prop · H00380 · 2013-03-15 00:00:00 — En politisk överenskommelse fattades och beslutet antogs . Frågan behandlades i näringsutskottet och överläggningar med ägde rum . Ett samarbete mellan och om ett gemensamt program för att främja energieffektiv kontorsutrustning har pågått . Bestämmelserna i avtalet genomförs i EU genom förordning (EG) nr 106/2008. Samarbetsprogrammet har varat i två genomförandeperioder och löpte ut . har det pågått förhandlingar mellan och om ett förlängt samarbete. Rådet har bemyndigat kommissionen att föra EU:s talan i dessa förhandlingar. presenterade kommissionen ett förslag till rådsbeslut som åtföljdes av ett förslag till ändring i förordning (EG) nr 106/2008 (se faktapromemoria 2011/12:FPM131). Den huvudsakliga skillnaden i förslagen jämfört med är att två olika system för programregistrering införs på respektive marknad: tredjepartsverifiering för deltagare i och självcertifiering inom EU. En politisk överenskommelse nåddes . Frågan behandlades i näringsutskottet och . Överlägg- ningar med ägde rum . Med indirekt förändrad markanvändning (ILUC) menas att ökad produktion av biodrivmedel i ett land kan leda till att annan jordbruks- produktion trängs undan, vilket i förlängningen kan leda en omvandling av skogs- eller betesmark till jordbruksmark i andra länder och därige- nom orsaka indirekta utsläpp av växthusgaser. presenterade kommissionen ett förslag till direktiv som syftar till att minimera risken för sådana indirekta utsläpp (se faktapro- memoria 2012/13:FPM40). Kommissionen föreslår bl.a. att biodrivmedel som producerats av spannmål, andra stärkelserika grödor, socker och oljegrödor endast får 2012/13:80 bidra till målet om 10 procents förnybar energi i transportsektorn. Förslaget kommer att behandlas i rådet och Europapar- lamentet . 41.8Säkerhet vid utvinning av olja och gas till havs presenterade kommissionen sitt meddelande om förslag till förordning om säkerhet och miljöskydd vid olje- och gasutvinning till havs (se faktapromemoria 2011/12:FPM41). Arbetet har spänt över både det danska och cypriotiska ordförandeskapet och har efter andra delen av året inriktats mot att arbeta fram ett direktiv istället för förordning. har under arbetet ställt sig generellt positiv till intentionerna i kommissionens förslag till förordning och har därför välkomnat förslaget. har ansett att det är av högsta vikt att olje- och gasutvinning till havs kringgärdas av höga säkerhets- och miljökrav oavsett var utvinningen sker. Frågan om säkerhet vid olja och gasut- till havs har behandlats av energirådet och information och samråd har skett med både näringsutskottet och . Frågan kommer att fortsätta behandlas . Inom energiområdet har det förelegat ett stort antal pågående internationella dialoger där EU är aktivt. Det gäller både bilaterala för- bindelser och deltagande i multilaterala sammanhang. Kommissionen leder arbetet med fördjupade samarbeten med viktiga strategiska länder som , , och . har även samarbetet inom Energigemenskapen för Sydöstra och samarbetet mot länderna söder om fortskridit. DEL 9 JORDBRUK, FISKE OCH LIVSMEDEL Skr. 42 Den gemensamma jordbrukspolitiken EU:s gemensamma jordbrukspolitik är ett fullständigt harmoniserat politikområde som består av två pelare; första pelaren (direktstöd och marknadsordningen) och andra pelaren (miljö- och landsbygdsstöd). har diskussionen om utformningen av den framtida jord- brukspolitiken efter 2013 fortsatt. 