prop · H10359 · 2013-12-17 00:00:00 — Regeringens proposition 2013/14:59 Fler bostäder åt unga och studenter Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att ändringar görs i (2010:900). Ändringarna innebär att avsteg från kraven på tillgänglighet och användbarhet alltid ska få göras vid inredning av bostäder på högst på en vind. Ändringarna innebär även att det av översiktsplanen ska framgå hur kommunen avser att tillgodose det långsiktiga behovet av bostäder. Propositionen innehåller därutöver förslag om att den maximala tiden för tidsbegränsat bygglov förlängs till och att byggprocessen vid flyttning av vissa byggnader ska kunna förenklas genom undantag från kravet på tekniskt samråd. Propositionen har vidare ett inledande avsnitt med fakta och statistik om bostadssituationen för unga och studenter. I propositionen redovisas också de åtgärder som regeringen har vidtagit på området. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Förslag till lag om ändring i (2010:900).......... Ärendet och dess beredning .............................................................. Fler bostäder åt unga och studenter................................................... Bostadssituationen för unga och studenter ......................... 4.2Avsteg från kraven på tillgänglighet och användbarhet vid inredning av vind........................................................ 4.3Redovisning av bostadsförsörjningsbehovet i Förlängd tid för tidsbegränsade bygglov .......................... Undantag från krav på tekniskt samråd vid flyttning av Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser................................... Bilaga 1 lagförslag om bostads- försörjningsfrågorna i betänkandet En effektivare plan- och bygglovsprocess (SOU 2013:34) .................................. Bilaga 2 Förteckning över remissinstanserna avseende plan- och bygglovsprocess (SOU 2013:34) ......................... Bilaga 3 Sammanfattning av förslag på regeländringar för fler bostäder åt unga och studenter (rapport 2013:20) Bilaga 4 lagförslag................................................................. Bilaga 5 Förteckning över remissinstanserna avseende lagförslagen i Bilaga 6 Lagrådsremissens lagförslag..................................................... Bilaga 7 Lagrådets yttrande .................................................................... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i (2010:900). 2Förslag till lag om ändring i (2010:900) Härigenom föreskrivs att 3 kap. 5 §, 8 kap. 7 §, 9 kap. 33 § och 10 kap. 14 § (2010:900) ska ha följande lydelse. Av översiktsplanen ska framgå 1.grunddragen i fråga om den avsedda användningen av mark- och vattenområden, 2.kommunens syn på hur den byggda miljön ska användas, utvecklas och bevaras, 3.hur kommunen avser att tillgodose de redovisade riksintressena och följa gällande miljökvalitetsnormer, 4. hur kommunen i den fysiska planeringen avser att ta hänsyn till och samordna översiktsplanen med relevanta nationella och regionala mål, planer och program av betydelse för en hållbar utveckling inom kommunen, och 5. sådana områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen som avses i 7 kap. 18 e § första stycket . 4.hur kommunen i den fysiska planeringen avser att ta hänsyn till och samordna översiktsplanen med relevanta nationella och regionala mål, planer och program av betydelse för en hållbar utveckling inom kommunen, 5.hur kommunen avser att tillgodose det långsiktiga behovet av bostäder, och 6.sådana områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen som avses i 7 kap. 18 e § första stycket . Vid ändring eller flyttning av en byggnad får kraven i 1 och 4 §§ anpassas och avsteg från kraven göras med hänsyn till ändringens omfattning eller flyttningens syfte samt med hänsyn till byggnadens förutsättningar och till bestämmelserna om varsamhet och förbud mot förvanskning i detta kapitel. Avsteg från kraven i 1 § 3 och 