prop · H003138 · 2013-03-27 00:00:00 — Remissinstanserna: Remissinstanserna tillstyrker eller lämnar för- slaget utan invändningar. Skälen för regeringens förslag: Av artikel 1.1 i ITS-direktivet fram- går att direktivet utgör ett ramverk för ett samordnat och enhetligt införande av ITS inom Europeiska unionen samt dess användning inom unionen. Direktivet syftar till att underlätta införandet av ITS och dess användning över gränserna mellan medlemsstaterna. Av ITS-direktivet framgår de allmänna förutsättningar som krävs för detta ändamål samt att ytterligare reglering på unionsnivå kommer att krävas när det gäller de närmare förutsättningarna för ITS-relaterade tjänster och för operativa instrument som ska tillämpas inom ITS. Enligt artikel 5 i ITS-direktivet ska medlemsstaterna vidta nödvändiga åtgärder för att garantera att kommande specifikationer som antas av Europeiska kommissionen kommer att tillämpas. Det åligger medlems- staterna att genomföra direktivet i den nationella lagstiftningen, artikel 18 i ITS-direktivet. Bestämmelserna i innefattar både näringsrättsliga och offentligrättsliga aspekter. ITS-direktivet ska därför genomföras i svensk rätt genom lagstiftning. Som redan nämnts inledningsvis utgör ITS-direktivet ett ramverk för införandet av ITS vilket förutsätter mera precisa bestämmelser för att systemen ska kunna fungera. Lagen kommer därför bara innehålla de allmänna bestämmelser som behandlar de förutsättningar som krävs för att infrastruktur, utrustning och tjänster ska kunna utgöra en del av ITS. Den nya lagen är en ramlag. Det innebär att ITS på vägtransportområdet kommer att kräva ytterligare nationell eller EU-rättslig reglering för att kunna fungera. nämnda reglering kan inte införas innan de specifika- tioner, delegerade akter och standarder som framgår av ITS-direktivet har blivit antagna, se avsnitt 5.5. 2012/13:138 Med hänsyn till ITS-direktivets karaktär blir det ofrånkomligt att delar av direktivet mer eller mindre ordagrant måste tas in i lagen. Regeringens förslag: Den nya lagen ska syfta till att främja att information, kommunikation och infrastruktur som används i samt tjänster som förmedlas genom intelligenta transportsystem för transporter på väg och deras gränssnitt mot andra transportslag uppfyller uppställda krav för att systemen ska fungera gränsöver- skridande inom Europeiska unionen. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser tillstyrker eller lämnar förslaget utan invändningar. motorcyklister () anser att medverkan i ITS måste bygga på frivillighet. Skälen för regeringens förslag: ITS-direktivet innehåller grund- läggande bestämmelser som tar sikte på de krav som kommer att ställas på den information, kommunikation, infrastruktur och tjänst som ska införas och användas inom ITS på vägtransportområdet. Bestämmelserna syftar till att ITS införs och används på ett samordnat sätt inom Euro- peiska unionen. ITS-direktivet reglerar även förutsättningarna för hur de närmare krav som kommer att ställas på tjänster och utrustning m.m. inom ITS ska tas fram, artiklarna 1.2 och 68 i ITS-direktivet. Syftet med den nya lagen är att främja att information, kommunikation, infrastruktur och tjänster som förekommer vid intelligenta transportsystem på väg- transportområdet uppfyller dessa krav så att systemen fungerar inom unionen. SMC anser att ITS måste bygga på frivillighet och att de fram- tida tekniska stödsystemen ska vara frivilliga att använda eller ansluta sig till. Det bör noteras att ITS-direktivet i och för sig inte kräver att medlemsstaterna måste införa viss ny typ av t.ex. tjänst, teknik eller kommunikation som kommer att falla inom vad som ska anses utgöra ITS. Däremot om medlemsstaterna vill att t.ex. nya tjänster och ny teknik ska utgöra en del av ett intelligent transportsystem som ska kunna fungera gränsöverskridande inom Europeiska unionen så måste tjänsten och tekniken uppfylla de framtida krav som följer av ITS-direktivet. Även redan befintlig