42.1Framtiden för den gemensamma jordbruks- politiken presenterade kommissionen sitt lagförslag för fram- tidens gemensamma jordbrukspolitik (GJP). Lagförslagen inbegriper direktstöd, marknadsordningen, politiken för landsbygdsutveckling samt horisontella frågor rörande finansiering, förvaltning och kontroll (se faktapromemoria 2011/12:FPM30). Kommissionen föreslår att GJP även fortsättningsvis ska utgöras av en stark gemensam politik som är uppbyggd kring två pelare. Pelare I, som innehåller direktstöd och marknadsordningen, ska få större miljöfokus och fördelas mer rättvist mellan medlemsstaterna. Pelare II, som inne- håller miljö- och landsbygdsstöd, ska fokusera på konkurrenskraft, inno- vation, miljö och klimat. Övergripande målsättningar för GJP är tryggad livsmedelsförsörjning inom EU och globalt, hållbart nyttjande av natur- resurser samt bibehållande av levande landsbygder, där jordbruket är en kärnverksamhet och bidrar till lokal sysselsättning. Jordbruks- och fiskerådet förde omfattande tekniska och politiska diskussioner av de fyra lagförslagen. Det danska ordförande- skapet lade fram en framstegsrapport som återger medlemsstaternas syn på frågorna samt indikerar vilka ändringar av förslagen som föreslagits. Det cypriotiska ordförandeskapet har arbetat vidare med förslagen och föreslagit ytterligare ändringar och presenterade även en framstegs- rapport . Regeringens övergripande handlingslinje i förhandlingarna har varit att uppnå ökad marknadsorientering, lika konkurrensvillkor, ökad miljönytta och en förbättrad samstämmighet med politiken för global utveckling. Planen är att beslut kommer att fattas . Information till miljö- och jordbruksutskottet och samråd med om utform- ningen av framtida GJP har skett löpande . Säljfrämjande åtgärder och informations- Meddelandet Säljfrämjande åtgärder och informationskampanjer för jordbruksprodukter en strategi med stort europeiskt mervärde för att främja smaker presenterades vid jordbruks- och fiskerådet den Politiken för säljfrämjande åtgärder och informationskampanjer skapa- des och har successivt utvidgats till att omfatta de flesta av jordbrukets och livsmedelsindustrins produkter i första föräd- Enligt kommissionen har den förda politiken fungerat väl, men har vissa begränsningar och brister blivit tydliga. Kommissionen anser till exempel att politiken i alltför liten utsträckning varit inriktad på främjandeåtgärder i länder utanför EU, inte minst med tanke på den starka tillväxten på flera globala marknader. kommissionen finns även behov av en effektivare och enklare förvalt- ning, systematisk utvärdering av genomförda insatser, ökat fokus på europeiska mervärden, samverkan mellan olika typer av främjande, ett bredare tillämpningsområde beträffande produkter och stödmottagare, en översyn av budgetens storlek samt bättre information till branschen om Ett förslag till ny rådsförordning om säljfrämjande Regeringens övergripande ståndpunkt är att informationskampanjer och säljfrämjande åtgärder inte ska finansieras med offentliga medel. Inför det faktum att systemet med offentligt stöd till informations- kampanjer och säljfrämjande åtgärder redan existerar, ligger det i svenskt intresse att se till att gemenskapens medel används på ett så klokt och effektivt sätt som möjligt. 42.3 En bättre fungerande livsmedelskedja fattade kommissionen beslut om att inrätta en högnivågrupp med uppdrag att utveckla en näringspolitik för den europeiska livs- medelssektorn. Gruppen som går under namnet Högnivåforum för en bättre fungerande livsmedelskedja leds av kommissionens vice ord- förande tillika kommissionär för näringslivsfrågor, kommissionärerna för jordbruk och landsbygdsutveckling, hälsa och konsumentpolitik och inre marknaden för tjänster. Arbetet tar sin utgångspunkt dels i initiativen i meddelandet En bättre fungerande livsmedelskedja i (KOM(2009) 591) och dels i den föregående högnivågruppens slutrapport . deltar till- sammans med tolv andra medlemsstater, samt ett 30- tal organisationer och företag. vid gruppens tredje och sista inplanerade möte diskuterades Forumets slutrapport. Rapporten inne- håller slutsatser och rekommendationer om åtgärder för att främja europeisk livsmedelssektor. presenterade kommissionen det s.k. kvalitetspaketet som innehöll två förslag till lagstiftning om kvalitet på jordbruks- produkter (se faktapromemoria 2010/11:FPM62). Förslaget behandlade dels handelsnormer, dels skyddade beteckningar, som bl.a. kan beviljas för produkter från ett visst geografiskt område