i mottagandet medför ökade kostnader inom utgiftsområdet och försenar integration för den som beviljats uppehållstillstånd. Att förkorta vistelsetiderna inom asylprocessen och handläggningstiderna inom arbete, besök och bosättning bör även fortsatt vara högt prioriterade områden för och övriga berörda myndigheter och domstolar. En snabb asylprocess är både gynnsam ur integrationssynpunkt för den som slutligen beviljas uppehållstillstånd och till ekonomisk nytta för samhället. Trots olika insatser för att förkorta vistelsetiderna bedöms antalet genomsnittligt inskrivna personer i mottagande öka både 2013 och 2014. Det beror främst på att antalet asylsökande i fortsatt kommer att vara högt och på att utflödet ur asylsystemet inte kommer att motsvara inflödet av nya ärenden. Regeringens mål är att säkerställa en långsiktigt hållbar migrationspolitik som värnar asylrätten och som inom ramen för den reglerade invandringen underlättar rörlighet över gränser, främjar arbetskraftsinvandring, tillvaratar och beaktar migrationens utvecklingseffekter samt fördjupar det europeiska och internationella samarbetet. ska ha en human asylpolitik och vara en för den som flyr undan förföljelse och förtryck. Särskild hänsyn ska tas till barnets ska fortsatt erbjuda skydd i större utsträckning än vad internationella överenskommelser kräver. Utifrån denna målsättning träffade regeringen en ramöverenskommelse med de gröna om migrationspolitiken. Förkortade vistelsetider i mottagande, en effektiv och flexibel arbetskraftsinvandring och en gemensam asylpolitik inom EU är fortsatt prioriterade områden. Kriget i har drivit miljontals människor på flykt inom och från regionen och den fortsatta utvecklingen är mycket svår att förutse. Flyktingkrisen som utvecklades mycket snabbt bedöms bestå och leder till att fler människor lämnar landet eller regionen. Regeringen bedömer därför att sannolikheten för att fler syrier kommer att söka skydd i är fortsatt hög. Till följd av att konflikten bedöms bli varaktig kommer i normalfallet bevilja asylsökande från permanenta uppehållstillstånd istället för tidsbegränsade. Utöver syrier kommer en stor andel av de asylsökande från , och . Antalet statslösa asylsökande har ökat jämfört med 2012. lider av en djup ekonomisk kris. relativa ekonomiska stabilitet i relation till omvärldens kan komma att bidra till att asylsökande i än större utsträckning än tidigare väljer som slutdestination. Det stora antalet asylsökande men även det stora antalet ansökningar av andra skäl kommer att ställa höga krav på berörda myndigheter och domstolar, inklusive utlandsmyndigheterna, samt på kommuner och landsting . Förkortade vistelsetider i mottagande Såväl personer som har beviljats uppehållstillstånd som personer som har fått avslag på sin asylansökan blir av olika skäl kvar i mottagande. För att asylsystemet ska vara långsiktigt hållbart och rättssäkert är det viktigt att asylprocessen har ett tydligt slut. De som beviljas uppehållstillstånd ska så snabbt som möjligt kunna påbörja etableringsprocessen i medan de som fått ett lagakraftvunnet avvisnings- eller utvisningsbeslut är skyldiga att lämna landet. En utdragen väntan på att få möjlighet att etablera sig i en kommun försenar integrationen för den som beviljats uppehållstillstånd och är förenat med ekonomiska förluster för staten och samhället i stort. På samma sätt innebär en ineffektiv process för att verkställa lagakraftvunna avvisnings- eller utvisningsbeslut att migrationspolitikens legitimitet undergrävs och att merkostnader uppstår. För att vistelsetiden i mottagandet ska vara så kort som möjligt krävs det att alla berörda aktörer, såväl myndigheter och domstolar som kommuner, samverkar effektivt. Förkortad tid för prövning Regeringen och har vidtagit en rad åtgärder för att förbättra effektiviteten och öka förutsebarheten i de delar av asylprocessen som ansvarar för. Handläggningstiden i prövning av ansökan i första instans har förkortats. Regeringen bedömer dock att