prop · H003145 · 2013-06-14 00:00:00 — För Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) är de globala tekniska övervakningssystemen, främst satelliter, strategiska instrument för lägesbeskrivningar före, under och efter en olycka eller kris. Med satellitdata går det att snabbt få en uppfattning om en katastrofs omfattning och räddningsinsatserna kan därmed planeras bättre. Satellitbilder användes exempelvis efter i för att bedöma vilka räddningsinsatser som behövdes.19 Satellitdata utgör en av de viktigaste observationskällorna när gör väderprognoser. levererar data till nationella vädertjänster, i främst . använder satellitdata för oceanografisk verksamhet såsom information om isförhållanden och vindar till havs och hydrologiska tillämpningar såsom information om vattenstånd i större sjöar. Andra myndigheter, exempelvis Havs- och vattenmyndigheten, och länsstyrelserna, kan i sina verksamheter använda den information som tar fram. Till exempel kan Länsstyrelserna använda prognoser för vattenflöden vid beslut om markanvändning. 16European etablerades 1992 men övergick 2002 till en del av EU:s gemensamma utrikes och säkerhetspolitik. 17Island, och . 18En utförligare beskrivning av satellitnavigeringssystemen finns i avsnitt 5.4.1. 19Rymdstyrelsens webbplats, . GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN () är en mellanstatlig organisation som tar fram väderprognoser: Centret utför också forskning. På klimatområdet finns flera användningsområden för satellitdata. tar fram modeller för beräkning av utsläpp av växthusgaser, som bland annat grundar sig på satellitdata om atmosfären. Klimatförändringar, såsom förändringar av djurlivet i havet och avsmältningen av glaciärisar, kan studeras med hjälp av satellitdata. Myndigheter som har till uppgift att följa klimatförändringarna, till exempel , och Havs- och vattenmyndigheten, är användare av dessa data, liksom forskare vid universitet och högskolor. använder satellitdata exempelvis inom sitt miljöövervakningsprogram, bland annat för att studera våtmarkers tillstånd. kan följa algblomning och utfärda varningar till allmänheten. har till uppgift att löpande bedriva miljöanalys och genomföra den årliga riksskogstaxeringen. För dessa uppgifter är satellitdata en viktig grund. använder satellitdata för kartering och för uppföljning av skogsavverkning och föryngringsåtgärder. använder satellitbilder för isklassificering och för att bättre kunna planera var det är bäst att lägga isrännor vid isbrytning. På så sätt sparas bränsle för fartygen. SCB använder satellitdata för att exempelvis beskriva grönytornas förändringar i tätorterna. Lantmäteriet använder satellitdata i sitt arbete med att bygga upp geografiska databaser. bedrev Lantmäteriets division Metria omfattande uppdragsverksamhet som till exempel bestod av att förädla kart- och satellitbilder för kunders räkning. överfördes Metria till ett av staten helägt bolag. Tjänster som riktar sig till allmänheten och som använder sig av samma typ av satellitbilder är exempelvis de bilder som kompletterar kartor i internetbaserade sökverktyg. Satellitnavigering är ett hjälpmedel som civilt främst används av myndigheter inom transport- och trafikområdet, såsom , , och Polisen. Lantmäteriet använder satellitnavigering för att mäta in eller sätta ut punkter eller detaljer på marken i ett referenssystem, som sedan kan användas vid till exempel anläggningsarbeten. SVENSK RYMDVERKSAMHET EN STRATEGISK TILLGÅNG? noggrannheten i positionsbestämning finns tjänster utvecklade.21 Tjänster som allmänheten använder och som härrör från satellitnavigering finns numera i till exempel mobiltelefoner. Militärt används satellitnavigering i ett flertal olika funktioner för att bestämma positioner för styrkor. Tidgivning är också en viktig funktion som ges av satellitnavigeringstjänster, detta är viktigt för exempelvis finansiella system och elnät. Rymdforskning ger kunskap om rymden, rymdmiljön, miljöförändringar på jorden och nya möjligheter till innovation. Den