eller som tillverkats med en traditionell metod. har förslaget om handelsnormer och frågan om volym- kontroll av produkter som omfattas av geografiska beteckningar inlemmats i den pågående reformen av den gemensamma jordbrukspoli- tiken (se ovan). När det gäller förslaget om skyddade beteckningar och frivilliga termer nåddes en överenskommelse och den nya förordningen börjar gälla . På Jordbruks- och fiskerådet antogs rådsslutsatser om det euro- peiska innovationspartnerskapet (EIP) för jordbruk. EIP är ett instrument för att främja innovativa satsningar inom olika områden, bl.a. jordbruk, och är en åtgärd som föreslås kunna få stöd inom ramen för den kommande landsbygdsutvecklingsförordningen. Tanken är att få ett snabbare genomslag för innovativa idéer genom att föra samman representanter för primärproduktion, rådgivning och forskning. och samtliga unionens medlemsstater har inlett EU-samord- nade förhandlingar om ett rättsligt bindande avtal för pan-Europeiska skogar. Det har varit viktigt att befogenhetsfördelningen mellan unionen och medlemsstaterna inte rubbas. har varit drivande för att avtalet ska vara ett balanserat ramavtal som grundas på hållbart skogsbruk. Målsättningen är att förhandlingarna ska slutföras till . Förhandlingar om ett skogsavtal i Inom det regionala skogssamarbetet har de 46 signatärerna enats om att inleda förhandlingar om ett rättsligt bindande avtal för pan- Signatärerna inkluderar samtliga unionens medlems- stater, kommissionen och andra viktiga skogsländer som , Mandatet för förhandlingarna grundar sig i ett principiella hållning är att utformning och genomförande av vår skogspolitik ska vara en nationell angelägenhet och arbetar därför för att begränsa ytterligare detaljregleringar av skogsbruket inom EU. 2012/13:80 kunde acceptera att förhandlingar inleddes efter att ha genom- drivit förtydligande om behörighet samt preciseringar om mervärde. hölls den första förhandlingsrundan. Inför denna hade unionens medlemsstater koordinerat sina ståndpunkter i rådet och ordförandeskapet förhandlade sedan å medlemsstaternas vägnar. har varit drivande för att avtalet ska vara ett balanserat ramav- tal som grundar sig på de sex kriterierna för hållbart skogsbruk samt att avtalet ska vara tydligt gällande åtaganden. Ett första utkast till avtalstext presenterades mot bakgrund av första förhandlingsrundans diskussioner. Under den andra förhandlingsrundan omför- handlades texten väsentligt. Detta resulterade i en tydligare disposition samt ett mer balanserat innehåll. För svensk del är ett brett deltagande i förhandlingarna ett tydligt mervärde med ett avtal. Inför den tredje för- handlingsrundan kommer ytterligare samordning inom unionen ske i rådet. har varit rapportör för en bördefördelnings- grupp om de avsnitt i avtalet som behandlar övergripande målsättningar, principer samt allmänna bestämmelser. Sista förhandlingsrundan är planerad till och målet är att förhandlingarna ska slutföras till . 44 Den gemensamma fiskeripolitiken Den gemensamma fiskeripolitiken är en fullt utvecklad unionspolitik. Målet är att förvalta en gemensam, gränsöverskridande naturresurs på ett sådant sätt att ett hållbart nyttjande kan uppnås i ekonomiskt, miljömässigt och socialt hänseende. 44.1Reform av den gemensamma fiskeripolitiken presenterade kommissionen ett förslag till reformpaket för den gemensamma fiskeripolitiken (se faktapromemoria 2011/12:FPM43). Paketet omfattade den s.k. grundförordningen, mark- nadsordningen och ett meddelande om den externa dimensionen. presenterades den sista delen i reformpaketet, förslaget om en Europeisk havs- och fiskerifond (EHFF). Vid Jordbruks- och fiskerådet ställde sig en majoritet av EU:s medlemsstater bakom en delvis allmän inriktning om förslaget till ny Inriktningen fokuserade huvudsakligen på maximalt hållbart uttag (MSY), samråd med tredje land, utkastförbud, fleråriga planer och regionalisering. Det fanns nästintill en konsensus bland med- lemsstaterna att MSY ska