teknik och tjänster som redan finns kan komma att omfattas av de specifikationer eller delegerade akter som ska antas . Huruvida så är fallet går att bedöma först när specifikationer eller delegerade akter har blivit antagna. Regeringens förslag: ITS-direktivets definitioner ska i allt väsentligt anges i den nya lagen. Med vägtrafikdata ska avses historiska data och realtidsdata om vägtrafik. Med väg ska avses en sådan väg, gata, torg och annan led eller plats som allmänt används för trafik med motorfordon. Fordonstermerna ska ha samma betydelse som i lagen om vägtrafik- definitioner. Regeringens bedömning: Utgångspunkten bör vara att endast sådana termer som återkommer i materiella bestämmelser i de svenska författningarna bör definieras. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. I promemorian föreslås att historiska data och realtidsdata om vägtrafik definieras med begreppet trafikdata. I promemorian föreslås att väg även ska avse en led som är anordnad för cykeltrafik. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser tillstyrker eller lämnar förslaget utan invändningar. Myndigheten för samhällsskydd och bered- skap (MSB) har synpunkter på begreppet trafikdata. anser att vissa översättningar av ITS-direktivets definitioner skulle tjäna på att justeras för att öka begreppens tydlighet. Transportstyrelsen (TS) anser att definitionen av begreppet väg bör justeras. Skälen för regeringens förslag och bedömning ITS avser att väva samman elektronisk kommunikation, elektronik och annan informationsteknik med transportteknik när transportsektorn ska planeras, konstrueras, drivas, underhållas och förvaltas. Regleringen kommer således att vara relaterad till tekniska aspekter och transporter. En reglering av ITS kräver att vissa begrepp och företeelser blir definie- rade för att regleringen ska bli förståelig. I artikel 4 i ITS-direktivet åter- finns ett stort antal definitioner. är i och för sig inte bundet av den terminologi och systematik som angivits i ITS-direktivet, om det avsedda resultatet kan uppnås med annan terminologi och systematik. Direktivets utformning är emellertid av sådan karaktär att möjligheten att avvika från terminologin är begränsad. Det är inte nödvändigt att ta in samtliga definitioner i den svenska lagstiftningen. En del definitioner är av närmast självförklarande karaktär medan andra definitioner saknar egentlig praktisk betydelse. Utgångspunkten bör därför vara att endast sådana termer som återkommer i de svenska författningarna bör definieras. ITS är system som tillhandahåller informations- och kommunikations- teknik som kan användas på vägtransporter. Här avses såväl infrastruk- turen kring vägen och fordonen som färdas på vägen som t.ex. tjänster för trafikledning och information för mobilitetshantering. ITS som är inriktad för att användas på väg ska om så anses behövligt även kunna 2012/13:138 samverka med liknande system vid andra transportslag. När ITS definie- ras i lagen ska detta framgå. Några termer i ITS-direktivet har en mer central betydelse än andra. Till att börja med gäller detta definitionen av vad intelligenta transport- system eller ITS är. Av artikel 4.1 i ITS-direktivet framgår att med ITS avses system i vilka informations- och kommunikationsteknik tillämpas på vägtransportområdet, inbegripet infrastruktur, fordon och användare. Med ITS avses även system som tillämpas för trafikledning och mobili- tetshantering, samt för gränssnitt mot andra transportslag. ITS på väg- transportområdet ska således, i den mån det är möjligt, integreras med andra transportslag. Vidare intar termen ITS-tillämpning en central betydelse, artikel 4.3 i ITS-direktivet. ITS-tillämpning är de operativa instrument som gör det möjligt att tillämpa ITS. Det kan t.ex. vara frågan om program som gör det möjligt för utrustning, produkter, själva processerna eller strukturer att fungera vilket leder till att man kan använda och tillämpa ITS. En annan central term är ITS-tjänst, artikel 