prop · H003123 · 2013-03-25 00:00:00 — Regeringens proposition 2012/13:123 Myndigheters tillgång till tjänster för elektronisk Prop. Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen lämnas förslag till en ny lag om valfrihetssystem i fråga om tjänster för elektronisk identifiering. Lagen ska gälla när en upp- handlande myndighet har beslutat att tillämpa valfrihetssystem i fråga om tjänster för elektronisk identifiering av enskilda i myndighetens elektro- niska tjänster och har anslutit sig till ett system för säker elektronisk identifiering som tillhandahålls av en myndighet som utses av rege- ringen. En ytterligare förutsättning är att den myndighet som regeringen har utsett har fått i uppdrag av den upphandlande myndigheten att admi- nistrera valfrihetssystemet och föra dess talan i samband med mål om rättelse. Med valfrihetssystem avses ett förfarande där den enskilde har rätt att välja leverantör bland de leverantörer som en upphandlande myn- dighet har godkänt och tecknat kontrakt med för att få en tjänst utförd. På en särskild webbplats ska det löpande annonseras vilka tjänster för elektronisk identifiering som efterfrågas. Alla leverantörer som ansöker om att få delta i ett valfrihetssystem och som uppfyller de uppställda kraven och villkoren ska godkännas. Därefter ska kontrakt tecknas med varje leverantör. Leverantörer har möjlighet att ansöka om rättelse och begära skadestånd om lagen inte har följts. Bestämmelserna om s.k. anbudssekretess i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska inte gälla i ärenden enligt den nya lagen. Det föreslås även en ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvalt- ningsdomstolar som innebär att förvaltningsrätten ska vara domför med en lagfaren domare vid prövning av mål enligt den nya lagen. Slutligen föreslås en ändring i lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter 2012/13:123 som gör det möjligt för kommunala nämnder att överlåta beslutanderätt till den som ska administrera valfrihetssystem enligt den nya lagen. Lagändringarna föreslås träda i kraft . 2.2Förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) om 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (2009:47) om 2.4Förslag till lag om ändring i offentlighets- och 4.3Hur tillgodoses den offentliga förvaltningens behov 4.5Förslag till EU-förordning om elektronisk 6.1Köp av eID-tjänster genom tillämpning av Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om valfrihetssystem i fråga om tjänster för elektronisk identifie- ring, 2.lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna förvaltnings- domstolar, 3.lag om ändring i lagen (2009:47) om vissa kommunala befogen- heter, 4.lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om valfrihetssystem i fråga om tjänster för elektronisk identifiering Härigenom föreskrivs följande. 1 § I denna lag finns bestämmelser om tillämpning av valfrihetssystem i fråga om tjänster för elektronisk identifiering. Lagen gäller när en upphandlande myndighet har 1.beslutat att tillämpa valfrihetssystem i fråga om tjänster för elektro- nisk identifiering av enskilda i myndighetens elektroniska tjänster, 2.anslutit sig till ett system för säker elektronisk identifiering som till- handahålls av den myndighet som regeringen bestämmer, och 3.uppdragit åt den myndighet som avses i 2 att i den upphandlande myndighetens namn administrera valfrihetssystemet enligt 314 §§, föra dess talan i samband med mål om rättelse enligt 16 § och i före- kommande fall vidta rättelse enligt 17 §. 2 § Med valfrihetssystem avses i denna lag ett förfarande där den enskilde har rätt att välja den leverantör som ska utföra tjänsten och som en upphandlande myndighet har godkänt och tecknat kontrakt med. Termerna förfrågningsunderlag, kontrakt och upphandlande myndig- het har i denna lag samma betydelse som i lagen (2007:1091) om offent- lig upphandling. 