prop · H003112 · 2013-03-22 00:00:00 — och partnerskapsmål utformas för att stärka förmågan att arbeta tillsammans med andra länder enligt Natos fastställda standarder, det vill säga utvecklad interoperabilitet. presenterade , , , och ett gemensamt tankepapper med förslag på utvecklat samarbete mellan 2012/13:112 EU och Nato. Förslagen täckte både operativ insatsnivå och politisk/strategisk beslutsnivå. Initiativet återspeglar dels en nordisk samsyn kring flera viktiga frågor med bäring på Natosamverkan, dels att det nordiska Natosamarbetet utgår från att tre länder (, och ) är Natoallierade och att två (och ) inte är det. och ingår i Natos Partnerskap för fred (PFF). Ett av Stoltenbergrapportens förslag handlade om nordiskt samarbete kring luftrumsövervakning över . saknar eget försvar organiseras övervakningen av av Nato. innebär det att Natoländerna turas om att utföra luftrumsövervakning med flygplan tillfälligt baserade på . utrikesminister efterfrågade i brev till sina svenska och finländska kollegor att och skulle delta tillsammans med , som har uppdraget januariapril 2014. I samband med det session i uttryckte och sin beredvillighet att delta i luftrumsövervakningen av tillsammans med 2014. godkände och deltagande i övnings- och träningsaktiviteter i samband med den norska rotationsperioden . De praktiska modaliteterna för deltagandet diskuteras nu mellan Natos militära myndigheter och , , och . deltagande i luftrumsövervakning över utgör ett konkret exempel på fördjupat nordiskt säkerhets- och försvarspolitiskt samarbete och ett uttryck för den solidaritet som finns mellan de nordiska länderna. Deltagandet på bygger på redan existerande övningssamarbete mellan , och flygvapen; det ovan redovisade Cross Border Training North. har tillsammans med ett nära samarbete inom ramen för det svenska bidraget till den Nato-ledda militära insatsen Kosovo Force (KFOR) i Kosovo. I Kosovo bidrar med ett Samverkans- och observationsteam (LMT), underställt svenskt befäl. bidrar också med ett antal stabsofficerare i Joint Regional Detachment Command, JRD-C, som leds av . Inom ramen för det som var Regional enhet för säkerhet och återuppbyggnad (Provincial Reconstruction Team, PRT) Mazar-e , numera Transition Support Team (TST) Mazar-e har en nära samverkan skett mellan och . Samverkan sker även mellan , och avseende bland annat transport av personal till och från insatsområdet. Därtill är , och nationella stödelement (NSE) samlokaliserade på Camp Marmal, känt som Camp Nidaros. Vidare upprättades en gemensam policy för att samordna en nordisk återförsel av personal och materiel från . inleddes en fördjupad militär samverkan mellan , , och inom ramen för insatsen i . delvis samnordiska styrkebidraget kommer att vara fullt operativt och därefter verka i det norra insatsområdet fram till Skr. 2012/13:112 . Fokus för bidraget ligger på rådgivande verksamhet till de afghanska säkerhetsstyrkorna. , med det personellt största bidraget, kommer att ha ett sammanhållande ledningsansvar för samarbetet vid Camp Northern Lights samt Camp Nidaros. Diskussioner huruvida samarbetet kan ske inom Nordefcos ram, inkluderar även . MCC har fått i uppdrag att titta på möjliga fördjupade samarbetsområden. 5.3.3Civil beredskapsplanering och katastrofinsatser Samtliga nordiska länder deltar i det civila krisberedskapsarbetet inom Nato, Civil Emergency Planning (CEP), som också inkluderar partnerländer. CEP har flera syften, bland annat att utgöra stöd till Natos militära insatser och att utveckla krisberedskapen i såväl allierade länder som partnerländer. Liksom inom EU saknas ett formaliserat nordiskt samarbete inom CEP. Det finns däremot exempel på framgångsrika samverkansprojekt mellan nordiska länder. Ett sådant är framtagandet av icke bindande riktlinjer för skydd av civilbefolkningen från kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära hot (CBRN-hot). Detta projekt som drevs av , och mellan 2002 2004 syftade till att