prop · H003128 · 2013-03-25 00:00:00 — Av 8 § lagen om receptregister framgår att registret bl.a. innehåller uppgifter om en patients namn, personnummer och folkbokföringsort samt om inköpsdag, vara, mängd, dosering och förskrivningsorsak. Enligt 4 § andra stycket samma lag får behandling av personuppgifter som inte är tillåten enligt lagen ändå utföras, om den enskilde har lämnat ett uttryckligt samtycke till behandlingen. I likhet med vad som gäller för bolaget kommer viss verksamhet hos myndigheten att grunda sig på sådana samtycken från enskilda (t.ex. det elektroniska expertstöd, EES, som tillhandahålls farmaceuter på öppen- vårdsapoteken). För uppgift om enskilds hälsa eller sexualliv finns en sekretess- bestämmelse i 21 kap. 1 § OSL. Bestämmelsen gäller för alla myndig- heter och organ som har att tillämpa OSL oavsett i vilket sammanhang uppgiften förekommer. Paragrafen innebär ett minimiskydd för den personliga integriteten inom hela den offentliga sektorn. Enligt bestämmelsen gäller sekretess endast om det måste antas att den enskilde eller någon närstående till denne kommer att lida betydande men om uppgiften röjs. Skaderekvisitet är alltså utformat med en särskilt stark offentlighetspresumtion. Det finns som regel särskilda bestämmelser om sekretesskydd för uppgifter om enskildas hälsotillstånd och andra personliga förhållanden hos myndigheter som regelmässigt har att hantera sådana uppgifter, exempelvis inom hälso- och sjukvården och (se 25 kap. 1 § och 26 kap. 1 § OSL). Det finns inte anledning att göra någon annan bedömning av behovet av att skydda känsliga uppgifter av motsvarande slag hos den nya myndigheten. Det minimiskydd som 21 kap. 1 § OSL ger för uppgifter om hälsa eller sexualliv kan inte anses tillräckligt hos 2012/13:128 den nya myndigheten. En ny sekretessbestämmelse till skydd för upp- gifter om enskildas hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden bör därför införas i OSL. Känsliga uppgifter om enskilda kan förekomma i olika typer av verksamhet hos myndigheten. Sekretessen enligt bestäm- melsen bör gälla generellt hos myndigheten och således inte vara begränsad till viss form av verksamhet. Den nya myndigheten kommer även att få tillgång till uppgifter som avser enskildas affärs- eller driftsförhållanden. Det kan exempelvis röra sig om uppgifter om försäljning av läkemedel, uppgifter som fram- kommer i samband med kontroll av en apoteksaktörs elektroniska system för direktåtkomst till uppgifter hos myndigheten eller uppgifter om företags affärsförhållanden som myndigheten får tillgång till inom ramen för projektet med det s.k. personliga hälsokontot (jfr prop. 2012/13:1 utg.omr. 9, s. 66) eller något annat samarbete som myndigheten deltar i. Det kan vidare förutses att myndigheten kommer att behöva inhämta underlag från privata aktörer inom apoteks- eller vårdsektorn för att fullgöra uppdrag som ålagts av regeringen. Sådana underlag kan komma att innehålla ekonomiskt känsliga uppgifter. Uppgifter om enskildas affärs- eller driftsförhållanden hos den nya myndigheten kan i vissa fall vara av så känslig natur att det är motiverat med ett sekretesskydd för uppgifterna. Enligt 30 kap. 23 § OSL gäller sekretess, i den utsträckning regeringen meddelar föreskrifter om det, bl.a. i en statlig myndighets verksamhet som består i utredning, planering, prisreglering, tillståndsgivning, tillsyn eller stödverksamhet med avseende på produktion, handel, transport- verksamhet eller näringslivet i övrigt för uppgift om en enskilds affärs- eller driftsförhållanden, om det kan antas att den enskilde lider skada om uppgiften röjs. Den nya myndighetens huvudsakliga verksamhet kommer att vara att tillhandahålla register och databaser åt apoteksaktörer och vårdgivare, vilket inte kan anses vara stödverksamhet i den mening som avses i 30 kap. 23 § OSL. Myndighetens verksamhet med avseende på det personliga hälsokontot eller andra projekt relaterade till hälsoinfra- struktur kan