4.4 i ITS-direktivet. Med ITS-tjänst avses tillhandahållandet av en ITS-tillämpning inom en välde- finierad organisatorisk och operativ ram i syfte att bidra till att öka användarnas säkerhet, effektivitet, komfort och/eller underlätta eller stödja transporter och resande. Definitionerna i ITS-direktivet av begreppen vägdata och gränssnitt bör justeras. Av artikel 4.14 i ITS-direktivet framgår att vägdata tar sikte på speciella data om väginfrastrukturens särdrag, inbegripet fasta väg- märken eller dess lagstadgade säkerhetsattribut. Vad som avses här är data om själva väginfrastrukturen som inbegriper fasta vägmärken men även andra regleringar av trafiksäkerhetskaraktär vilket också bör framgå av definitionen. När det gäller definitionen av gränssnitt så framgår av artikel 4.11 i ITS-direktivet att det ska utgöra en facilitet mellan systemen som möjliggör koppling och interaktion. Termen facilitet fram- står språkligt sett som mindre lämplig att använda. Vad det är frågan om är en möjlighet till sammankoppling av system vilket i stället bör framgå direkt av definitionen. Med trafikdata avses enligt artikel 4.15 i ITS-direktivet historiska data och realtidsdata om vad som kännetecknar vägtrafiken. MSB har påtalat att begreppet trafikdata bör ses över. Termen är etablerad inom elektronisk kommunikation och avser datatrafiken som sker inom datornätverk och telekommunikation. Regeringen delar MSB:s uppfatt- ning i detta avseende. För att undvika missförstånd är det lämpligare att i detta sammanhang definiera historiska data och realtidsdata om väg- trafiken med termen vägtrafikdata. Definitionerna av interoperabilitet, kompatibilitet och resedata kan lämpligen tas direkt från direktivet, artikel 4.2, 4.12 och 4.16 i ITS- direktivet. Förutom nämnda språkliga förändringar följer lagens definitioner i det närmaste de definitioner som framgår av ITS-direktivet. anser att vissa ytterligare översättningar av ITS-direktivets definitioner skulle tjäna på att justeras för att öka begreppens tydlighet. Huruvida andra definitioner som förekommer i ITS-direktivet behöver ses över får behandlas i samband med att de återkommer i framtida regleringar. 5.4.1Lagen gäller på vägtransportområdet Regeringens förslag: Den nya lagen ska gälla ITS för transporter på väg. Lagen ska inte gälla Försvarsmaktens, , Totalförsvarets forskningsinstituts, Försvarets radioanstalts och Säkerhetspolisens verksamhet. Även annan verksamhet som avser försvaret och den nationella säkerheten ska få undantas från lagens tillämpningsområde. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. I promemorian föreslås att fordon som har typgodkänts enligt fordons- 2012/13:138 lagen (2002:574) eller tagits i bruk före ska undan- tas från lagens tillämpningsområde. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser tillstyrker eller lämnar förslaget utan invändningar. () anser att formuleringen av undantaget som avser försvaret och den nationella säkerheten bör följa den svenska översättningen av artikel 3 i ITS- direktivet. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) anser att hänvisningen till försvaret och den nationella säkerheten för att beteckna verksamheter som får undantas från lagens tillämpningsområde är otydligt samt att den del av undantaget som avser fordon som har typgodkänts enligt fordonslagen före bör formule- ras om då det är otydligt. Transportstyrelsen (TS), Trafikanalys och anser att undantaget för fordon är oklart och att det medför problem med retroaktiv verkan. Skälen för regeringens förslag: Av artikel 1.3 framgår att ITS- direktivet gäller för ITS-tillämpningar och ITS-tjänster på vägtransport- området samt för deras gränssnitt mot andra transportslag. Lagen ska därför gälla för de ITS-tillämpningar och de ITS-tjänster som kan komma i fråga på vägtransportområdet. Enligt artikel 1.3 ska ITS-direktivet inte påverka frågor som avser den nationella säkerheten eller förhållanden som är nödvändiga med hänsyn