4 § första stycket 8 får dock göras endast om det med hänsyn till ändringens omfattning eller flytt- Vid ändring eller flyttning av en byggnad får kraven i 1 och 4 §§ anpassas och avsteg från kraven göras med hänsyn till ändringens omfattning eller flyttningens syfte samt med hänsyn till byggnadens förutsättningar och till bestämmelserna om varsamhet och förbud mot förvanskning i detta kapitel. Avsteg från kraven i 1 § 3 och 4 § första stycket 8 får dock göras endast om det med hänsyn till ändringens omfattning eller flytt- 1 Senaste lydelse 2011:335. ningens syfte och byggnadens ningens syfte och byggnadens standard är uppenbart oskäligt att standard är uppenbart oskäligt att från kraven i 1 § 3 och 4 § första stycket 8 alltid göras om ändringen innebär att bostäder på Det som enligt första stycket gäller i fråga om en byggnad ska tillämpas också på andra anläggningar än byggnader. Första och andra styckena gäller inte i fråga om krav som alltid ska uppfyllas enligt föreskrifter som har meddelats med stöd av 16 kap. 2 § 4. För en åtgärd som uppfyller något eller några men inte alla förutsättningar enligt 30–32 §§ får ett tidsbegränsat bygglov ges, om sökanden begär det och åtgärden avses att pågå . Ett sådant lov ska ges, om åtgärden har stöd i en detaljplanebestämmelse om tillfällig användning av byggnad eller mark. Ett tidsbegränsat bygglov får ges Ett tidsbegränsat bygglov får ges sökandens begäran förlängas med sökandens begäran förlängas med högst i taget. sammanlagda tiden får överstiga endast om lovet ska an- endast om lovet ska vändas för ett ändamål som avses i användas för ett ändamål som avses i 9 §. I fråga om sådana åtgärder som avses i 3 § ska utan dröjsmål efter att lov har getts eller anmälan har kommit in kalla till ett sammanträde för tekniskt samråd, om 1.det krävs en kontrollansvarig enligt det som följer av 9 och 10 §§, 2.ett sådant samråd inte är uppenbart obehövligt, eller 3.byggherren har begärt ett sådant samråd. Tekniskt samråd behövs inte för flyttning av en enstaka enkel byggnad, om inte beslutar annat. får besluta att tekniskt samråd inte behövs för att flytta flera enkla byggnader. En kallelse enligt första stycket ska vara skriftlig och skickas till byggherren och den eller dem som är kontrollansvariga. Kallelsen ska också skickas till dem i övrigt som enligt detta kapitel ska ges tillfälle att delta i samrådet eller som enligt bedömning bör ges tillfälle att delta. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för översiktsplaner som har påbörjats före . Ärendet och dess beredning Regeringen beslutade att en särskild utredare skulle se över reglerna om genomförande av detaljplan i syfte att åstadkomma en tydlig, effektiv och transparent plangenomförandelagstiftning (dir. 2011:104). I slutbetänkandet En effektivare plan- och bygglovsprocess (SOU 2013:34) lämnade förslag till ändringar i (2010:900) bl.a. i syfte att stärka bostadsförsörjningsfrågorna. Utredningens lagförslag avseende bostadsförsörjningsfrågorna återfinns i bilaga 1. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 2. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr S2013/3597). Regeringen beslutade att ge i uppdrag att föreslå författningsändringar i syfte att stimulera byggande av student- och ungdomsbostäder. redovisade uppdraget i rapporten på regeländringar för fler bostäder åt unga och studenter (2013:20). Denna proposition behandlar endast de av förslag som avser förslag till ändring av lag. En sammanfattning av förslag finns i bilaga 3. lagförslag finns i bilaga 4. lagförslag har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr S2012/8176). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över det lagförslag som finns i bilaga 6. Lagrådets yttrande finns i bilaga 7. Lagrådets synpunkter behandlas i avsnitt 4.2 och i författningskommentaren. Regeringen har följt Lagrådets synpunkter. Vidare har en paragraf justerats i förhållande till det lagförslag som fanns i lagrådsremissen. 