inte heller hänföras till någon verksamhet enligt 30 kap. 23 § OSL. Myndighetens kontroller av apoteksaktörernas receptexpeditions- system (se avsnitt 5.7) torde visserligen falla in under begreppet tillsyn enligt OSL, men avser endast en mindre del av myndighetens verksam- het. Sekretessbestämmelsen i 30 kap. 23 § OSL tillgodoser alltså inte behovet av att kunna skydda känsliga uppgifter om enskildas affärs- eller driftsförhållanden hos myndigheten. Det finns inte heller någon annan bestämmelse i OSL som ger ett sådant skydd. Regeringen gör därför bedömningen att det behöver införas en särskild bestämmelse om sekretess hos den nya myndigheten för uppgift om enskilds affärs- och driftsförhållanden. Även sekretessen enligt den nu föreslagna bestämmel- sen bör gälla generellt hos myndigheten. För särskild verksamhet som avser framställning av statistik finns en specialbestämmelse i 24 kap. 8 § OSL, vars tillämpning hos myndigheten i vissa fall kan innebära att en uppgift, som skulle vara offentlig vid tillämpning av de nu föreslagna sekretessbestämmelserna, inte får lämnas ut (jfr 7 kap. 3 § OSL och avsnittet om statistiksekretess nedan). Bestämmelserna om sekretess hos myndigheten bör införas i 25 kap. OSL, som behandlar sekretess till skydd för enskild i verksamhet som avser hälso- och sjukvård, m.m. I 21 § lagen om receptregister och 12 § lagen om läkemedelsförteckning bör tas in upplysningar om att OSL innehåller bestämmelser om begränsningar i rätten att lämna ut uppgifter. När införandet av en ny sekretessbestämmelse i OSL övervägs ska det alltid göras en avvägning mellan det intresse som motiverar sekretess och intresset av insyn i det allmännas verksamhet (prop. 1979/80:2, Del A, s. 75 f.). Avvägningen mellan sekretessintresset och allmänhetens intresse av insyn kommer normalt till uttryck genom att sekretessbestämmelsen förses med ett skaderekvisit. En sekretessbestämmelse ska inte göras starkare än vad som är oundgängligen nödvändigt för att skydda det intresse som har föranlett bestämmelsen. Ett sekretesskydd får inte utformas så att handlingsoffentligheten inskränks mer än vad syftet med sekretessen kräver. Uppgifterna om enskildas hälsotillstånd och andra personliga för- hållanden hos myndigheten kommer i många avseenden att vara likartade med de uppgifter för vilka stark sekretess gäller inom hälso- och sjuk- vården enligt 25 kap. 1 § OSL. Enligt den bestämmelsen gäller sekretess för en uppgift av ifrågavarande slag, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Bestämmelsen är alltså utformad med ett omvänt skaderekvisit, dvs. det råder en presumtion för sekretess. Det finns inte skäl att bedöma intresset av sekretess i förhållande till insynsintresset för motsvarande uppgifter hos den nya myndigheten på något annat sätt än som har gjorts när uppgifterna förekommer inom hälso- och sjukvården. Regeringen anser mot angiven bakgrund att den i promemorian föreslagna sekretess- bestämmelsen med ett omvänt skaderekvisit ger ett väl avvägt skydd för de känsliga uppgifter om enskilds hälsotillstånd och andra personliga förhållanden som kommer att finnas hos myndigheten. Vad gäller uppgifter om enskildas affärs- eller driftsförhållanden gör sig inte skyddsintresset lika starkt gällande. I OSL är ett rakt skade- rekvisit vanligt förekommande för denna typ av uppgifter. Utgångs- punkten är alltså att uppgifterna är offentliga. Vid en avvägning mellan skyddsintresset och intresset av insyn bedömer regeringen att det är rimligt att uppgifter av aktuellt slag hos den nya myndigheten skyddas av sekretess med ett rakt skaderekvisit. Vid tillämpningen av ett rakt skaderekvisit är avsikten att skade- bedömningen ska göras med utgångspunkt i själva uppgiften. Det innebär att frågan om sekretess gäller inte i första hand behöver knytas till en skadebedömning i det enskilda fallet. Avgörande är i stället om uppgiften är av den arten att ett utlämnande typiskt sett kan vara ägnat att medföra