prop · H00380 · 2013-03-15 00:00:00 — Den utgör därmed EU:s gemensamma ramverk för att skapa långsiktigt hållbar tillväxt, fler jobb och ökad välfärd i hela unionen. Konkreta åtgärder på EU-nivå och i medlemsstaterna ska bidra till att skapa smart och hållbar tillväxt för alla i enlighet med strategins riktlinjer och målsättningar. 4.1.1Den europeiska terminen för stärkt ekonomisk samordning påbörjades den andra europeiska terminen. Den euro- peiska terminen ska stärka den ekonomiska samordningen i syfte att driva på ett effektivt genomförande av 2020-strategin i samklang med arbetet inom ramen för stabilitets- och tillväxtpakten (se avsnitt 13.2.1). Terminen inleddes med att kommissionen presenterade sin årliga tillväxtöversikt med förslag till priorite- ringarna för den ekonomiska politiken och sysselsättningspolitiken i EU Vid Europeiska rådets möte godkändes dessa prioriteringar Skr. 2012/13:80 av stats- och regeringscheferna som vägledning inför medlemsstaternas årliga rapportering inom ramen för 2020-strategin (nationella reformprogram) och stabilitets- och tillväxtpakten (stabilitets- och kon- vergensprogram). Efter att samtliga medlemsstater skickat in sina natio- nella reformprogram och stabilitets- eller konvergensprogram analyserade kommissionen dessa gemensamt med hänsyn till medlems- staternas relativa utgångslägen och nationella förutsättningar. Resultatet av analysen presenterades i form av ett med- delande och förslag till landspecifika rekommendationer till samtliga 27 medlemsstater samt till som helhet. Rekommenda- tionerna identifierade de huvudsakliga utmaningar som kommissionen ansåg att medlemsstaterna borde prioritera de kommande 1218 måna- derna för att leva upp till målsättningarna i 2020-strategin och stabilitets- och tillväxtpakten. Kommissionens förslag till landspecifika rekommendationer behandlades i olika kommittéer och råds- konstellationer. Vid Europeiska rådets möte avslutade stats- och rege- ringschefer den europeiska terminen genom att på ett övergripande plan diskutera och anta slutsatser om medlemsstaternas åtaganden inom ramen för (nationella reformprogram) och stabilitet och tillväxtpakten (stabilitets- och konvergensprogram). Stats- och regerings- cheferna ställde sig även bakom rådets förslag till rekommendationer som därefter antogs formellt av rådet i syfte att vägas in i de natio- nella budgetprocesserna . Regeringen överlämnade faktapromemoria 2011/12:FPM64 om kommissionens tillväxtrapport . Samråd ägde rum med inför behandlingen av tillväxtrapporten vid två råds- möten samt inför antagandet av de landspecifika rekommen- dationerna. Samråd med arbetsmarknadens parter, det civila samhället samt den lokala och regionala nivån har ägt rum vid ett flertal tillfällen . 4.2Sveriges nationella reformprogram 2012 I enlighet med den europeiska terminen ska medlemsstaterna skicka in nationella reformprogram till kommissionen som redogör för genomförandet av 2020-strategin i den nationella politiken. Redogörelsen ska utgå från strategins tio integrerade riktlinjer. nationella reformprogram 2012 skickades in och redogör för regeringens förslag till åtgärder i budgetpropositionen års ekonomiska vårproposition. fick ta del av reformpro- grammet . Det nationella reformprogrammet inleds med en beskrivning av det ekonomiska läget samt en redogörelse för regeringens övergripande mål för den ekonomiska politiken och dess inriktning på kort och medellång sikt. Sedan presenteras ekonomiska reformer inom följande fyra prioriterade huvudområden. Ökad sysselsättning för kvinnor och män samt minskat utanförskap. Ett innovativt och dynamiskt näringsliv med nya och växande Förbättrad miljö och klimat för en uthållig tillväxt. Reformprogrammet innehåller även en uppföljning av de landspecifika rekommendationerna 2011, de nationella målen som redovisades i 2011 års ekonomiska vårproposition samt en presentation av genomförandet av strategin i . Inom ramen för den första europeiska terminen antog rådet fyra land- specifika rekommendationer för om genomförandet av 2020-strategin och stabilitets- och tillväxtpakten. rekommen- derades att: Bibehålla en sund ställning i de offentliga finanserna genom att genomföra budgetstrategin enligt planerna och säker- ställa att det medelfristiga budgetmålet fortsatt uppnås. Vidta ytterligare förebyggande