4 Fler bostäder åt unga och studenter 4.1 Bostadssituationen för unga och studenter Det råder generell brist på bostäder i storstadsregioner, liksom på flera andra håll i landet, och det är särskilt svårt för unga att etablera sig på bostadsmarknaden. Medianåldern för flytten hemifrån ökar i orter med generell brist på bostäder. naden –2014 som återger resultaten från bostadsmark- nadsenkät, BME, (dnr S2013/4500) bedömer av landets kommuner att de har brist på bostäder som ungdomar efterfrågar. Det är vanligast med brist på bostäder för unga i storstadsregionerna och på högskoleorterna, men brist förekommer även i övriga regioner. dentbostadssituationen skiljer sig åt mellan olika delar av landet och på vissa högskoleorter är det främst ett problem i samband med terminsstart. På flera högskoleorter finns det dock en utbredd och bestående brist på Unga har generellt svårare att etablera sig på bostadsmarknaden då de ofta saknar fast inkomst och ännu inte har hunnit få ihop ett sparkapital. För studenter kan situationen vara ännu mer utsatt då de normalt sett har sämre ekonomiska förutsättningar än unga som arbetar. Urbaniseringen med stor inflyttning till städerna gör att efterfrågan på bostäder ökar generellt sett vilket gör det svårare för ekonomiskt svagare grupper som inte haft möjlighet att stå i bostadskö under en längre period, däribland flertalet unga och studenter, att etablera sig på bo- kartläggning av hemlöshet och utestängning på bo- stadsmarknaden visar att ca 7 000 personer i åldrarna 18–26 år befann sig i någon av de fyra hemlöshetssituationer som En dryg tredjedel av dessa var inneboende eller bodde i kort- fanns det ca 300 000 helårsstudenter enligt Universitets- Därutöver tillkommer ca 44 000 studerande Enligt BME finns det ca 86 000 studentbo- En studentbostad är enligt definition en bostad som är avsedd för studerande vid universitet, högskola eller annan efter- Det innebär att de flesta studenter inte bor i en , , gör en årlig undersökning (SFS bostadsrapport ) där de bedömer hur snabbt det går att få en stu- dentbostad i studieorter. Den senaste rapporten visar att situationen är särskilt svår på nio av landets studieorter. bedöms en student som söker bostad i samband med terminsstart i augusti inte kunna få en studentbostad . kets rapport söker bostad (S2011/75) har dock situationen löst sig för de flesta studenter en bit in på höstterminen. frågan ställdes till studentkårerna hade situationen löst sig på flera studentorter. Antalet studenter varierar något över året men är som högst vid höstterminsstarten då de flesta stora programutbildningar börjar och utbytesstudenterna kommer. konstaterar att om det finns studentbostäder till alla vid terminsstart blir det sannolikt vakanser under terminens senare hälft. Detta tyder på att bostadsbristen för stu- denter till viss del är en form av matchningsproblem i samband med I syfte att skapa en bättre balans på bostadsmarknaden ser regeringen Bostadsmarknaden i har grundläggande strukturella problem som gör att bostadsbyggandet inte ökar tillräckligt trots stigande efterfrågan på bostäder. Regeringens strategi är att se över regelverket för planprocesserna i avsikt att ändra regler som fördyrar, försvårar och försenar bostadsbyggandet. Regeringen har även vidtagit åtgärder för att utnyttja det befintliga beståndet på ett bättre sätt. ringen strävar efter att åstadkomma förutsättningar på bostadsmarknaden i hela landet som långsiktigt leder till ett hållbart bostadsbyggande med mindre fluktuationer än under . riskerar att bli ett tillväxt- och utvecklingsproblem och möjligheterna till ett attraktivt boende i alla delar av landet måste därför främjas. Ett ökat och mer stabilt bostadsbyggande gynnar alla, även unga och studenter. I denna proposition återfinns de förslag från om förslag på regeländringar för fler bostäder åt unga och studenter som innebär ändringar på lagnivå i