3 § Den upphandlande myndigheten ska behandla leverantörer på ett likvärdigt och icke-diskriminerande sätt. Den upphandlande myndigheten ska iaktta principerna om öppenhet, ömsesidigt erkännande och propor- tionalitet när den tillämpar valfrihetssystem. 4 § En upphandlande myndighet som har beslutat att inrätta eller förändra ett valfrihetssystem ska annonsera på en nationell webbplats som har upprättats för ändamålet. Ansökningar ska löpande begäras in genom sådan annonsering. Ett förfrågningsunderlag ska finnas tillgängligt på webbplatsen till- sammans med annonsen. 5 § Grunderna för den ekonomiska ersättningen till en leverantör ska framgå av förfrågningsunderlaget. 6 § Den upphandlande myndigheten får ställa särskilda villkor för hur ett kontrakt ska fullgöras. Samtliga villkor ska anges i annonsen om valfrihetssystemet eller i förfrågningsunderlaget. 7 § I annonsen eller förfrågningsunderlaget ska det anges på vilket sätt ansökan ska lämnas in. I förfrågningsunderlaget ska det anges inom vilken tid den upphand- lande myndigheten kommer att besluta om godkännande. 8 § Leverantörer får lämna en ansökan var för sig eller tillsammans med andra leverantörer. Den upphandlande myndigheten får inte ställa upp villkor om att en grupp ska ha en bestämd juridisk form för att få lämna en ansökan. Den upphandlande myndigheten får dock begära att en grupp ska ha en viss juridisk form när den har blivit tilldelad ett kon- trakt, om det behövs för att kontraktet ska kunna fullgöras på ett godtag- bart sätt. 9 § En sökande får vid behov åberopa andra företags ekonomiska, tekniska och yrkesmässiga kapacitet i ansökan. Sökanden ska genom att tillhandahålla ett åtagande från företagen i fråga eller på annat sätt kunna visa att den kommer att förfoga över nödvändiga resurser när kontraktet ska fullgöras. 10 § Den upphandlande myndigheten får utesluta en sökande som 1.är i konkurs eller likvidation, är under tvångsförvaltning eller är föremål för ackord eller tills vidare har inställt sina betalningar eller är underkastad näringsförbud, 2.är föremål för ansökan om konkurs, tvångslikvidation, ackord eller annat liknande förfarande, 3.genom lagakraftvunnen dom är dömd för brott som avser yrkesut- övningen, 4.kan visas ha gjort sig skyldig till allvarligt fel i yrkesutövningen, 5.inte har fullgjort sina åligganden avseende socialförsäkringsavgifter eller skatt i hemlandet eller en annan stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, eller 6.i något väsentligt hänseende har låtit bli att lämna upplysningar eller har lämnat felaktiga upplysningar som har begärts med stöd av 11 §. Om sökanden är en juridisk person, får sökanden uteslutas om en före- trädare för den juridiska personen har dömts för sådant brott som avses i första stycket 3 eller har gjort sig skyldig till sådant fel som avses i första stycket 4. 11 § Den upphandlande myndigheten får begära att sökanden visar att det inte finns någon grund för att utesluta denne med stöd av 10 § första stycket 1, 2 eller 5. Den upphandlande myndigheten ska som bevis för att det inte finns grund för att utesluta en sökande godta utdrag ur ett officiellt register 2012/13:123 eller annan likvärdig handling när det gäller ett förhållande som avses i 10 § första stycket 1 eller 2 och intyg från en behörig myndighet när det gäller ett förhållande som avses i 10 § första stycket 5. Om, i fråga om en sökande som inte är medborgare i eller bosatt i , sådana handlingar eller intyg som avses i andra stycket inte utfärdas i sökandens hemland eller ursprungsland, eller inte omfattar samtliga de fall som avses i 10 § första stycket 1, 2 och 5, får de ersättas med en utsaga som har avgetts på heder och samvete eller av en liknande försäkran. En sådan sökande får också föreläggas att visa att det inte finns grund för att utesluta denne med stöd av 10 § första stycket 3 eller andra stycket. Om en sökande är registrerad i en officiell förteckning över godkända tjänstetillhandahållare i ett land inom Europeiska ekonomiska samarbets- området, ska den upphandlande myndigheten utgå från att sökanden inte kan uteslutas som leverantör enligt 10 § första stycket 15. Godkännande av sökande och ingående av kontrakt 12 § Den upphandlande myndigheten ska godkänna samtliga sökande som uppfyller kraven i annonsen och förfrågningsunderlaget och som inte har uteslutits med stöd av 10 §. 