skada för det intresse som ska skyddas genom bestämmelsen. Om upp- giften är sådan att den genomsnittligt sett måste betraktas som harmlös ska den alltså normalt anses falla utanför sekretessen. Om uppgiften i stället typiskt sett måste betraktas som känslig omfattas den normalt av sekretess (prop. 1979/80:2, Del A, s. 80 f.). exempelvis uppgifter om ett företags försäljning av läkemedel i normal- fallet kunna betraktas som känsliga. En utgångspunkt är att sekretess till skydd för uppgift om enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden bör gälla under större delen av den enskildes livstid (jfr prop. 1979/80:2 Del A, s. 493). Vad gäller sekretessbestämmelser av aktuellt slag är sekretesstider för upp- gifter i allmänna handlingar om 50 och vanligt förekommande. I jämförbara verksamheter, som exempelvis hälso- och sjukvården och , gäller sekretesstider om högst . Regeringen bedömer att denna sekretesstid är motiverad även för uppgifterna om enskildas hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden hos den nya myndig- heten. Sekretess för uppgifter om affärs- och driftsförhållanden gäller ofta i högst (jfr t.ex. 25 kap. 9 § OSL). Regeringen anser att denna sekretesstid är väl avvägd även i detta fall. Som framgår ovan gäller sekretessen som huvudregel också mellan myndigheter. Enligt 10 kap. 28 § OSL hindrar sekretess dock inte att uppgift lämnas till en annan myndighet, om uppgiftsskyldighet följer av lag eller förordning. I 1318 §§ lagen om receptregister finns bestämmel- ser om sådana uppgiftsskyldigheter som bryter sekretessen hos den nya myndigheten i förhållande till vissa andra myndigheter. En ny sådan sekretessbrytande uppgiftsskyldighet föreslås införas även i lagen om handel med läkemedel (se avsnitt 5.7). En bestämmelse som bryter sekretess till förmån för en enskild kan ges i annan lag än OSL eller i förordning under förutsättning att OSL hän- visar till lagen eller förordningen (jfr 8 kap. 1 § OSL). Den nya myndigheten kommer att ansvara för läkemedelsförteck- ningen, som är ett särskilt register över köp av förskrivna läkemedel. Ändamålet med registret regleras i 3 § lagen (2005:258) om läkemedels- förteckning. Av 3 § andra stycket nämnda lag framgår att tillgång till uppgifterna i läkemedelsförteckningen endast får ges till vissa person- kategorier för vissa bestämda ändamål och endast med uttryckligt sam- tycke från den registrerade. I 3 § tredje stycket regleras situationen att den registrerade inte kan lämna sitt samtycke till att uppgifterna i för- teckningen lämnas ut. Enligt bestämmelsen får uppgifterna då lämnas ut till förskrivare av läkemedel och till legitimerad sjuksköterska utan behörighet att förskriva läkemedel, om det är nödvändigt för att den registrerade ska kunna få den vård eller behandling som han eller hon oundgängligen behöver. Vad som åsyftas är akuta nödsituationer där den registrerade, exempelvis på grund av medvetslöshet eller förvirring, saknar förmåga att lämna sitt samtycke och någon behörig företrädare, som skulle kunna lämna samtycke för den registrerades räkning, inte kan nås inom rimlig tid (prop. 2004/05:70 s. 51 och prop. 2008/09:128 s. 29). I de flesta fall torde det stå klart att uppgifterna i läkemedelsförteck- ningen kan lämnas ut till vårdgivaren i en sådan nödsituation utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. gäller då inte för uppgifterna. Det kan emellertid förekomma situationer där det inte står klart att någon form av men inte uppkommer för den enskilde eller någon närstående. Visserligen skulle en tillämpning av generalklausulen i 10 kap. 27 § OSL då ofta innebära att uppgifterna i fråga ändå kan lämnas ut till en offentlig vårdgivare. Nämnda bestäm- melse kan dock inte tillämpas vid uppgiftslämnande till privata aktörer. Den akuta vård och behandling som det här är fråga om bör enligt regeringens mening aldrig förhindras av eventuell sekretess. En sekre- tessbrytande bestämmelse bör därför införas