forskning som utförs med hjälp av instrument i rymden omfattar områden som astrofysik, solsystemets utforskning, plasmafysik, astrobiologi och jordobservation. Rymdforskningsprojekt är ofta mycket långa och det kan ta från planering och instrumentbyggnation till dess data kan tas ner och analyseras. Svensk rymdforskning har traditionellt varit framgångsrik på att utveckla vetenskapliga instrument till satelliter som samlar in data för forskningsändamål och svenska forskare på bland annat IRF har i olika samarbeten bidragit till instrument som undersökt flera planeter i solsystemet. Eftersom rymdforskning kräver avancerade instrument bidrar denna typ av instrumentbyggnation till högteknologisk utveckling. Forskning vid universitet och högskolor använder data från satelliter för forskning om jordens polarisar, atmosfär, hav och vegetation. Satellitdata kan täcka stora områden av jorden och ofta finns det långa tidsserier med data. kan satelliter vara det enda sättet att få de data som behövs, och ibland används satellitdata som ett komplement till data som samlats in på andra sätt. Därtill nyttjas tyngdlöshet inom forskningsområden som fysiologi, strålningsfysik och materialforskning. För denna typ av forskning används till exempel den internationella rymdstationen eller sondraketer. En av de viktigaste överföringsmetoderna för telekommunikation är satelliter. Satelliterna är betydelsefulla för överföring på långa avstånd. Förutom tv- sändningar, internet och telefoni är fungerande telekommunikation avgörande för betaltjänster via bankomater och internet, larmsystem och flygledning. 21Exempel på detta är SWEPOS-nätet som är ett samarbete mellan Lantmäteriet och , samt användare . GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN Telekommunikationer är den del av användningen av rymdteknik för samhällsfunktioner där det finns en betalningsvilja hos privata aktörer och konsumenter. Satellitkommunikation är också viktigt i många militära sammanhang, exempelvis vid internationella insatser. I kapitel 2 presenteras och analyseras organiseringen av svensk statlig rymdverksamhet samt svensk medverkan i EU och om rymdfrågor. Kapitel 3 ägnas åt en redovisning av iakttagelser av utvecklingen av den inhemska rymdmarknaden tillsammans med en presentation av svenska rymdföretags verksamhet. I kapitel 4 presenteras de viktigaste iakttagelserna i den internationella jämförelsen som gjorts inom ramen för granskningen tillsammans med en analys av trender på den globala rymdmarknaden. En mer fullständig presentation av den internationella jämförelsen finns som elektronisk bilaga till denna rapport.22 Kapitel 5 innehåller resultat av granskning av fem exempel som beskriver olika aspekter och olika delar av Kapitel 6 innehåller slutsatser och rekommendationer med anledning av de iakttagelser som har gjort i granskningen. Som komplement till utvecklingen av den inhemska rymdmarknaden presenteras i bilaga rymdföretag med verksamhet i , verksamhetsinriktning, antal anställda samt omsättning. 22 Den elektroniska bilagan finns på . SVENSK RYMDVERKSAMHET EN STRATEGISK TILLGÅNG? GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN I detta kapitel presenteras och analyseras organiseringen av svensk statlig rymdverksamhet och svensk medverkan i EU och för rymdfrågor. Vidare beskrivs och analyseras finansieringen av statlig rymdverksamhet och fördelningen av medel mellan , EU och nationell nivå. 2.1Rymdverksamheten både forskning och företagande Rymdverksamhet kan mycket förenklat delas i tre områden: forskning om rymden i syfte att lära sig mer om universum, forskning om och för jorden och dess atmosfär från rymden (exempelvis medicinsk forskning och atmosfärforskning) samt rymdbaserade tjänster för säkerhet, välfärd och tillväxt som syftar till att förbättra samhällsfunktioner på jorden. Dessa verksamheter inom olika områden kan bidra till att nya företag startas inom andra branscher än rymdbranschen. förekommer en uppdelning i uppströms- och nedströmsverksamhet