till försvarsintressen. I promemorian föreslås att verksamhet som bedrivs av Försvarsmakten, , Totalförsvarets forsknings- institut, och Säkerhetspolisen ska undantas från lagens tillämpningsområde. Regeringen anser precis som föreslagits i promemorian att det i ITS-lagen uttryckligen ska framgå vilka myndig- heters verksamhet som ska undantas från lagens tillämpningsområde på grund av den nationella säkerheten och förhållanden som är nödvändiga med hänsyn till försvarsintressen. Som FMV upplyst kan verksamhet som är nödvändig för det militära försvaret bedrivas av andra aktörer än de myndigheter som är angivna i undantaget. Regeringen anser att det även ska vara möjligt att undanta sådan verksamhet från lagens tillämp- ningsområde. FMV och MSB har ifrågasatt undantagets utformning och efterlyst tydligare skrivningar. Det är här frågan om annan verksamhet som avser försvaret och den nationella säkerheten men som inte bedrivs av tidigare nämnda myndigheter som ska kunna undantas från lagens tillämpningsområde. Verksamheten måste således avse och vara av betydelse för försvaret, det kan här vara det militära försvaret såväl som det civila försvaret, eller i övrigt den nationella säkerheten, t.ex. polisiär verksamhet eller samhällets krisberedskap. Vilken annan verksamhet som kan behöva undantas från lagens tillämpningsområde genomförs lämpligast genom bemyndigande till regeringen om att få meddela undantag från lagens tillämpningsområde, se avsnitt 5.7. Flera remissinstanser, däribland MSB, Trafikanalys, TS och , har haft synpunkter på den del av promemorians förslag som avser undantaget för vissa fordon. Synpunkterna behandlas i avsnitt 5.7 och 6. 5.4.2Närmare om lagens tillämpningsområde Regeringens förslag: Den nya lagen ska gälla för ITS-tillämpningar och ITS-tjänster som ska kunna fungera gränsöverskridande inom Europeiska unionen och som avser: användning av väg-, vägtrafik- och resedata, trafikledning och hantering av godstransporter, stöd för trafiksäkerhet och skydd av transporter, och samverkan mellan fordon och transportinfrastruktur. Promemorians förslag: Överensstämmer i sak med regeringens. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser tillstyrker eller lämnar förslaget utan invändningar. Trafikanalys har påtalat att ITS-direktivets bestämmelser bör optimalt sett införas utan att teknikutvecklingen begränsas med för snäva ramar. () har påtalat vikten av att eventuella regulatoriska krav utformas teknikneutralt och inte begränsande för teknikutvecklingen. Skälen för regeringens förslag: Enligt ITS-direktivet ska vissa områden prioriteras när det gäller att utveckla och införa ITS, artikel 1.2 i ITS-direktivet. Tillämpningsområdet förtydligas ytterligare i artikel 2.1 i ITS-direktivet. Där framgår att fyra områden ska betraktas som priorite- rade vid utarbetandet och användningen av specifikationer och standarder. Det är frågan om optimal användning av väg-, trafik- och resedata, kontinuitet i ITS-tjänster för trafikledning och hantering av gods- transporter, ITS-tillämpningar till stöd för trafiksäkerhet och transportskydd, samt kopplingen av fordonet till transportinfrastrukturen. Av artikel 2.2 i ITS-direktivet framgår att de prioriterade områdenas räckvidd är angivet i bilaga I till ITS-direktivet. Den nya lagen ska som tidigare framgått gälla för transporter på väg. Mot bakgrund av de prioriterade områden som framgår av ITS-direktivet ska det av lagen även framgå, när på vägtransportområdet, den blir tillämplig. Till skillnad mot ITS-direktivet används istället för begreppet trafikdata begreppet vägtrafikdata i den svenska lagen, se avsnitt 5.3. Trafikanalys anser att ITS-direktivets bestämmelser bör optimalt sett införas utan att teknikutvecklingen begränsas med för snäva ramar. PTS har påtalat vikten av att eventuella regulatoriska krav utformas teknik- neutralt och inte begränsar för teknikutvecklingen. Regeringen in- stämmer i detta. Emellertid kommer kravens närmare utformning