i OSL. Enligt bestämmelsen ska sekretessen enligt den ovan föreslagna sekretessbestämmelsen till skydd för uppgift om enskilds hälsotillstånd eller andra personliga för- hållanden inte hindra att uppgifter i läkemedelsförteckningen lämnas till förskrivare av läkemedel och till legitimerad sjuk-sköterska utan behörighet att förskriva läkemedel enligt vad som föreskrivs i lagen om läkemedelsförteckning (jfr likartade bestämmelser i 25 kap. 13 och 14 §§ OSL). I 12, 13 och 15 §§ lagen om receptregister finns bestämmelser om uppgiftsskyldighet till förmån för öppenvårdsapotek, hälso- och sjuk- vårdspersonal samt förskrivare och verksamhetschefer. Öppenvårds- apoteken är enskilda rättssubjekt. Hälso- och sjukvårdspersonal samt förskrivare finns även hos privata vårdgivare. För att uppgiftsskyldig- heten gentemot dessa enskilda ska bryta eventuell sekretess måste en hänvisning till lagen om receptregister tas in i OSL. I en bestämmelse i OSL bör anges att sekretessen enligt de nya bestämmelserna inte hindrar att uppgifter i receptregistret lämnas till öppenvårdsapotek, hälso- och sjukvårdspersonal eller förskrivare enligt vad som föreskrivs i lagen om receptregister. Rätten att meddela och offentliggöra uppgifter Som framgått ovan innebär sekretess såväl handlingssekretess som tystnadsplikt. Den rätt att meddela och offentliggöra uppgifter som följer av 1 kap. 1 § TF samt 1 kap. 1 och 2 §§ YGL har som huvudregel före- träde framför tystnadsplikten. Nämnda rätt har dock aldrig företräde framför handlingssekretessen (7 kap. 3 § första stycket 2 och 5 § TF samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § 2 YGL). Det kan således vara tillåtet att t.ex. muntligen lämna en uppgift till en journalist eller att själv publicera uppgiften. Det är däremot aldrig tillåtet att exempelvis lämna den all- männa handling av vilken den sekretessbelagda uppgiften framgår till en journalist eller att själv publicera handlingen. I ett antal fall har även bestämmelser om tystnadsplikt företräde framför rätten att meddela och offentliggöra uppgifter. I dessa fall är således meddelarfriheten helt inskränkt. Vissa av dessa situationer är reglerade direkt i TF och YGL. Där anges också att det inte är tillåtet att med stöd av rätten att meddela och offentliggöra uppgifter uppsåtligen åsidosätta en tystnadsplikt i de fall som anges i en särskild lag. Den särskilda lag som avses är OSL. Som grundprincip bör stor återhållsamhet iakttas vid prövningen av om undantag från meddelarfriheten ska göras i ett enskilt fall. Den tillämp- liga sekretessbestämmelsens konstruktion kan ge viss vägledning. Det finns större anledning att överväga undantag från meddelarfriheten i 2012/13:128 fråga om sekretessregler utan skaderekvisit och sådana som gäller med ett omvänt skaderekvisit än i andra fall (prop. 1979/80:2, Del A, s. 111). De uppgifter om enskildas hälsotillstånd eller andra personliga för- hållanden som kommer att finnas hos den nya myndigheten har bedömts vara så integritetskänsliga att den föreslagna sekretessbestämmelsen har försetts med ett omvänt skaderekvisit. Det har inte föreslagits att den nya myndigheten ska bedriva någon särskild form av myndighetsutövning mot enskilda personer, vilket hade kunnat tala för att meddelarfrihet skulle gälla. De mycket integritetskänsliga uppgifter som det här är fråga om förekommer även inom hälso- och sjukvården där den tillämpliga sekretessbestämmelsen (25 kap. 1 § OSL) har försetts med ett omvänt skaderekvisit och där tystnadsplikten enligt bestämmelsen har företräde framför meddelarfriheten. Något sakligt skäl att behandla frågan om meddelarfrihet på ett annat sätt för denna typ av uppgifter hos den nya myndigheten har inte framkommit. Det intresse av insyn som meddelar- friheten syftar till torde när det gäller nu aktuella uppgifter kunna tillgodoses genom att utlämnandet sker på ett sådant sätt att tystnads- plikten inte åsidosätts, t.ex. genom anonymisering av personuppgifter. Mot