13 § Den som har ansökt om godkännande ska få del av uppgifter som tillförs ärendet genom någon annan och få tillfälle att yttra sig över upp- gifterna innan ärendet avgörs. Ett slutligt beslut i ett ärende om godkännande enligt denna lag ska innehålla skälen för beslutet. Ett beslut om att inte godkänna en sökande ska även innehålla en upplysning om hur man ansöker om rättelse. Sökanden ska underrättas om beslutet. En underrättelse ska även lämnas när den upphandlande myndigheten beslutar att avbryta inrättandet av ett valfrihetssystem. 14 § När den upphandlande myndigheten har lämnat sitt godkännande enligt 12 § ska den upphandlande myndigheten utan dröjsmål teckna kontrakt med leverantören. 15 § Den upphandlande myndigheten ska till enskilda lämna informa- tion om samtliga leverantörer som den upphandlande myndigheten har tecknat kontrakt med inom ramen för ett valfrihetssystem. Informationen ska vara saklig, relevant, jämförbar, lättförståelig och lättillgänglig. 16 § En leverantör som gör gällande att en upphandlande myndighet har brutit mot en bestämmelse i denna lag, får ansöka om rättelse hos allmän förvaltningsdomstol. Endast den sökande som inte har godkänts får ansöka om rättelse av beslut enligt 12 §. En ansökan om rättelse ska vara skriftlig. 17 § Om den upphandlande myndigheten har brutit mot någon bestämmelse i denna lag och detta har medfört att en leverantör har lidit eller kan komma att lida skada, ska rätten besluta att den upphandlande myndigheten ska vidta rättelse. 18 § En ansökan om rättelse enligt 16 § ska göras hos den förvaltnings- rätt i vars domkrets den myndighet som avses i 1 § andra stycket 2 har sin hemvist. En ansökan enligt 16 § andra stycket ska ha kommit in till förvalt- ningsrätten från det att en upplysning har lämnats enligt 13 § andra stycket. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätt. 19 § En upphandlande myndighet som inte har följt bestämmelserna i denna lag ska ersätta sökanden för därigenom uppkommen skada. Talan om skadestånd ska väckas vid allmän domstol. En skadeståndstalan som grundar sig på ett beslut att inte godkänna en sökande ska väckas för beslutet. Väcks inte talan , är rätten till skadestånd förlorad. 20 § Bestämmelserna i 1619 §§ om rättelse och skadestånd gäller inte i fråga om information enligt 15 §. 21 § Ett beslut som denna lag är tillämplig på får inte överklagas med stöd av 10 kap. kommunallagen (1991:900). 22 § Den myndighet som regeringen bestämmer utövar tillsyn över att denna lag följs. får inhämta sådana upplysningar som är nödvän- diga för tillsynen från en upphandlande myndighet och från den myndig- het som avses i 1 § andra stycket 2. Upplysningarna ska i första hand inhämtas genom ett skriftligt förfarande. Om det på grund av materialets omfång, brådska eller något annat förhållande är lämpligare, får upplys- ningarna i stället inhämtas genom besök hos den upphandlande myndig- heten eller den myndighet som avses i 1 § andra stycket 2. En upphandlande myndighet och den myndighet som avses i 1 § andra stycket 2 är skyldig att tillhandahålla de upplysningar som tillsyns- myndigheten begär för sin tillsyn. Denna lag träder i kraft . Härigenom föreskrivs att 18 § lagen (1971:289) om allmänna förvalt- ningsdomstolar1 ska ha följande lydelse. En förvaltningsrätt är domför med en lagfaren domare ensam 1.vid åtgärd som avser endast måls beredande, 2.vid förhör med vittne eller sakkunnig som begärts av en annan för- valtningsrätt, 3.vid beslut som avser endast rättelse av felräkning, felskrivning eller annat uppenbart förbiseende och 4.vid annat beslut som inte innefattar slutligt avgörande av mål. Om det