i rymdsammanhang. Med nedströmsverksamhet avses hur rymddata nyttiggörs på jorden medan uppströmsverksamhet handlar om tillträde till rymden och utforskningen av rymden. Uppströmsverksamhet och nedströmsverksamhet är beroende av varandra.23 Svensk rymdverksamhet har sedan starten haft en inriktning mot forskning. invigdes geofysiska observatorium, numera , . Den första svenska rymdraketen sköts upp från Nausta Planerna för en raketbas i började ta form . Svenska forskargrupper fortsatte att bygga olika instrument att användas i forskningsraketer. sändes den första raketen för forskning i tyngdlöshet upp från . De raketer, sonder och ballonger som sänds upp från används i första hand för forskning.24 har utvecklat ett antal egna forskningssatelliter. sändes den första svenska forskningssatelliten upp och denna satellit har följts av fler. Dessutom har svensk rymdverksamhet stått för rymdinfrastruktur, dels genom att erbjuda internationell forskning möjlighet till experiment i tyngdlöshet på , dels genom svenskbyggda forskningssatelliter. 23Centre for Strategy and : Evaluation of the Impact of European Space Policy on and the , Final Report Appendices AI, 23, 2012, appendices E och F. 24Källa: Rymdforum. SVENSK RYMDVERKSAMHET EN STRATEGISK TILLGÅNG? Inom den del av rymdverksamheten som handlar om utforskning av universum har svenska forskare byggt instrument som används i olika sonder och satelliter. Det första svenskbyggda satellitinstrumentet skickades upp 1968 och efter det har flera instrument för utforskning av andra planeter sänts upp. Instrumenten utvecklades av IRF och SSC. Svenskt näringslivs medverkan i rymdverksamhet har handlat om att bygga infrastruktur som kan ta ned data för användning på jorden. Exempelvis byggde nyttolast för telekommunikationsinstrument i rymden och 1973 byggde den första styrdatorn till Ariane-raketen. Parallellt med forskningsändamålen deltar svenska företag även i utvecklingen av telekommunikationssatelliter. Den första satelliten, Tele-X, sköts upp . Det var SSC och som ägde bolaget som skötte satelliten. Det fanns då ett etablerat nordiskt samarbete omkring telekommunikationssatelliter. Sammanfattningsvis är svensk rymdverksamhet i stor utsträckning inriktad på forskning och på utveckling av infrastruktur för användning av rymden för syften på jorden. förfogar också över en viktig rymdinfrastruktur som andra länder kan använda i form av . Exemplen ovan visar att svensk rymdverksamhet har åstadkommit flera tekniska framsteg, baserat på en hög kompetens och en roll som innovationsdrivare. 2.2Styrning och genomförande av svensk rymdverksamhet ansvarar för rymdfrågorna. hade huvudansvaret för rymdfrågorna men den del som handlade om rymdforskning finansierades även då via anslag från . Vid övergången till övergick även anslagen för Rymdstyrelsens förvaltningskostnader, rymdverksamhet samt för avgifter till internationella organisationer till . Enligt departementens arbetsordningar ansvarar för rymdfrågor i den mån sådana ärenden inte hör till något annat departement.25 ägarenhet förvaltar , . har ansvar för förhandlingarna i EU om satellitnavigeringssystemet . 25Regeringskansliets föreskrifter med arbetsordning för RKF 2011:13, sid 17. GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN Många verksamheter inom statsförvaltningen använder rymdinfrastuktur eller är på annat sätt berörda av rymdverksamhet.26 Rymdfrågor förhandlas inom ramen för rådskonstellationen i i EU27 och därmed är även Statsrådsberedningen berörd av rymdfrågorna. Den ansvarige handläggaren på återupprättade 2011 den rymdgrupp på tjänstemannanivå som tidigare funnits på men varit vilande . Tjänstemän från Försvarsdepartementet, , , och näringsutveckling, , och bjuds in till möten om rymdfrågor.28 Statens delegation för rymdverksamhet bildades och bytte 1992 namn till Rymdstyrelsen. Rymdstyrelsen är en styrelsemyndighet under då ansvaret övergick från till . Rymdstyrelsen har sjutton anställda och har sitt säte i . Rymdstyrelsen är regeringens expertmyndighet på rymdområdet. Det innebär bland annat att myndigheten representerar i internationella sammanhang, framförallt i ESA.29 Inför tar myndigheten fram beslutsunderlag om bidrag till den kommande perioden.30 Rymdstyrelsen ska också återrapportera till regeringen hur mycket medel som utbetalats till ESA:s olika program.31 Rymdstyrelsen företräder vidare dels i ESA:s olika programstyrelser och kommittéer, dels i genomförandekommittéer knutna till . Myndigheten biträder även med att ta fram förhandlingsunderlag för räkning till EU:s rådsarbete med mera.32 26Se avsnitt 1.6. 