när det gäller ITS-tillämpningar och ITS-tjänster att avgöras först när speci- fikationer, delegerade akter och standarder arbetas fram. Det är vid detta arbete som det blir särskilt viktigt att bevaka att teknikutvecklingen inte begränsas mer än nödvändigt. ITS-direktivet syftar till att underlätta harmoniseringen av ITS som ska införas och användas inom hela Europeiska unionen. Det innebär att det även kan komma att finnas tillämpningar och tjänster som kommer att verka på mer nationell eller bilateral basis men som inte berörs av den nya lagen. Regleringen avser således inte att träffa alla tjänster och ny teknik som kommer att finnas tillgängliga för transporter 2012/13:138 på väg. Det bör därför tydligare framgå att lagen avser att gälla för sådana tillämpningar och tjänster som ska kunna fungera oavsett var någonstans inom Europeiska unionen man befinner sig. Av lagen ska därför framgå att den gäller för ITS-tillämpningar och ITS-tjänster som ska kunna fungera gränsöverskridande inom Europeiska unionen. 5.5Krav på ITS-tillämpningar och ITS-tjänster 5.5.1Krav genom specifikationer och delegerade akter Regeringens förslag: ITS-tillämpningar och ITS-tjänster ska uppfylla de krav om kompatibilitet och interoperabilitet som behövs för ITS. prioriterade åtgärden, artikel 6.1 och 6.2 i ITS-direktivet. Detta torde bli Prop. 2012/13:138 aktuellt i de fall det som behandlas i specifikationen inte har kunnat antas genom en delegerad akt. Kommissionen får nämligen med avseende på specifikationer anta delegerade akter, artikel 7.1 i ITS-direktivet. När en delegerad akt har antagits av kommissionen har eller rådet rätt att invända mot akten. Om någon invändning inte görs kommer akten bli bindande för medlemsstaterna. Enligt artikel 5.1 i ITS-direktivet åligger det medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att garantera att specifikationer som har antagits av kommissionen tillämpas på ITS-tillämpningar och ITS-tjänster. Av artikel 8.1 i ITS-direktivet framgår vidare att relevanta standardi- seringsorgan även kan anta standarder som är nödvändiga för kompa- biliteten, interoperabiliteten och kontinuiteten vid införandet och för användningen av ITS. Standardiseringsorganen ska verka för ett snabbt antagande av dessa standarder i enlighet med och Rådets förordning (EU) nr 1025/2012 av om europeisk standardisering och om ändring av rådets direktiv /686/EEG och 93/15/EEG samt av och rådets direktiv /9/EG, 94/25/EG, 95/16/EG, 97/23/EG, 98/34/EG, 2004/22/EG, 2007/23/EG, 2009/23/EG och 2009/105/EG samt om upphävande av rådets beslut 87/95/EEG och och rådets beslut /2006/EG8. Standardiseringsorganen ska respektera principerna i bilaga II till ITS- direktivet och alla funktionella bestämmelser som ingår i de specifika- tioner som antas i enlighet med artikel 6, artikel 8.2 i ITS-direktivet. Enligt artikel 6.6 i ITS-direktivet ska specifikationerna i förekommande fall grundas på sådana standarder som avses i artikel 8. Vilket operativt system för tillämpning eller vilken tjänst som helst får således inte användas inom ITS som avser att vara gränsöverskridande och fungera inom hela Europeiska unionen. Det kommer att ställas särskilda krav på vad som kan utgöra en sådan ITS-tjänst eller ITS- tillämpning. Det innebär att informations- och kommunikationsteknik, utrustning samt de tjänster som ska förmedlas för att kunna utgöra en del av ITS således måste uppfylla vissa krav. Det är fråga om krav som kan följa av specifikationer, delegerade akter och standarder som behövs för att kompabilitet ska garanteras liksom interoperabilitet och kontinuitet när ITS ska införas och användas. Genom dessa krav förväntas ITS- tillämpningar och ITS-tjänster kunna utbyta data och dela information mellan olika system och affärsprocesser. Vidare förväntas ITS- tillämpningar och ITS-tjänster genom framtida krav kunna fungera tillsammans dvs. vara kompatibla med varandra. Kraven förväntas även garantera att ITS-tillämpningar och ITS-tjänster har förmågan att fungera sammanhängande på vägtransportområdet i hela unionen. Kraven förväntas också säkerställa att olika system motsvarar vad som krävs för att de ska få utgöra ITS. Mot bakgrund härav ska det av lagen framgå att ITS-tillämpningar och ITS-tjänster ska uppfylla de krav som behövs för ITS kompatibilitet och interoperabilitet. 