inte är påkallat av särskild anledning att målet prövas av fullsutten rätt, är en förvaltningsrätt domför med en lagfaren domare ensam vid beslut som inte innefattar prövning av målet i sak. Åtgärder som avser endast beredandet av ett mål och som inte är av sådant slag att de bör förbehållas lagfarna domare får utföras av en annan tjänsteman som har tillräcklig kunskap och erfarenhet och som är anställd vid förvaltningsrätten eller vid en tingsrätt på samma ort som förvaltningsrätten. Regeringen meddelar närmare föreskrifter om detta. Vad som sägs i andra stycket gäller även vid avgörande i sak av 1.mål av enkel beskaffenhet, 2.mål om bevissäkring och betalningssäkring enligt skatteförfarande- lagen (2011:1244), om besiktning enligt fastighetstaxeringslagen (1979:1152), om uppgifts eller handlings undantagande från kontroll enligt skatteförfarandelagen eller annan skatteförfattning, 3.mål om omhändertagande enligt 6 § lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga, mål om vård i enskildhet enligt 15 b § samma lag, mål om avskildhet enligt 15 c § samma lag, mål om tillfälligt flyttningsförbud enligt 27 § samma lag, mål om omhändertagande enligt 13 § lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, mål om vård i enskildhet eller avskildhet enligt 34 § samma lag, mål om vård i enskildhet enligt 14 § lagen (1998:603) om verk- ställighet av sluten ungdomsvård, mål om avskildhet enligt 17 § samma lag, mål om tillfällig isolering enligt 5 kap. 3 § smittskyddslagen (2004:168), mål enligt 12 § första stycket och 33 § lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård, mål enligt 18 § första stycket 35 och 9 när det gäller de fall då vården inte har förenats med särskild utskrivningspröv- ning eller 6 lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård, mål om förvar och uppsikt enligt utlänningslagen (2005:716), mål enligt lagen (1974:202) om beräkning av strafftid m.m., mål enligt fängelselagen (2010:610) samt mål enligt lagen (1963:193) om samarbete med 1Lagen omtryckt 1981:1323. 2Senaste lydelse 2011:1303. , , och angående verkställighet av straff Prop. 2012/13:123 m.m., 4.mål enligt folkbokföringsförfattningarna, mål rörande preliminär skatt eller om anstånd med att betala skatt eller avgifter enligt skatte- författningarna, 5.mål enligt lagen (2007:1091) om offentlig upphandling, lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster eller lagen (2011:1029) om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet, 6.mål som avser en fråga av betydelse för inkomstbeskattningen, dock endast om värdet av vad som yrkas i målet uppenbart inte överstiger hälften av prisbasbeloppet enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkrings- balken, 7.mål enligt lagen (2004:629) om trängselskatt och Denna lag träder i kraft . Beslut som anställda i en in- köpscentral fattar på en nämnds vägnar ska anmälas till den som har lämnat uppdraget. Detsamma ska gälla beslut som den myndig- het som avses i 4 a § fattar på en nämnds vägnar.Föreskrifterna i 6 kap. 33 § kommunallagen (1991:900) om uppdrag att besluta på nämndens vägnar tillämpas på ärenden enligt 4 § första stycket och 4 a § första stycket. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter dels att 6 kap. 57 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 6 kap. 4 a §, av följande lydelse. En nämnd i en kommun, i ett landsting eller i ett kommunal- förbund får efter överenskommelse med den myndighet som avses i 1 § andra stycket 2 lagen (2013:000) om valfrihetssystem i fråga om tjänster för elektronisk identifiering uppdra åt myndig- heten att besluta på nämndens vägnar i ärenden enligt den lagen. Uppdrag enligt första stycket får inte lämnas i de fall som avses i 6 kap. 34 § kommunallagen (1991:900). 5 §1 Föreskrifterna i 6 kap. 33 § kommunallagen (1991:900) om uppdrag att besluta på nämndens vägnar tillämpas på ärenden enligt 4 § första stycket. 