åtgärder för att öka stabiliteten på bostads- och bolånemarknaderna på medellång sikt, inbegripet genom att främja försiktig utlåning, minska systemskevheter som gynnar skuldfinansiering vid bostadsinvesteringar, och genom att ta itu med de problem som följer av begränsningar i fråga om bostadsutbud och hyresreglering. Vidta ytterligare åtgärder för att förbättra deltagandet på arbetsmark- naden för ungdomar och andra utsatta grupper, t.ex. genom att för- bättra effektiviteten i aktiva arbetsmarknadspolitiska åtgärder, underlätta övergången från skola till arbete, främja politik för att öka efterfrågan på utsatta grupper samt förbättra arbetsmarknadens funktionssätt samt se över effektiviteten av den sänkta mer- värdesskattesatsen på restaurang- och cateringtjänster till stöd för skapande av arbetstillfällen. Vidta ytterligare åtgärder i det kommande lagförslaget om forskning och innovation för att förbättra spetsforskning och inrikta sig på en förbättrad kommersialisering av innovativa produkter och utveckling av ny teknik. Regeringen välkomnar de landspecifika rekommendationerna. De utgör viktiga instrument för att uppmana EU:s medlemsstater att föra en an- svarsfull ekonomisk politik och för att uppfylla de mål som satts upp inom ramen för den ekonomisk-politiska samordningen i EU. Det är viktigt att medlemsstaterna genomför nödvändiga reformer, inte minst reformer för att bryta EU-ländernas minskande konkurrenskraft och svaga tillväxt. Rekommendationerna till ligger huvudsakligen i linje med regeringens politik. I budgetpropositionen redogörs det för de åtgärder som regeringen vidtar för att svara upp mot rekommendationerna. presenterade kommissionen sin årliga tillväxtrapport . Rapporten anger förslag till övergripande prioriteringar för den europeiska terminen 2013 och kommer att ligga till grund för diskussionen vid . I tillväxtrapporten understryker kommissionen betydelsen av att med- lemsstaterna genomför hållbara tillväxtfrämjande åtgärder för att stärka grunden för återhämtningen efter krisen, samt för att EU ska kunna konkurrera globalt. pekar kommissionen på det brådskande behovet av att komma tillrätta med krisen i euroområdet och återskapa förtroendet samt stabilisera den ekonomiska och finansiella situationen. Som ett bidrag till tillväxtrapporten presenterades integrationsrapporten för den inre marknaden, se faktapromemoria 2012/13:FPM35. Kommissionen konstaterar att den djupa och långvariga ekonomiska krisen inte underlättat för medlemsstaterna att nå målen i 2020- strategin, och betonar att framsteg behövs på dessa områden. De reformer som genomförts anses dock redan ha haft positiva effekter, och kommissionen slår fast att de fem prioriteringar som lades fast i tillväxt- översikten är fortsatt giltiga. Medlemsstaterna uppmanas där- med att återigen fokusera på åtgärder inom följande fem prioriterade områden. 1.Att driva differentierad, tillväxtfrämjande finanspolitisk konsolide- ring. 2.Återgå till en stabilare lånemarknad. 3.Främja tillväxt och konkurrenskraft. 4.Bekämpa arbetslösheten och de sociala konsekvenserna av krisen. 5.Modernisera den offentliga förvaltningen. Regeringen välkomnar kommissionens årliga tillväxtrapport och stöder det övergripande budskapet om vikten av att genomföra tillväxtskapande strukturreformer för att nå en långsiktig, hållbar tillväxt. Regeringen kan på ett övergripande plan ställa sig bakom de fem föreslagna priorite- ringarna europeiska termin. Det är välkommet att stort ut- rymme ägnas den centrala roll som den inre marknaden spelar för att främja hållbar tillväxt och konkurrenskraft. Regeringen är också positiv till att kommissionen understryker betydelsen av ett skyndsamt genom- förande av tillväxtfrämjande åtgärder samt betoningen på behoven av modernisering av arbetsmarknaden samt arbetsmarknadsreformer inrik- tade på unga. Regeringen har informerat i faktapromemoria 2012/13:FPM32. 