uppnås för samtliga bestånd till 2015 där så är möjligt, och senast till 2020. De flesta medlemsstater var överens om att gradvis introducera ett utkastförbud med detaljerade regler i fleråriga Många var dock bekymrade över tillämpningen och Skr. 2012/13:80 flera delar har skjutits t.ex. vad gäller start- och slutdatum och undantag från utkastförbudet. En stor majoritet av medlemsstaterna ansåg att överförbara nyttjande- rätter (TFC) ska vara frivilligt och inte, som kommissionen föreslagit, obligatoriskt att införa. Det fanns vidare ett stort stöd för att man ska fortsätta anta och utveckla långsiktiga förvaltningsplaner. olika syn gällande om man ska formulera MSY-mål för s.k. blandfiske, det vill säga områden där flera arter fiskas . flesta medlemsstater positiva till att regionalisering ska vara en möj- ställde sig inte bakom den allmänna inriktningen avseende grundförordningen av framför allt tre skäl. Det första gäller utkastför- budet, där det är alltför många delar som har skjutits , både vad gäller start- och slutdatum. Det ges även alltför många möjligheter till undantag från utkastförbudet. Den andra frågan gäller den för viktiga principen att den mest sårbara arten ska styra när man sätter MSY-mål i de fleråriga förvaltningsplanerna (artikel 9.3), vilken ströks från den slutliga överenskommelsen. Slutligen var det sammantaget allt- för många centrala frågor som lyftes bort från förhandlingsbordet och som därmed lämnades öppna. Det gäller till exempel kopplingen till Vid ministerrådsmötet antogs en allmän inriktning även för mark- nadsordningen, som i korthet innebär en tydligare koppling mellan marknadsordningen och de uppsatta målen i den gemensamma fiskeri- Producentorganisationer ges möjlighet till ett större ansvar för resursförvaltning, övervakning och kontroll som interventions- systemet fasas ut och konsumentinformationen kompletteras. kommelsen exkluderades tre frågor som ännu inte lösts ut; hanteringen av den oönskade fångsten vid ett utkastförbud och dess användnings- områden, privat lagring samt den frivilliga konsumentinformationen. parallell process har kommissionens förordningsförslag diskuterats av rörande marknadsordningen igenom i plenum. Den europeiska havs- och fiskerifonden, EHFF Även förslaget om en europeisk havs- och fiskerifond, EHFF, ingår i reformen av den gemensamma fiskeripolitiken. Vid Jordbruks- och fiske- rådet enades medlemsstaterna kring en delvis allmän inriktning gällande förordningen om fonden för perioden 20142020. Överenskommelsen medför att de åtgärder som förts över från den nuva- rande fiskerifonden till den nya havs- och fiskerifonden kringgärdas av Havs- och fiskerifonden föreslås innehålla flera stöd som kan understödja reformen av fiskeripolitiken och bidra till europeiska mervärden såsom bevarandeåtgärder; kopplingar till MSY 2012/13:80 och utkastförbudet; innovationer; satsning på utveckling av selektiva redskap och fisketekniker; åtgärder med tydlig miljöfokus i vattenbruket; åtgärder för att främja samarbete mellan näringen och forskare, samt stöd för genomförande av det direktivet. Utöver detta innebar överenskommelsen också i motsats till kommissionens ursprungliga förslag att den nya fonden liksom dagens fiskerifond ska kunna finansiera stöd för skrotning av fiskefartyg, tillfälligt stillaliggande av fiskefartyg och vissa motorbyten. Den externa dimensionen av GFP Vid jordbruks- och fiskerådet antogs slutsatser om kommissionens meddelande om GFP:s internationella dimension. I slut- satserna fastslås bl.a. följande. EU ska ta hänsyn till målen för utvecklingsarbetet vid genomförande av politik som kan påverka utvecklingsländerna. En möjlighet ska finnas att upphäva avtalen vid allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna. Ökad transparens ska finnas om det totala fisket i partnerskapslandets vatten. Förhandsbedömningar och efterhandsutvärderingar ska göras där inte bara de miljömässiga, ekonomiska och sociala effekterna av avtalen bedöms, utan