syfte att stärka unga och studenters bostadssituation. Därutöver innehåller propositionen förslag som på olika sätt kan leda till ett allmänt ökat utbud av bostäder vilket underlättar bostadsförsörjningen. Genomförda insatser på området Regeringen anser att unga och studenter har en särskilt svag situation på bostadsmarknaden och har mot denna bakgrund vidtagit särskilda åtgärder som tar sikte på att öka byggandet av sådana små bostäder som unga och studenter ofta efterfrågar och därmed kan underlätta deras etablering på bostadsmarknaden. kan kommuner ställa ut hyresgarantier till personer som trots att de har betalningsförmåga har svårt att få en bostad med besittningsskydd. En hyresgaranti är ett borgensåtagande från kommunens sida som omfattar en hyresgästs skyldighet att betala hyra. En kommun som lämnar en hyresgaranti kan enligt förordningen (2007:623) om statligt stöd för kommunala hyresgarantier få ett statligt bidrag om per garanti. Syftet med hyresgarantin är att kommunerna ska kunna hjälpa fler personer att etablera sig på bostadsmarknaden genom att utjämna skillnader i risk för fastighetsägaren mellan olika presumtiva hyresgäster. Hyresgarantin omfattar unga personer men inte studerande eftersom studiemedel räknas som ett stöd till den studerandes försörjning. Regeringen har medgett ett undantag från 9 a § första stycket förordningen (1993:528) om statens lokalförsörjning så att nio lärosäten under en prövotid, 2010–2016, får upplåta lägenheter i andra hand för bostadsändamål också till studenter på respektive lärosäte. har i uppdrag att utvärdera verksamheten. Utvärderingen ska vara klar inför regeringens ställningstagande om vad som ska gälla vad gäller eventuell fortsatt möjlighet för universitet och högskolor att upplåta bostadslägenheter i andra hand. avsattes medel i statsbudgeten för att ge kommunerna en möjlighet att få stöd för att inventera lämplig mark för byggande av studentbostäder. Även ett statligt stöd för innovativt byggande av bostäder för unga och studenter som syftar till att uppmuntra aktörerna att tänka nytt och kreativt kring bostäder för unga har införts som pågår 2013– 2015. Tanken är att innovationer av olika slag ska kunna leda till ett mer kostnadseffektivt byggande och att bostäder som efterfrågas av unga och studenter kommer till stånd. Regeringens mål är att utnyttja det befintliga bostadsbeståndet på ett bättre sätt. Ett antal åtgärder för att underlätta och stimulera andrahandsuthyrningen har därför genomförts. Schablonavdraget har höjts vid ett flertal tillfällen , för att stimulera uthyrning. höjdes schablonavdraget från till . trädde nya hyresregler för uthyrning av privatbostad i kraft 2013/14:59 som innebär att bostadsrättshavaren, enligt en schablon ges en möjlighet att ta ut en hyra som motsvarar de fulla kostnader som denne har för sin lägenhet. Detta torde öka utbudet av bostäder totalt sett vilket borde gynna alla grupper, däribland unga och studenter. gav regeringen uppdraget att föreslå de ändringar på lag-, förordnings-, föreskrifts- och vägledningsnivå som behövs för att underlätta byggande av bostäder för unga och studenter. Huvuddelen av de förslag som lämnade i sin rapport berör föreskrifter och allmänna råd (BBR 2011:6). förslag innebär lättnader i kraven på bostadsutformning i BBR. Förslaget innebär bl.a. att funktioner slås samman vilket minskar utrymmet för matlagning och förvaring. Detta förslag kan möjliggöra att student- och ungdomsbostäder om högst kan utformas med mindre bostadsarea, utan att minska tillgängligheten i bostäderna. De exempelplanlösningar som presenterar i sin rapport visar att boarean då kan minskas med . Det innebär att bostäderna kan bli än mer yteffektiva och byggkostnaden per lägenhet därmed kan minska, vilket ökar förutsättningarna för en lägre hyra. föreslår även ett nytt allmänt råd som möjliggör lokalisering av enkelsidiga lägenheter i bullerutsatta lägen. har inte föreslagit några