27Ett av ministerråden, det vill säga Europeiskan unionens råd. 28Under tiden för granskning har representanter för transportenhet samt från börjat närvara vid nätverkets möten. 29Mellan hade Rymdstyrelsen medverkan i olika kommittéer i och EU ökat från femton till 21 arbetsgrupper i och från tre till elva i EU. ökade förvaltningsanslaget från cirka 21 till (priser). Sakanslaget var i princip . Källa: Rymdstyrelsen. 30Rymdstyrelsen tog fram ett sådant underlag inför som ägde rum (, Regleringsbrev för avseende Rymdstyrelsen, regeringsbeslut , U2011/7258/(delvis), U2011/7247/F). 31Utbildningsdepartementet, Regleringsbrev för avseende Rymdstyrelsen, regeringsbeslut , U2011/7258/(delvis), U2011/7247/F. 324 § p.4 förordning (2007:1115) med instruktion för Rymdstyrelsen. SVENSK RYMDVERKSAMHET EN STRATEGISK TILLGÅNG? Enligt instruktionen från regeringen ska Rymdstyrelsen främja utvecklingen av svensk rymdverksamhet och rymdforskning. Vidare ska myndigheten verka för att rymdverksamhet och rymdforskning bidrar till kunskapssamhället och till industrins innovations- och konkurrenskraft samt tillfredsställer samhällets behov inom bland annat transport, kommunikation, miljö och klimat.33 Rymdstyrelsen ska också främja och stödja rymdforskning på internationell nivå34 och ta initiativ till forskning, utvecklingsarbete och annan verksamhet med anknytning till den svenska rymd- och fjärranalysverksamheten.35 Det innebär att Rymdstyrelsen delvis fungerar som ett forskningsråd med utlysningar av forskningsbidrag.36 Rymdstyrelsen har också ett industripolitiskt uppdrag att främja och stödja innovativ och högteknologisk förmåga hos stora, medelstora och små företag inom den rymdrelaterade industrin.37 Exempelvis vänder sig det nationella programmet för rymdtekniska tillämpningar till små företag som behöver stöd för att utveckla nya produkter.38 Rymdstyrelsen ska verka för att bidrar till och drar nytta av det europeiska samarbetet inom rymdområdet.39 Det innebär bland annat att myndigheten arbetar för att svensk industri ska få fördelar i internationella sammanhang såsom och EU, exempelvis genom att verka för att bidrag till går till program där svenska företag har möjligheter att få kontrakt och med återflödet av EU-medel till svenska aktörer inom ramprogrammen för forskning och innovation, tema rymd.40 Till Rymdstyrelsens uppgifter hör också att myndigheten ska informera om rymdforskning och dess tillämpningar, speciellt ska information riktas till barn och ungdomar.41 331 § förordning (2007:1115) med instruktion för Rymdstyrelsen. 343 § p.2 förordning (2007:1115) med instruktion för Rymdstyrelsen. 354 § p.1 förordning (2007:1115) med instruktion för Rymdstyrelsen. 36Rymdstyrelsen, Årsredovisning 2011. I sitt nationella forskningsprogram har Rymdstyrelsen ett traditionellt forskningsprogram för rymdforskning, ett forskningsprogram för utveckling av nya tillämpningar av fjärranalys samt program med stöd till utveckling och demonstration av rymdteknik med mera. 373 § p.2 förordning (2007:1115) med instruktion för Rymdstyrelsen. 38Telefonintervju med företrädare för Rymdstyrelsen . 392 § förordning (2007:1115) med instruktion för Rymdstyrelsen. 40Telefonintervju med företrädare för Rymdstyrelsen . 