4.4Europa 2020-strategin vid Europeiska rådets möten 2020-strategin har behandlats vid flertalet möten med . har verkat aktivt för starka politiska budskap om ett ambitiöst genomförande av den europeiska 2012/13:80 terminen och 2020-strategin för att säkra ekonomisk samordning och främja långsiktigt hållbar tillväxt, stärkt konkurrenskraft och ekono- misk återhämtning. Inför Europeiska rådets möte skickade stats- ministern tillsammans med statsministrar i andra medlemsstater ett brev till Europeiska rådets ordförande och kommissionens ordförande för att lyfta fram vikten av att påskynda särskilt viktiga åtgärder för att främja hållbar tillväxt och konkurrenskraft. Syftet med är att möta de gemensamma utma- ningar och möjligheter som länderna i står inför i har strategins uppbyggnad genomgått en omfattande Syftet har främst varit att öka fokuseringen och att göra arbetet mer resultatinriktat. De tre huvudmålen för strategin är att rädda havsmiljön, länka samman regionen och öka välståndet. presenterade kommissionen ett meddelande om EU:s strategi för (se faktapromemoria 2011/12:FPM138). Meddelandet behandlar den omfattande översyn av strategin som in- Kommissionen identifierar fyra områden där det finns en tydlig förbättringspotential och som bör ligga i fokus för över- synen: förbättring av den strategiska inriktningen, anpassning av politik och finansiering, klargörande av olika aktörers ansvar och bättre kommunikation om strategin. antog Allmänna rådet slutsatser om översynen av EU:s Slutsatserna förhandlades fram i en vän- grupp till det danska ordförandeskapet i EU. strategin fått ett nytt strategiskt ramverk och inriktning som bygger på tre huvudmål för strategin: 1) rädda havsmiljön, 2) länka samman regionen och 3) öka välståndet. Till dessa tre mål hör mätbara resultatmål och indikatorer som underlättar utvärdering av arbetet och uppvisande av Slutsatserna omfattar även en beskrivning av rollfördelningen mellan strategins olika nyckelaktörer. Sambandet mellan politik och finansiering eftersträvas i utarbetandet av de förordningar som reglerar användningen av EU:s nästa långtids- Kommunikationen av strategin har förbättrats bl.a. genom lanse- ringen av den officiella webbplatsen som samlar information om strategin. Handlingsplanen för genomförandet av för Östersjö- regionen är ett arbetsdokument som listar de åtgärder och flaggskepps- projekt som genomförs eller ska genomföras. Som ett resultat av strate- Skr. 2012/13:80 gins nya strategiska inriktning har arbetet med att uppdatera detta doku- Flera nya regionala aktörer, som Östersjöstaternas råd och , har trätt fram för att ta en ökad roll i genom- förandet av strategin. En ny handlingsplan planeras vara färdig . Det årliga forumet för för arrangerades i , som . Det svenska deltagandet var likt starkt, svenska deltagare stod för ca en fjärdedel av de totalt 800 deltagarna. Fokus för årets forum var gränsöverskridande infrastruktursatsningar inom med syfte att länka samman regionen och därmed skapa bättre förutsättningar för ökad tillväxt i regionen. EU:s nästa fleråriga finansiella ramverk Förhandlingarna om EU:s nästa fleråriga finansiella ramverk 20142020 har betydelse för det fortsatta arbetet med att genomföra för . En grundläggande princip för strategin är att den är budgetneutral. Befintliga resurser ska användas för att genomföra målen i strategin. Kommissionen konstaterar i sitt meddelande att en nära kopp- ling mellan strategins mål och tillgängliga resurser (bl.a. europeiska regionala utvecklingsfonden, europeiska socialfonden, europeiska jord- bruksfonden för landsbygdsutveckling och europeiska havs- och fiskeri- fonden), är en förutsättning för att arbetet ska kunna generera förväntade resultat. har, tillsammans med ett flertal Östersjö- och Donaul- änder, verkat för att strategin och det makroregionala arbetssättet ska beaktas i regelverket för användningen av EU:s medel i nästa fleråriga finansiella ramverk. Detta arbete fortlöper . 2012/13:80 6 EU:s fleråriga budgetram 20142020 Budgetramen för 20142020 ska rymma gemensamt fastställda priori- teringar för EU-samarbetet. har i förhandlingarna argumen- terat för en modernisering av budgetramen. har även drivit, tillsammans med en krets likasinnade budgetrestriktiva medlemsstater, en minskad utgiftsnivå samt stabilisering av medlemsstaternas avgifter till EU-budgeten. På inkomstsidan har agerat för ett oföränd- rat inkomstsystem, och då inte minst ett oförändrat värde på de svenska rabatterna. Förhandlingarna om EU:s fleråriga budgetram 2014 2020 och systemet för egna medel EU:s fleråriga budgetram för perioden 20142020 har förhandlats . presenterade kommissionen sitt förslag till förordning för budgetramen 20142020 samt förslag till beslut och förordningar