generella ändringar i tillgänglighetskraven för student- och ungdomsbostäder då verket bedömer att det inte skulle ge någon större ytterligare effekt i form av minskad boyta jämfört med vad förslagen om ändrade bostadsutformningskrav kan ge. Dessutom menar att tillgänglighetskraven är viktiga för att studenter och ungdomar med nedsatt funktionsförmåga ska kunna delta i student- och ungdomslivet på samma villkor som andra. målsättning är att de föreslagna förändringarna i föreskrifter och allmänna råd ska kunna träda i kraft . har därutöver några förslag som verket vill utreda närmare, bl.a. ett förslag om att införa en särskild verksamhetsklass i brandskyddsreglerna där man tillåter att flera hyreskontraktsinnehavare bor i samma lägenhet d.v.s. att hela lägenheten tillåts utgöra en s.k. brandcell. Denna åtgärd kan möjliggöra boendeformer där flera personer delar på en lägenhet men har ett eget hyreskontrakt och ett gott brandskydd. Utöver att föreslå författningsändringar innebär regeringsuppdraget också att ska genomföra informationsinsatser för att klargöra vilka möjligheter som finns för att bygga studentbostäder. Det är inte ovanligt att byggherrar och kommuner tolkar byggreglerna på ett sätt som inte är avsett. Dessa eventuella missförstånd kan leda till att bostadsbyggande inte kommer till stånd. Antalet unga varierar över tid fram tills har antalet unga ökat kraftigt i . Det talas ofta om de stora ungdomskullarna som föddes . Denna kraftiga ökning av antalet unga i kombination med en kraftig urbanisering och ett lågt bostadsbyggande i landet försvårar etableringen på bostadsmarknaden för denna grupp. () befolkningsstatistik visar att antalet unga i ålders- spannet 19–kommer att sjunka för att sedan åter öka. Däremot nås kulmen för unga i åldersspannet 25–först . 2013/14:59 grammet visar en prognos över utvecklingen av antalet ungdomar i åldersgrupperna 19–samt 25–från . 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022 2023 2024 2025 2026 2027 2028 2029 2030 Boendekostnader för unga och studenter som har flyttat hemifrån Enligt SCB:s undersökning om hushållens ekonomi, HEK, , var boendeutgifternas andel av den disponibla inkomsten, s.k. boendeutgiftsprocent, för ungdomar 20–som bor i hyresrätt och har ett förstahandskontrakt . Det är något högre jämfört med åldersgruppen 26–men lägre i jämförelse med boendeutgiftsprocenten i åldersgruppen 65–. Boendeutgiftsprocenten är även något högre jämfört med föregående år. Generellt har kvinnor betalat en något högre andel av den disponibla inkomsten för boendet, jämfört med män men ligger boendeutgiftsprocenten för kvinnor och män på samma nivå. Boendeutgiftsprocenten är högre för de som bor i andra hand. Enligt Hyresgästföreningens undersökning kring unga vuxnas boende i har en av fem unga vuxna som flyttat hemifrån fått hjälp av sina föräldrar eller anhöriga att betala sitt uppehälle eller boende. Det är högre jämfört med vad som uppmätts i tidigare undersökningar. Enligt beräkningar i rapporten på pengarna 2013 behöver en person runt för att ha råd med basala utgifter. Bland gruppen unga 20–har som flyttat hemifrån inte mer än kvar att röra sig med när boendet är betalt, vilket alltså är lägre än vad som anses vara rimligt enligt . 2013/14:59 Kvarboende i föräldrahemmet Enligt boende – lägesrapport , som delvis baseras på HEK, bodde 250 000 ungdomar i åldersgruppen 20–kvar i föräldrahemmet . Av dessa var ca 150 000 män och ca 100 000 kvinnor. Andelen kvarboende i hemmet kan vara en indikator på i vilken utsträckning ungdomar har möjlighet att etablera sig på bostadsmarknaden. Både samt undersökning Unga vuxnas boende i visar att kvarboendet i föräldrahemmet har ökat . Det kan dock finnas olika skäl till att unga bor kvar i föräldrahemmet. I undersökning har unga i åldern 20–som bor i föräldrahemmet tillfrågats om de främsta skälen är till att de bor hos sina föräldrar. Sju av tio svarade att det är billigt och