414 § p.10 förordning (2007:1115) med instruktion för Rymdstyrelsen. GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN Rymdstyrelsen har tagit fram en strategi för åren 20112015. Strategin ska utgöra underlag för hur Rymdstyrelsen ska prioritera sin verksamhet och fördela anslagen under perioden.42 I strategin väljer Rymdstyrelsen att fokusera sina insatser till områdena verksamhet i rymden och tillträde till rymden. I Rymdstyrelsens strategi står det att fokus på tillträdet till rymden innebär satsning på sådan teknikutveckling som bidrar dels till ett europeiskt tillträde till rymden, dels till att utvecklas som forskningsfacilitet för rymdverksamhet. Tillträde till rymden nämns inte i Rymdstyrelsens instruktion. , med marknadsföringsnamnet ()43, är ett helstatligt bolag som bildades för att i huvudsak tillhandahålla tekniskt stöd till Statens delegation för rymdverksamhet (numera Rymdstyrelsen) som bildades samtidigt.44 Detta nära samarbete upphörde och SSC betraktas numera av ägaren staten och av Rymdstyrelsen som ett företag bland andra inom rymdindustrin.45 Enligt bolagsordningen ska SSC bedriva rymdverksamhet med kommersiell inriktning, svara för driften av rymdbasen samt utöva annan därmed förenlig verksamhet.46 Bolaget har cirka 600 anställda.47 SSC har tre distinkta verksamhetsområden. 42Rymdstyrelsen, Rymdstyrelsens strategi med fokus på 20112015. 43Svenska rymdaktiebolaget, Årsredovisning 2011. Fokuseringen på verksamhet i rymden innebär att Rymdstyrelsen kommer att prioritera att svenska forskare och myndigheter får kontinuerlig tillgång till efterfrågade data genom internationella projekt. Fokuseringen på tillträde till rymden innebär bland annat en satsning på sådan teknikutveckling som bidrar till målet om ett europeiskt oberoende tillträde till rymden och till att utvecklas som forskningsfacilitet för rymdverksamhet. 1972:48, bet 1972 NU:37, rskr.1972:216. Bolaget får fyra huvuduppgifter: att verkställa det nationella sondraketprogrammet, att svara för driften av , att fullgöra sekretariats- och utredningsuppgifter åt bland annat statens delegation för rymdverksamhet samt inom ramen för delegationens program för rymdtillämpningar och i överensstämmelse med överenskommelser mellan staten och industrin vidta sådana åtgärder som främjar uppbyggnad och internationell marknadsföring av svensk rymdteknisk kompetens vid företag och statliga institutioner. 45Intervju Rymdstyrelsen , samt . 46Affärsområdet omfattar dels uppsändningar av sondraketer och ballonger på , dels utveckling av vetenskaplig instrumentering och nyttolaster/experimentutrustning för sondraket- och ballongverksamheten. Affärsområdet svarar bland annat för driften av mät- och följsystem vid . Affärsområdet levererar flygburna system för kustbevakningsuppgifter, i första hand övervakning av oljeutsläpp och fiske. Affärsområdet tillhandahåller satellitkontroll, markstationstjänster och teleporttjänster från anläggningar bland annat på och via dotterbolag i , , och . 47Siffran avser koncernen. Moderbolaget har cirka 350 anställda. SVENSK RYMDVERKSAMHET EN STRATEGISK TILLGÅNG? SSC ser som sitt grunduppdrag att sköta driften och utvecklingen av Esrange.48 Denna verksamhet stod 2011 för av bolagets omsättning. Verksamheten vid grundas på ett internationellt avtal mellan fem länder, EASP-avtalet.49 Tillhandahållandet av enligt grundfinansieras från Rymdstyrelsens anslag. Det är också Rymdstyrelsen som är avtalspart för . De i avtalet deltagande länderna betalar en avgift för driften samt ett pris baserat på självkostnad då landet utnyttjar . Forskare från länder som inte deltar i betalar ett pris som bestäms på kommersiella grunder.50 Inom ramen för denna verksamhetsgren arbetar SSC med utveckling, tester, uppsändning och drift av rymd- och flygsystem. Det andra verksamhetsområdet består av två teknikutvecklingsbolag, ett för grönt raketbränsle, ECAPS, och ett för miniatyrisering av komponenter, Nanospace. Det tredje och största verksamhetsområdet handlar om avancerade rymdtjänster till den globala rymdindustrin. Denna största och snabbast växande delen av SSC driver flera markstationer för datamottagning från satelliter med som nav. Internationellt