6 §2 Beslut som anställda i en in- köpscentral fattar på en nämnds vägnar ska anmälas till den som har lämnat uppdraget. 1Senaste lydelse 2012:389. 2Senaste lydelse 2012:389. Denna lag träder i kraft . 3 Senaste lydelse 2012:389. Härigenom föreskrivs i fråga om offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) dels att 19 kap. 3 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 19 kap. 3 a §, och närmast före 19 kap. 3 a § en ny rubrik av följande lydelse. Sekretess gäller för uppgift som hänför sig till ärende om förvärv, överlåtelse, upplåtelse eller användning av egendom, tjänst eller annan nyttighet, om det kan antas att det allmänna lider skada om uppgiften röjs. Begreppet tjänst omfattar inte arbete som för en myndighets behov utförs av dess egen eller någon annan myndighets personal, om det inte är fråga om ett arbete som en myndighet i konkurrens med andra myn- detta stycke gäller inte vid ett ansökningsförfarande enligt lagen (2008:962) om valfrihetssystem. 1 Senaste lydelse 2011:1574. Om ett ärende enligt första stycket rör försäljning av lös egendom för det allmännas räkning, får uppgift som rör anbud eller som rör mot- svarande erbjudande inom en kommun, ett landsting eller en myndighet eller mellan statliga myndigheter inte i något fall lämnas till någon annan än den som har lämnat anbudet eller erbjudandet förrän alla anbud eller erbjudanden offentliggörs eller avtal har slutits eller ärendet annars har slutförts. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Beträffande en handling som anger villkoren i ett slutet avtal gäller sekretessen dock längst till dess att , eller hos statliga affärsverk, och samt i kommu- nal affärsverksamhet , har gått från det att avtalet slöts. Sekretessen enligt 3 § andra stycket gäller inte 1. vid ett ansökningsförfarande enligt lagen (2008:962) om valfri- hetssystem, eller 2. vid ett ansökningsförfarande enligt lagen (2013:000) om valfri- hetssystem i fråga om tjänster för elektronisk identifiering. Denna lag träder i kraft . beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att förbereda och genomföra bildandet av en nämnd- myndighet för samordning av statens och kommunernas hantering av metoder och tjänster för elektronisk identifiering och signering (e- legitimation). Myndighetens verksamhet skulle syfta till att privat- personer och företag skulle kunna använda en och samma e-legitimation vid nyttjande av alla elektroniska tjänster som tillhandahålls av statliga myndigheter och kommuner samt att konkurrensen och förutsättningarna för utveckling av nya tjänster för elektronisk identifiering och signering skulle förbättras. Utredningen tog namnet Utredningen om bildande av en e-legitimationsnämnd. överlämnade utredaren betänkandet och Svensk e-legitimation (SOU 2010:104). En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 1. I betänkandet föreslås en ny lag om tillhandahållande av valfrihetssystem för tjänster som upp- handlas för elektronisk identifiering och signering. Betänkandets lagför- slag finns i bilaga 2. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. hölls ett remissmöte. En förteckning över deltagarna vid remissmötet finns i bilaga 4. En sammanställning över remissyttran- dena och en sammanställning av de synpunkter som lämnades vid remissmötet finns tillgängliga i (N2011/559/ITP). Härefter utarbetades inom en promemoria med kompletteringar och bearbetningar av de förslag som utredningen lämnat. Promemorians lagförslag finns i bilaga 5. Promemorian har remiss- behandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6. En sammanställning över remissvaren finns tillgänglig i Näringsdeparte- mentet (N2012/5484/ITP). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 7. Lagrådets yttrande finns i bilaga 8. Regeringen har i huvudsak följt Lagrådets förslag, se avsnitt 10.2 och 11 och författningskommentaren. Härutöver har vissa redak- justeringar gjorts av lagtexten. 