angiven bakgrund bedömer regeringen således att tystnadsplikten till skydd för uppgifter om enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden hos myndigheten bör ges företräde framför rätten att meddela och offentliggöra uppgifter. Den föreslagna sekretessbestämmelsen för uppgifter om enskilds affärs- eller driftsförhållanden är försedd med ett rakt skaderekvisit, dvs. det gäller en presumtion för att uppgifterna är offentliga. Detta talar starkt mot att den tystnadsplikt som följer av bestämmelsen skulle ha företräde framför meddelarfriheten. Något skäl för att inskränka med- delarfriheten har inte framkommit för denna typ av uppgifter. Regeringen konstaterar även att promemorians förslag i denna del har mött kritik under remissbehandlingen. Till skillnad från promemorian föreslår regeringen därför inte någon sådan inskränkning. Den nya myndigheten kommer att ta över Aktie- bolags ansvar för att framställa och tillhandahålla nationell läkemedels- statistik (jfr prop. 2008/09:145 s. 121 f. och 301 ff. om bolagets uppgift i denna del). Den som bedriver detalj- eller partihandel med läkemedel kommer att lämna uppgifter om läkemedelsförsäljningen till myndigheten för att myndigheten ska kunna föra statistiken. Bestämmel- ser om uppgiftsskyldighetens omfattning finns i 11 och 12 §§ förord- ningen (2009:659) om handel med läkemedel samt 5 § förordningen (2009:929) om handel med vissa receptfria läkemedel. Till stor del kommer dock öppenvårdsapoteken att lämna de uppgifter som behövs för framställningen av läkemedelsstatistiken till myndigheten i samband med expedieringen av en förskrivning, jfr 2 kap. 6 § 5 lagen (2009:366) om handel med läkemedel och 11 § fjärde stycket förordningen om handel med läkemedel. Uppgifterna tillförs då receptregistret, som i första hand har tillkommit för andra syften än framställning av statistik. Av 6 § 4 lagen (1996:1156) om receptregister framgår dock att personuppgifter i receptregistret får behandlas om det är nödvändigt för framställning av kommer nämnda paragraf att hänvisa till den nya myndigheten. Enligt 24 kap. 8 § OSL gäller sekretess i sådan särskild verksamhet hos en myndighet som avser framställning av statistik för uppgift som avser en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden och som kan hän- föras till den enskilde. Sekretessen enligt bestämmelsen är som huvud- regel absolut. Bestämmelsen i 24 kap. 8 § OSL gäller för alla myndig- heter som bedriver särskild verksamhet som avser framställning av statistik. Med särskild verksamhet åsyftas en myndighets egentliga produktion av statistik samt uppgiftsinsamling till annan myndighets statistikproduktion. För statistiksekretessen är inte ändamålet med upp- giften avgörande utan den verksamhet i vilken den förekommer. Det kan leda till att en uppgift hos en myndighet är offentlig inom en hand- läggande avdelning men sekretessbelagd inom en avdelning som fram- ställer statistik (se prop. 1979/80:2 del A, s. 263). Uppgift som behövs för forsknings- och statistikändamål och uppgift som inte genom namn, annan identitetsbeteckning eller liknande för- hållande är direkt hänförlig till den enskilde, får lämnas ut trots att den omfattas av statistiksekretess, om det står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men. Möjligheten att lämna ut uppgifter i dessa situationer bör utnyttjas restriktivt (prop. 1994/95:200 s. 38). När det gäller utlämnande till statistikansvariga myndigheter torde ett utlämnande i praktiken endast komma i fråga när den mottagande myndigheten själv tillämpar statistik- sekretess. När det gäller utlämnade till en myndighet för forsknings- ändamål överförs sekretessen dit, om inte uppgifterna där redan omfattas av en annan sekretessbestämmelse till skydd för samma intresse (11 kap. 3 och 8 §§ OSL). Om utlämnande i stället avser att ske till forsknings- eller statistikverksamhet i privat regi kan det bli aktuellt att uppställa ett förbehåll om detta kan