har SSC verksamhet genom dotter- och intressebolag i , , , , , , och . omsatte bolaget cirka 856 miljoner kronor.51 De tio största kunderna 2011 stod för av omsättningen varav alla utom en var så kallade institutionella kunder, det vill säga myndigheter och internationella samarbetsorgan.52 Ägarens ekonomiska mål för SSC är att bolaget uthålligt bör avkasta på justerat eget kapital och långsiktigt dela ut av nettovinsten. Bolaget förvaltas av enheten för statlig bolagsförvaltning vid . () bedriver grundforskning och forskarutbildning i rymdfysik, rymdteknik och atmosfärfysik. IRF ska bedriva och främja forskning och utvecklingsarbete samt mät- och registreringsverksamhet främst inom 48SSC fick ursprungligen uppdraget att svara för driften av i och med bifall till prop. 49EASP-avtalet (/Agreement) är ett avtal tecknat mellan , , , och . 50SSC:s svar på faktagranskning . 52SSC:s svar på faktagranskning . De tio största kunderna 2011 var , tyska rymdstyrelsen (DLR), , Rymdstyrelsen, japanska rymdstyrelsen , , Astrium, kinesiska rymdstyrelsen , ESA:s forskningscenter ESTEC och en finsk myndighet för gränsbevakning. Av dessa är endast Astrium ett privat företag. GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN ämnesområdet rymdfysik.53 Institutet ska också medverka vid utbildning på avancerad nivå eller forskarnivå som anordnas vid och och får medverka vid sådan utbildning vid andra universitet och högskolor. IRF bedriver forskning inom fyra olika forskningsprogram.54 Forskningen som bedrivs i forskningsprogrammen handlar exempelvis om processer i jordens övre atmosfär, solvindar och rymdvädereffekter. IRF utvecklar också avancerade mätinstrument. Institutet samarbetar på internationell nivå inom EU, , samt deltar i andra bilaterala samarbeten. Exempelvis leder IRF en grupp på drygt 30 forskare i och inom ett av ESA:s satellitprojekt.55 IRF har verksamhet i , , och och har sammanlagt cirka 100 Huvudkontoret finns i . För grundforskning och den tekniska utvecklingen erhåller institutet medel från exempelvis Rymdstyrelsen och samt privata stiftelser. 2.3Sveriges internationella medverkan i rymdverksamhet 2.3.1Rymdfrågor i EU och och deras påverkan på har varit medlem i sedan organisationen startades och före det i föregångaren ESRO sedan 1962.56 motiv till medverkan har sedan starten varit att som litet land inte har möjligheter att genomföra större rymdprojekt på egen hand utan behöver internationell samverkan. Genom att bidrar med medel till kan svenska forskare och företag delta i tekniskt avancerade projekt som de annars inte skulle ha möjlighet att medverka i. EU bedriver rymdpolitik och som EU-medlem medverkar i förhandlingar och beslut om rymdpolitiken. Svenska forskare och företag har möjlighet att söka EU-medel för rymdrelaterad forskning och utveckling från till exempel ramprogrammet för forskning. medlemskap i och i EU har betydelse för hur svensk rymdverksamhet styrs och finansieras. Nedan ges en kort beskrivning av hur fungerar, hur beslutsfattandet i rymdfrågor i EU går till och hur och 53Förordning (2007:1163) med instruktion för . 54Forskningsprogrammen är: Polaratmosfärforskning, solär-terrester fysik, solsystemets fysik och rymdteknik, rymdplasmafysik och rymdens fysik (, Årsredovisning ). SVENSK RYMDVERKSAMHET EN STRATEGISK TILLGÅNG? Därefter följer en beskrivning av vad och EU innebär för organiseringen och styrningen av svensk rymdverksamhet. har 20 medlemsländer. Verksamheten i syftar till att utveckla förmåga att utforska rymden och dra nytta av Genom att samordna kompetens och finansiella resurser kan genomföra program och verksamheter utöver vad ett enskilt land skulle kunna göra.57 Enligt ESA:s konvention måste ESA:s verksamhet ha fredliga ändamål.58 ESA:s budget uppgick till . Det finns obligatoriska och frivilliga program i . Till de obligatoriska, grund- och vetenskapsprogrammen bidrar varje land med en bestämd andel som beräknas utifrån ländernas BNP. De frivilliga programmen utgör den största delen av ESA-budgeten.