utveckla beredskapen i enskilda nationer och att öka interoperabiliteten mellan dem. De nordiska länderna bidrar också till katastrofinsatsarbetet inom ramen för (), som har till uppgift att koordinera civila katastrofinsatser. () inriktar det civila krisberedskapsarbetet i Natostrukturen. samarrangerade och ett seminarium om samarbete mellan Natoallierade och andra internationella aktörer. Seminariet behandlade olika aspekter av civil-militär samverkan och anordnades i samband med ett möte i CEPC. Flera aspekter av civil- militär samverkan belystes, dels rent operativa delar men även betydelsen av att planeringsarbetet mellan civila och militära aktörer måste stärkas utifrån informationsdelning och kunskapsspridning. 5.3.4Nordefco och nordisk-baltisk samverkan Nato och dess medlemmar har visat stort intresse för den kunskap Nordefco byggt upp. De nordiska länderna kan bidra med kunnande och erfarenheter i form av övningar och övningsområden och metoder för praktisk samverkan, inte minst via det ramverk för samverkan som etablerats inom samarbetet. Nordefco-länderna samverkar med , och kring exempelvis veteransoldatfrågor och de baltiska länderna kommer att ingå i Nordiska stridsgruppen 2015. har aktivt bidragit till det samarbete mellan Nato och partnerländer som har pågått kring 1325 om kvinnor, fred och säkerhet. har deltagit aktivt i utformande av Natos 1325-policy samt erbjudit Nato ett närmare samarbete genom det nordiska gendercentret NCGM. Förslaget om närmare samarbete innebär att NCGM utpekas som ett ledande center för utbildning inom dessa frågor. NCGM får därmed särskilt ansvar också för Natos utbildning på området, bland annat med sikte på insatserna i . NCGM genomför en översyn av alliansens arbete med frågor kring säkerhetsrådsresolution . 5.4.1Eastern African Standby Force Vid det nordiska försvarsministermötet beslutade ministrarna att inleda ett nordiskt stöd avseende kapacitetsuppbyggnad av Eastern African Standby Force (EASF) genom att etablera ett nordiskt koordineringsteam vid Eastern African Standby Force Coordination Mechanism (EASFCOM) i , . , liksom övriga nordiska länder, stödjer det nordiska teamet med en officer permanent stationerad vid EASFCOM . Stödet är långsiktigt och målet är att stödja EASF:s avsikt att uppnå full operativ förmåga 2015. Varje nordiskt land har en övergripande profil på sitt respektive stöd inom koordineringsteamet. har exempelvis logistik som profilområde men stödjer även med resurser inom områden som utbildning, markstridskrafter och maritim utveckling. De nordiska länderna har bland annat gett stöd till EASF när det gäller deras engagemang i AU:s insats i , Amison, till etableringen av en maritim planerings cell samt har genomfört ett flertal kurser i regionen. På nordisk departementsnivå har en arbetsgrupp etablerats. Arbetsgruppens huvudsakliga uppgift är att sätta ramarna och inrikta det gemensamma stödet till EASF. Utöver den tjänstgörande officeren vid det nordiska teamet, utgörs stödet av utbildningsstöd och mentorskap genom militära rådgivare på resande basis samt genom att experter knyts till verksamheten inom olika områden såsom logistik, snabbinsatsförmåga och maritim förmågeutveckling. Det nordisk-baltiska initiativet (NBI) är ett etablerat samarbete mellan de nordisk-baltiska länderna på området säkerhetssektorreform (SSR). initierades det så kallade Nordiska Initiativet som ett samarbete mellan de nordiska ländernas försvarsdepartement, avseende stöd inom SSR till inledningsvis västra . deltar de baltiska länderna i SSR-samarbetet, vilket därefter kallats det Nordisk Baltiska Initiativet. Verksamhetsområdet för NBI har vidgats till att omfatta aktiviteter även i och . SSR-aktiviteter genomförs löpande. har varit ordförande för . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , Adelsohn , , , , , , Hatt, Ek, , , Regeringen beslutar skrivelse 2012/13:112 Nordiskt utrikes-, säkerhets- och försvarspolitiskt samarbete inklusive krisberedskap