praktiskt. Närmare hälften svarade att de inte har råd med ett eget boende och fyra av tio att de inte kan få en bostad där de vill bo. Medianåldern vid flytten hemifrån är enligt uppgifter från SCB högre för män än för kvinnor men skillnaden dem emellan har minskat. För ungdomar födda var medianåldern för kvinnor och för män. Vid vilken ålder ungdomar flyttar hemifrån varierar mellan olika kommuntyper och mellan personer med svensk och utländsk bakgrund. Unga kvinnor och män i storstäder och förorter lämnar föräldrahemmet allt senare jämfört med ungdomar i övriga delar av landet. statistiska bok – a statistical portrait från 2009 framgår ändå att unga i var de som flyttade hemifrån tidigast. I diagrammet nedan visas boendeformer för unga i åldern 20–. Hyresrätt 1:a hand 41, Källa: SCB, bearbetning De inrikes flyttströmmarna domineras av unga Inrikes flyttningar domineras i stor utsträckning av unga vuxna. SCB:s rapport om inrikes omflyttningar har unga kvinnor större benägenhet att flytta jämfört med jämnåriga män. I stora drag kan de dominerande flyttströmmarna beskrivas på följande sätt: I åldrarna 19 till 23 flyttar många ungdomar till en universitets- eller högskoleort för I åldrarna 24–28 går flyttströmmen från universitets- eller högskoleorten till storstäderna och i åldrarna strax över 30 flyttar många barnfamiljer från storstäderna till förortskommunerna. flyttade till ett annat län var nästan hälften i åldrarna 20–29 i livet flyttar både kvinnor och män i genom- snitt fyra gånger. Antalet helårsstuderande vid universitet och högskolor har ökat kontinu- Med helårsstudenter menas registrerade studenter omräknade till helårsekvivalenter. Antalet har minskat något och är ca 300 000 enligt Universitetskanslers- ämbetet statistiska analys av universitetens och högskolornas årsredovis- Tabellen nedan visat hur antalet helårsstuderande växt under peri- oden1997–2012. Källa: Statistisk analys 2013/3 från samt Universitetens och högskolornas årsredovisningar. Bland de som fyllde hade påbörjat en högskoleutbildning, antingen i eller utomlands enligt universitets- kanslersämbetet (Rapport 2013:2). har de som är 19 år 2013/14:59 och således går direkt från gymnasiestudier till högskolestudier ökat. Ökningen beror dels på att 19-åringarna var ovanligt många i befolkningen , dels på att det var en större andel av befolkningen som påbörjade högskoleutbildning under dessa år. Andelen av befolkningen som bedriver högskolestudier varierar mellan olika åldersgrupper. Deltagandet i högskoleutbildning var högst i åldrarna . I alla åldrar var det en större andel av kvinnorna än av männen som studerade. Fördelningen mellan könen bland sökande utan tidigare högskolestudier har varit densamma , kvinnor och män. Totalt studerade 357 000 personer vid universitet och högskolor , varav 26 000 var inresta studenter. Av det totala antalet studenter var ca 251 000 heltidsstuderande, vilket motsvarar . Det vanligaste är att det krävs heltidsstudier för att kunna få en studentbostad. Distansutbildningar har ökat och läste av alla studenter sin utbildning på distans. Studerande som uppfyller vissa grundvillkor har rätt till studiemedel. Studiemedel består av studiebidrag och studielån. Totalbeloppet (bidrag och lån) per studiemånad uppgår till för heltidsstudier. En knapp tredjedel, , av detta belopp är bidrag. En jämförelse med konsumentprisindex (KPI) visar att studiemedlens allmänna köpkraft var den högsta sedan studiemedelssystemet infördes . Detta tyder på att studiemedlens värde står sig relativt väl. Den ökade köpkraften kan förklaras av att studiemedlen höjdes både 2010 och 2011. , , kartlägger de studerandes ekonomiska och sociala situation och den senaste enkätundersökning (Dnr 2012-2189-1703) visar att bland de studerande som hade både studiebidrag och studielån ansåg en tredjedel att studiemedlen helt täcker deras levnadsomkostnader, vilket är en klar ökning jämfört med föregående undersökning .