om systemet för egna medel budgetens inkomstsida (se faktapromemoria 2010/11:FPM143 för kommissionens förslag för både utgifts- och inkomstsidan). Parallellt presenterade kommissionen lagstiftningsförslag på enskilda politikområden (se vidare under respektive politikområde). En mer substantiell förhandling av budgetramen 20142020 påbörjades under danska ordförandeskapet . Kommissionens förlag till budgetramen behandlades och diskuterades löpande i rådet i den särskilda rådsarbetsgruppen för budgetramen, Coreper och allmänna rådet (januari, mars, april, ). Målsättningen var att utarbeta en så kallad förhandlingsbox inför mötet i , inne- hållande alla de delar som har budgetära konsekvenser eller är av politisk betydelse för att kunna nå en överenskommelse i rådet. Förhandlings- boxen omfattade samtliga utgiftsområden, horisontella aspekter på budgetramen samt inkomstsidan (egna medel). Diskussionen i rådet kom i stor utsträckning att kretsa kring utform- ningen av sammanhållningspolitiken och den gemensamma jordbruks- politiken men också kring mer horisontella frågor som flexibilitet i bud- getsystemet och bättre kvalitet i utgifterna (better spending). argumenterade för en modernisering av budgetramen genom betydande omfördelningar av utgifter från regionalstöd till mer välmående delar av EU och jordbruksstöd till förmån för utgifter som bidrar till långsiktig tillväxt och har ett tydligt europeiskt mervärde som bl. a. forskning och innovation, klimat, rättsliga och inrikes frågor samt extern politik. Vidare drev , tillsammans med en krets likasinnade budgetrestriktiva medlemsstater, en minskad utgiftsnivå samt stabilisering av medlems- staternas avgifter till EU-budgeten. På inkomstsidan agerade för ett oförändrat inkomstsystem, och då inte minst ett oförändrat värde på de svenska rabatterna. Mot bakgrund av bedömningen att en uppgörelse inte fanns inom räck- håll valde det danska ordförandeskapet att inte föra in förslag på konkreta utgiftsnivåer eller siffror i förhandlingsboxen inför i Skr. 2012/13:80 juni. Vid toppmötet diskuterade stats- och regeringscheferna den fleråriga budgetramen 20142020 . Arbetet under det danska ordförandeskapet noterades av mötet, som slog fast att förhand- lingsboxen ska utgöra grunden för det fortsatt arbetet med målsättningen om att avsluta förhandlingarna . presenterade kommissionen en uppdatering och revidering av förslaget till flerårig budgetram (se fakta- promemoria 2010/11:FPM168). Förslaget inkluderade de budgetära effekterna av anslutning till EU samt effekterna av uppdaterad ekonomisk data och prognoser avseende tillväxten på regional och nationell nivå i EU. Det reviderade förslaget innebar en ökning av budgetramens totala utgiftsnivå med till (1,av BNI) i åtaganden, att jämföra med (1,av BNI) i förslaget från . Kommissionens förslag, inklusive instrument utanför budgetramen1, uppgår till , vilket motsvarar av BNI. Den totala nivån för betalningar ökade med till (1,av BNI) jämfört med (1,av BNI) i det tidigare förslaget. Utgångspunkten för förhandlingen under det cypriotiska ordförande- skapet var att nå en uppgörelse vid det extrainsatta mötet i . inledde sitt ordförande- skap med bilaterala överläggningar med alla medlemsstater . presenterade ordförandeskapet en första siffersatt förhandlingsbox. För svenskt vidkommande innehöll förslaget en allt för liten besparing av totalnivån jämfört med kommissionens förslag (-till totalt ) och bristande moderniseringsambitioner i form av omprioriteringar. Något konkret förslag för inkomstsidan ingick inte. höll Europeiska rådets ordförande bilaterala möten med alla medlemsstater och tog därmed över förhandlingarna om budgetramen från cypriotiska ordförandeskapet. pre- senterades ett första utkast till slutsatser i form av en reviderad förhand- lingsbox, också med konkreta förslag på inkomstsidan. Ut- kastet innebar ytterligare besparingar jämfört med kommissionens för- slag på sammanlagt motsvarande en total åtagandenivå på inklusive instrument utanför utgiftstaket, motsvarande av BNI. För var den föreslagna utgiftsprofilen mer fördelaktig med större besparingar inom sammanhåll- ningspolitiken och jordbrukspolitiken. Förslaget på inkomstsidan var dock mycket problematiskt för och innehöll en mycket kraftig försämring av nettovärdet av den svenska rabatten baserat på kommissionens ursprungsförslag med korrigeringar i form av klump- summor av vissa medlemsstaters bidrag till EU-budgeten. Ambitionen inför mötet i var att nå en uppgörelse. Mötet inleddes med ett flertal bilaterala överläggningar 1 Avser samtliga instrument utanför utgiftstaket med undantag för Europeiska utvecklingsfonden som finansieras utanför egna medelstaket. 