den totala tiden för prövningen är allt för utdragen och att berörda myndigheter och domstolar måste arbeta för att förkorta handläggningstiderna ytterligare. I syfte att skapa ett mottagande som bättre svarar mot behoven i prövningsverksamheten avser att skapa nya boendelösningar som möjliggör ett differentierat boende utifrån de asylsökandes behov, vilket underlättar en snabbare prövning och i förlängningen en förkortad vistelsetid. ökade användning av tekniska hjälpmedel, t.ex. videolänk, minskar antalet inställda utredningar vilket förkortar den genomsnittliga tiden för prövning i första instans. Regeringen har vidare uppdragit åt att utveckla organisationens funktionssätt så att resurserna kan utnyttjas effektivare och mer flexibelt . Detta arbete behöver fortsätta. Regeringen ser positivt på fortsatta utvecklingsinsatser för it-utveckling och digitalisering, breddad kompetens hos handläggarna och ett utvecklat ledarskap samt ökad service bl.a. i syfte att effektivisera samarbetet med kommunerna, som redovisade budgetunderlag till regeringen. Regeringen bedömer att redan vidtagna och planerade åtgärder för ökad digitalisering är nödvändiga och kommer att leda till högre måluppfyllelse i 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 Det är av stor betydelse att myndigheten prioriterar utvecklingsarbetet så att de positiva effekter som myndigheten redovisat för regeringen när det gäller effektivitet, rättssäkerhet och service kan realiseras . behov av bostäder för asylsökande ökar när fler människor söker skydd i . När ökningen av antalet asylsökande leder till att många fler beviljas uppehållstillstånd, vilket är fallet , ökar också Arbetsförmedlingens behov av kommunplatser för nyanlända flyktingar och deras anhöriga. Antalet befintliga kommunplatser är dock otillräckligt. var drygt 7 700 personer med uppehållstillstånd inskrivna i mottagande i avvaktan på att få en plats i en kommun. Kostnaden för dessa personers boende, uppehälle, ersättningar, m.m. i mottagningssystemet uppgår till . Då dessa personer blir kvar i mottagandet ökar behovet av platser för nya asylsökande. Det leder till att under vissa perioder tvingas upphandla dyra tillfälliga boenden. För att effektivisera Arbetsförmedlingens bosättningsarbete begränsas bl.a. Arbetsförmedlingens bosättningsansvar så att de som bor i eget boende enbart erbjuds bosättningshjälp efter en behovsbedömning där behovet av att flytta till en annan ort av arbetsmarknadsskäl slagits fast. För att förhindra att delar av etableringstiden då personen har rätt till etableringsplan och etableringsinsatser har förbrukats när personen blir kommunmottagen bör etableringsplanens starttidpunkt flyttas fram för personer som bor i anläggningsboende. Etableringsplanen bör starta i anslutning till att personen blir kommunmottagen. Ändringen innebär att personen får dagersättning enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. så länge han eller hon är inskriven i mottagande. Personen får därmed rätt till etableringsersättning och etableringsinsatser efter kommunplacering. Den lagstadgade rättigheten att få etableringsplanen upprättad från det att uppehållstillstånd beviljas förändras inte av förslaget. Se vidare under utgiftsområde 13 Integration och jäm- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 8 ställdhet och utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Ett väl fungerande återvändande Ett väl fungerande återvändande, i första hand självmant men om det krävs även med tvång, är en av förutsättningarna för att asylsystem ska vara långsiktigt hållbart. Andelen inskrivna i mottagande med lagakraftvunna avlägsnandebeslut uppgick till 13 500 personer. Det är av största vikt att återvändandet ökar. , Polisen och Kriminalvården fick 2009 regeringens uppdrag att samverka och effektivisera återvändandearbetet i syfte att öka antalet verkställda avvisnings- eller utvisningsbeslut. Även tiden mellan lagakraftvunnet beslut och återresa behöver förkortas betydligt.