undanröja den skada eller det men som annars skulle ha förhindrat ett utlämnande (10 kap. 14 § OSL). Som framgår ovan kommer den nya myndigheten att ansvara för fram- ställning och tillhandahållande av nationell läkemedelsstatistik. I myndighetens statistikframställande verksamhet kommer den generella bestämmelsen om statistiksekretess i 24 kap. 8 § OSL att bli tillämplig. Bestämmelsen om statistiksekretess kommer att gälla även när myndig- heten framställer läkemedelsstatistik utifrån uppgifter i receptregistret. I myndighetens verksamheter, som inte omfattas av 24 kap. 8 § OSL, kommer de sekretessbestämmelser som ovan föreslagits i 25 kap. OSL att gälla. Sekretess till skydd för uppgift om krypteringsmetod Av 21 § lagen om receptregister följer att tystnadsplikt råder för den som arbetar eller har arbetat inom för uppgift om krypteringsmetod som används för att skydda den enskildes identitet vid utlämnande av personuppgifter till landstingen. Enligt 18 kap. 8 § 3 OSL gäller sekretess för uppgift som lämnar eller kan bidra till upp- lysning om säkerhets- eller bevakningsåtgärd, om det kan antas att syftet med åtgärden motverkas om uppgiften röjs och åtgärden avser system för automatiserad behandling av information. En uppgift om krypterings- 2012/13:128 metod måste anses utgöra en upplysning om säkerhetsåtgärd med avseende på system för automatiserad behandling av information (jfr prop. 2009/10:138 s. 40). Enligt 18 kap. 9 § 1 OSL gäller sekretess för uppgift som lämnar eller kan bidra till upplysning om chiffer, kod eller liknande metod, om det kan antas att syftet med metoden motverkas om uppgiften röjs och metoden har till syfte att underlätta befordran eller användning i allmän verksamhet av uppgifter utan att föreskriven sekretess åsidosätts. Regeringen har i ett tidigare lagstiftningsärende gjort bedömningen att bestämmelserna i 18 kap. 8 § 3 och 18 kap. 9 § 1 OSL utgör ett tillräck- ligt sekretesskydd för uppgifter om krypteringsmetod hos landstingen (prop. 2009/10:138 s. 38 ff.). Någon sekretessbestämmelse för sådana uppgifter föreslogs därför inte för landstingen. Det saknas skäl att göra någon annan bedömning vad gäller behovet av en sådan bestämmelse för den nya myndigheten. Någon sekretessbestämmelse till skydd för uppgift om krypteringsmetoder föreslås därför inte för den nya myndigheten. Regeringens förslag: De hänvisningar till Aktiebolag som finns i lag ska ersättas med hänvisningar till Myndig- heten för hälso- och vårdinfrastruktur. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har haft någon synpunkt i Skälen för regeringens förslag: När Myndigheten för hälso- och vårdinfrastruktur tar över Apotekens Service Aktiebolags uppgifter behöver hänvisningarna till bolaget i lag ersättas med hänvisningar till den nya myndigheten. Sådana följdändringar bör göras i lagen (1996:1156) om receptregister, lagen (1996:1157) om läkemedels- kommittéer, lagen (2005:258) om läkemedelsförteckning, patient- datalagen (2008:355), lagen (2009:366) om handel med läkemedel, lagen (2013:39) om ändring i lagen (2009:366) om handel med läkemedel, apoteksdatalagen (2009:367), lagen (2009:730) om handel med vissa receptfria läkemedel samt lagen (2013:41) om ändring i lagen (2009:730) om handel med vissa receptfria läkemedel. Inrättandet av den nya myndigheten föranleder vidare följdändringar i ett antal förordningar. Dessa ändringar behandlas inte i detta samman- hang. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Tystnadsplikten i lagen om receptregister ska fortsätta att gälla för den som före har arbetat inom . Denna tystnadsplikt ska även fortsättningsvis ha företräde framför rätten att meddela och offentliggöra uppgifter. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen remissinstans har lämnat några särskilda synpunkter i dessa delar. Skälen för regeringens förslag: Regeringens bedömning är att den nya myndigheten bör inleda sin verksamhet . Lag- ändringarna bör därför träda i kraft .