4Det offentligas tillgång till tjänster för elektronisk identifiering Arbetet med att utveckla elektroniska tjänster (e-tjänster) har pågått . I början utvecklades olika lösningar för att säkerställa behörig användning av den offentliga förvaltningens själv- Prop. 2012/13:123 betjäningstjänster, såsom användar-ID, pinkoder och skrapkort. dock funnits ett tryck på att utveckla säkra lösningar för elektronisk identifiering och elektroniska signaturer. Skälet till detta är att det i många ärenden finns behov av säker identifiering, krav på under- skrift och krav på skydd för den personliga integriteten. En förutsättning för en effektiv och säker e-förvaltning är att alla som behöver använda e- tjänster har tillgång till enkla och säkra metoder för elektronisk legitime- ring. Med en elektronisk legitimation (e-legitimation) kan en användare styrka sin identitet. Den som driver e-tjänsten kontrollerar genom en tjänst för elektronisk identifiering (eID-tjänst) att den e-legitimation som används är giltig. 4.2Vad är en e-legitimation? En e-legitimation är en elektronisk identitetshandling som kan användas för att identifiera innehavaren på elektronisk väg. E-legitimationen kan användas av enskilda och företrädare för företag eller myndigheter vid åtkomst till olika typer av e-tjänster. Den används också i andra samman- hang, som vid informationsutbyte mellan myndigheter och internt i orga- nisationer. De e-legitimationer som används i den offentliga förvaltningens e-tjänster består av en privat och en publik krypteringsnyckel med till- hörande elektroniskt certifikat. Den publika nyckeln finns i certifikatet och den privata nyckeln finns hos användaren. En e-legitimation som innehåller ett certifikat gör det också möjligt för användaren att förse uppgifter med en elektronisk motsvarighet till en underskrift, dvs. en elektronisk signatur. Med hjälp av en sådan e-legitimation kan inne- havaren alltså både legitimera sig och signera uppgifter elektroniskt i e- tjänster. En e-legitimation kan utfärdas antingen som en fil som innehavaren kan lagra på hårddisk (mjuk lagring) eller i form av en fysisk bärare (hård lagring), exempelvis ett s.k. smart kort. Det elektroniska certifikatet är en informationsstruktur som innehåller uppgifter som utfärdaren har valt att koppla till e-legitimationen, såsom närmare uppgifter om innehavaren, certifikatets unika nummer, vem som är utfärdare och den publika krypteringsnyckeln. Certifikatet är signerat av den som har utfärdat e-legitimationen. För att ett system med e-legitimationer ska fungera fordras att det är tillförlitligt för samtliga tillhandahållare av e-tjänster. Detta har i nuvarande system säkerställts genom att det för hanteringen har skapats en s.k. infrastruktur för det elektroniska certifikatet. Infrastrukturen består förutom av krypteringsnyckelparet även av regler för samtliga inblandade aktörers användning av och förehavanden i systemet. Ett stort antal statliga myndigheter, kommuner och landsting tillhanda- håller e-tjänster som kräver en säker elektronisk identifiering. I vissa fall krävs också signering. För att täcka behovet av e-legitimationer och eID-tjänster har det upphandlats gemensamma ramavtal för den offentliga förvaltningens räkning. Det senaste ramavtalet (eID 2008) upphandlades av Verket för förvaltningsutveckling, men kom sedan att förvaltas av Kammarkollegiet. omfattade också tjänster för kontroll av att utfärdade e-legitimationer är giltiga. Ram- avtalet tecknades med fyra utfärdare: , , och TeliaSonera. Dessa når tillsammans ca 4 miljoner använ- dare. byggde på att avroparna skulle teckna leveransavtal med minst tre av utfärdarna. Omvänt innebär detta att den som har en e- legitimation som är utfärdad av någon annan än dem som omfattas av ramavtalet, inte kan använda e-legitimationen i offentliga e-tjänster. förlängdes till och med och avrop som gjordes kan gälla . Som längst kan ett avrop från ramavtalet därför gälla till och med . Det har inte skett någon ny samordnad upphandling av eID-tjänster sedan ramavtalet löpte ut.