8 EUT L 316, 14.11.2012, s. 12 (Celex 32012R1025), tidigare och rådets direktiv /34 av om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter. 2012/13:138 Det framstår som mindre lämpligt att införa en detaljreglering av kraven i lagen vilket skulle tynga den onödigt mycket. Det är dessutom inte möjligt att i detalj ange kraven. Det är först efter att specifikationer och delegerade akter har antagits som det närmare kommer att framgå vad en ITS-tillämpning eller ITS-tjänst måste leva upp till för att kunna utgöra en del av ITS. Som tidigare framgått kan framtida specifikationer, delegerade akter och standarder komma att inbegripa bestämmelser som tar sikte på informationsflödet mellan olika aktörer. funktionella och organi- satoriska bestämmelser kan också komma ifråga. Det är först när speci- fikationerna, de delegerade akterna och standarderna har antagits som det går att bedöma vilka som kommer att beröras av kraven, förfaranden och relevanta regler. En del specifikationer och delegerade akter torde inne- hålla sådana krav som omfattas av den nya lagen. Andra specifikationer och delegerade akter torde däremot innehålla krav som kan komma att kräva ytterligare lagstiftning. Det är även fullt möjligt att kommande delegerade akter kan få formen av EU-förordningar vilket innebär att de blir direkt tillämpliga hos medlemsstaterna. Ett särskilt förfarande för genomförande av den delegerade akten i nationell rätt kommer således inte att krävas i dessa fall. Det är först när specifikationerna och de delegerade akterna har antagits som kraven blir tydliga och det går att bedöma dels vilka normer som krävs och dels på vilket sätt de ska genomföras i svensk rätt. Det är dock sannolikt att den nya lagen kan behöva kompletteras. 5.5.2Åtgärder som är prioriterade Regeringens förslag: ITS-tillämpningar och ITS-tjänster ska uppfylla de krav som behövs för tillhandahållande av multimodala reseinformationstjänster, tillhandahållande av informationstjänster i realtid, data vid tillhandahållande av vägsäkerhetsrelaterad allmän trafik- information för användare, tillhandahållande av ett system för fordonspositionering vid trafikolycka knutet till larmcentral inom Europeiska unionen, tillhandahållanden av informationstjänster för säkra och skyddade parkeringsplatser för lastbilar och andra fordon i kommersiell trafik, och tillhandahållande av bokningstjänster för säkra och skyddade parkeringsplatser för lastbilar och andra fordon i kommersiell trafik. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser tillstyrker eller lämnar förslaget utan invändningar. Transportstyrelsen (TS) har påtalat vikten av att lagen även ska omfatta ITS-tillämpningar som ryms inom ITS- direktivets område men som inte är angivna som prioriterade åtgärder. Skälen för regeringens förslag ITS-tillämpningar och ITS-tjänster som avser att fungera gränsöver- skridande inom Europeiska unionen ska uppfylla de krav som behövs för ITS kompatibilitet och interoperabilitet. Av ITS-direktivet framgår att det inom ramen för direktivets tillämpningsområde är vissa åtgärder som är prioriterade. Europeiska kommissionen ska först anta specifikationer som närmare fastställer de krav, förfaranden och relevanta regler som behövs för att kompabiliteten ska kunna garanteras liksom interoperabiliteten och kontinuiteten när det gäller införandet och användningen av ITS för dessa prioriterade åtgärder, artikel 6.1 i ITS-direktivet. Av artikel 3 och bilaga I till ITS-direktivet följer att dessa åtgärder är: tillhandahållande av multimodala reseinformationstjänster, tillhandahållande av realtidstrafikinformationstjänster,