också vilka möjligheter som finns för en hållbar utveckling inom fiskesektorn och vad som krävs för att den berörda kuststaten ska kunna inrätta ett ansvarsfullt fiske. Regeringens övergripande handlingslinje i förhandlingarna har varit att den nya GFP:n ska bygga på regelförenkling och att det ska råda sam- klang med andra politikområden, framför allt miljö och utveckling. Det är också viktigt att reformens tre delar grundförordningen, havs- och fiskerifonden samt marknadsordningen harmoniserar med varandra. Regeringens hållning angående EU:s fiskeavtal med tredjeländer (FPA) har varit att göra ett ställningstagande från fall till fall. Avtalet med utgör ett särfall då det finns en folkrättslig aspekt eftersom omfattar ett ockuperat område Väst- röstade nej till ett förhandlingsmandat om att inleda förhandlingar om nytt protokoll med . röstade även nej till protokollet inom ramen för partnerskaps- avtalet om fiske mellan och . det konstitutionella läget i , där förväntningarna från freds- uppgörelsen inte har infriats, dels att det sker en höjning av det så kallade har länge verkat för att externa utvärderingar ska göras i god tid inför beslut om nya protokoll. presenterades en utvärdering av det befintliga protokollet och analyser av påverkan av det föreslagna framtida protokollet inom FPA mellan och . den beståndsbedömning som gjordes av den regionala fiskeriorganisa- Skr. 2012/13:80 tionen för västra och mellersta ansåg regeringen att det inte kunde säkerställas att EU:s fiske kommer att ske på ett dokumenterat överskott. lade därför ner rösten vid beslutet i rådet om ett nytt protokoll för . nåddes en politisk överenskommelse om fiskemöjlig- heterna i vid jordbruks- och fiskerådet . Kvoterna för torsk sänktes genomgående. För det östra beståndet beslu- tades om sänkningar i enlighet med förvaltningsplanen. För det västra beståndet gick rådets beslut något längre än förvaltningsplanen, för att komma närmare målet om maximalt hållbart uttag. För lax sänktes kvoten i enlighet med kommissionens förslag. För övriga bestånd (sill, skarpsill och rödspätta) visar den vetenskapliga rådgivningen på en positiv eller stabil trend och där beslutades huvudsakligen om ökningar av fiskemöjligheterna. Tre fiskbestånd i kommer att fiskas enligt principen om maximalt hållbart uttag (MSY) 2013 (skarpsill, det östra torskbeståndet och det västra sillbeståndet). Inom ramen för den gemensamma fiskeripolitiken förhandlar EU om fiskemöjligheter i (, och ). Förhandlingar om fiskekvoter och övriga regler för fisket på gemensamt förvaltade bestånd sker dels internt inom EU, dels med kuststaterna runt . Resultatet av både de externa och de interna förhand- lingarna om fiskerimöjligheter fastställs i den s.k. TAC- och kvotförord- ningen som i regel antas vid jordbruks- och fiskerådsmötet . Årsförhandlingarna med tredjeland baseras på långsiktiga fiskeavtal, främst mellan och , men även mellan EU och de övriga kust- staterna , , samt . För är de viktigaste bestånden i torsk, kolja, sill, makrill, räka, havs- kräfta, tobis och blåvitling. Förslagen om 2013 års fiskemöjligheter an- togs genom en politisk överenskommelse vid jordbruks- och fiske- rådsmötet . För majoriteten av EU:s bestånd innebar överens- kommelsen att gällande förvaltningsplaner följdes samt kvotminskningar eller oförändrade nivåer med utgångspunkt från vetenskaplig rådgivning. Ministrarna fattade också beslut om oförändrat antal dagar till havs för fiske med torskfångande fiskeredskap till följd av en ändring i återhämt- ningsplanen för torsk. Endast preliminära kvoter kunde fastställas för flera av de för viktiga kvoterna i och såsom torsk, sill, makrill, räka, kolja och sej. Detta beror på att förhandlingarna mellan och inte kunde slutföras som brukligt . EU hoppas kunna slutföra dessa förhandlingar . löpte det s.k. om ömsesidigt tillträde för fiske mellan , och ut. 2012/13:80 inneburit att parterna kunnat fiska på varandras vatten med sina egna regler enligt så kallad flaggstatsjurisdiktion. Kommissionen, som sedan och EU-medlemskap, förvaltar avtalet har fört förhandlingar med om ett nytt avtal som innebär fortsatt exklusivt tillträde i de berörda ländernas vatten men med kuststatsjuris- diktion dvs. att kuststatens regler gäller för fiske. Avtalet har inte blivit klart och EU och har därför enats om att tillfälligt förlänga det ömsesidiga tillträdet för fiske till . Förhandlingarna om ett nytt avtal kommer att fortsätta . Till följd av att avtal har upphört att gälla har parterna också beslutat att harmonisera regelverket för fisket i . Målsättningen är att fisket även fortsatt ska kunna bedrivas i såväl norsk som svensk zon, det vill säga att det ömsesidiga tillträdet består. 45 Djurskydd och djurhälsa Inom EU finns regelverk för både djurskydd och djurhälsa. Enligt för- draget har unionen och medlemsstaterna skyldighet att ta hänsyn till djurens välfärd. Lagstiftningen om djurhälsa syftar dels till att under- lätta handeln med djur och animaliska produkter inom EU och und- vika att sjukdomar sprids, dels till att förhindra smitta från djur till människa. presenterade kommissionen ett förslag till ny förordning om djur- hälsovillkor vid icke-kommersiell förflyttning av sällskapsdjur. Den nya förordningen ska ersätta nu gällande förordning som trädde i kraft (se faktapromemoria 2011/12:FPM126). Syftet med förslaget är att an- passa lagstiftningen till ändrade omständigheter samt till Lissabonför- draget. Till följd av den förbättrade rabiessituationen inom EU föreslås att rabiesvaccination inte ska krävas vid förflyttning av hundar och katter mellan länder där risken för rabies är försumbar. För att förhindra för- täckt handel med hundar och katter införs ett krav på skriftligt med- givande från djurets ägare i samband med förflyttningar mellan länder. En annan nyhet är att medlemsstaterna blir skyldiga att utföra målin- riktade eller slumpmässiga kontroller för att försäkra att djurhälsovill- koren är uppfyllda vid införsel av sällskapsdjur. Förslaget förhandlades mellan medlemsstaterna och i . 45.2Elektronisk märkning av djur Kommissionen presenterade ett förslag som innebär att elektronisk identifiering (EID), vid sidan av konventionella öronmärken, blir en officiell metod för märkning och registrering av nötkreatur. Tillämpningen av EID föreslås bli frivillig, men medlemsstaterna ges Skr. 2012/13:80 möjlighet att införa nationella bestämmelser om obligatorisk Kommissionen föreslog vidare att det nuvarande systemet som gäller för frivillig märkning av nötkött upphävs och ersätts med de generella märkningsbestämmelserna. Förslagen syftar till att minska den administrativa bördan för berörda och öka sektorns konkurrenskraft. Frågan om reglerna för den frivilliga märkningen har på arbetsgruppsnivå lett till utdragna diskussioner mellan medlemsstaterna. Regeringen har gett stöd för förslagets huvudlinjer. har informerats genom faktapromemoria 2011/12:FPM2. 45.3Skydd av djur under transport diskuterades frågan om djurtransporter. Diskussionerna skedde mot bakgrund av en rapport från kommissionen om de nu gällande bestämmelserna om djurtransporter (se faktapromemoria 2011/12:FPM54). Enligt rapporten hade förordningen en positiv effekt på djurskyddet. Kommissionen konstaterade dock att delar av förordningen inte var förenliga med aktuella vetenskapliga rön på området och att förordningens bestämmelser inte heller följdes fullt ut. Rapporten inne- höll förslag till åtgärder för att förbättra genomförandet av de nu gällande bestämmelserna men saknade förslag om ändringar i det nu gällande regelverket. enades rådet om slutsatser om den nämnda rapporten och om kommissionens djurskyddsstrategi 20122015. Vad gäller djur- skyddsstrategin är regeringen nöjd med slutsatserna som innehöll flera punkter som är viktiga ur djurskyddssynpunkt. När det gäller djurtransporterna fanns dock mer att önska. lämnade därför en deklaration om djurtransporterna i samband med att slutsatserna antogs.