2012/13:80 med medlemsstaterna samt ett nytt kompromissförslag från Europeiska rådets ordförande. Efter överläggningar i plenum konstaterades dock att mer arbete krävdes för att överbrygga skillnaderna mellan de medlems- stater som förordade ytterligare besparingar, däribland , och de mer budgetexpansiva medlemsstaterna samt för att nå en uppgörelse om inkomstsidan och då inte minst rabattfrågan. enades om att ajournera mötet och återkomma till frågan . Regeringen har löpande samrått med inför mötena i all- männa rådet och Europeiska rådets möten respektive november. har finansutskottet och skatteutskottet informerats om för- handlingsläget och beredningsgrupp för EU:s fleråriga budgetram vid fem tillfällen. Utvidgningen är en av EU-samarbetets största framgångar och har medverkat till att stärka säkerhet, ekonomiska utveckling och stabilitet. Att utvidgningen fortsätter är strategiskt viktigt för EU som helhet, inte minst avseende unionens kapacitet att bemöta globala utmaningar. har värnat bevarandet av utvidgningens principer och att unionens åtaganden fullföljs. Förberedelserna fortskrider inför EU-inträde som förväntas äga rum . presenterade kommissionen sitt årliga utvidgningspaket. Paketet innehåller följande dokument. En övergripande utvidgningsstrategi för perioden 20122013. Översynsrapporter för anslutningslandet , kandidatländerna , (fYROM), , och samt de potentiella kandidatländerna och Bosnien och . Förstudie för ett stabiliserings- och associeringsavtal för Kosovo. Utvidgningsstrategin betonar utvidgningens viktiga funktion som instru- ment för samhällelig utveckling, men också hur betydelsefull processen är för EU som helhet. Utvecklingen av rättsstaten sätts i centrum, bl.a. hur de nya länderna ska kunna förbättra sitt rättsväsende, bekämpa korruption och organiserad brottslighet. Vid rådet för allmänna frågor antogs slutsatser som bekräftade kommissionens rapporter och bl.a. slogs möjligheten till förhandlingsstart fast för både och . Beträffande rättsliga och inrikesfrågor slog man också fast betydelsen av att utnyttja Europol-rapporter i det fortsatta arbetet. Inför och EU-anslutning togs beslutet att kommissionen även efter inträdet i unionen skulle fortsätta att granska dessa länders anpassningsarbete inom området för rättsliga och inrikes frågor samt inom jordbruksområdet. Granskningen sker inom ramen för den s.k. samarbets- och verifikationsmekanismen, vilket bl.a. innebär att länderna ska rapportera om sina framsteg till kommissionen var sjätte månad. Rådet slog återigen fast att samarbets- och verifi- kationsmekanismen fortsätter till dess att fastställda riktmärken uppfyllts. I årets rapporter pekar kommissionen åter igen på en rad allvarliga brister i det bulgariska genomförandet av riktmärkena, främst inom rätts- systemet och vad gäller korruption. Även får i sin årsrapport kritik, men kommissionen anser att har lyckats göra vissa förbättringar bl.a. när det gäller korruption och rättsväsendet. Förberedelserna fortskrider inför EU-inträde som preliminärt äger rum . väntas därmed bli unionens 28:e medlemsstat. En folkomröstning hölls i där en bred majoritet om röstade för ett kroatiskt EU-inträde. Ratificeringen av fördraget har inletts och 18 medlemsstater hade ratificerat det kroatiska EU-inträdet. Regeringen lämnade in proposition 2012/13:6 till om anslutning till Europeiska unionen. röstade med bred majoritet för ett kroatiskt EU- inträde. Regeringen godkände formellt EU-inträde genom regeringsbeslut . Ratifikationsinstrument kommer att deponeras hos som är depositarie för fördraget. En förutsättning är att utestående reformbeting genomförs före anslut- ningen. I kommissionens översynsrapport konstaterades att med gott resultat har genomfört reformer på de flesta om- råden. återstår genomförandet av ett mindre antal reformer, utbildning och kapacitetsutveckling. Detta gäller i synnerhet de funda- mentala kapitlen för konkurrenspolitik, rättsväsende och grundläggande rättigheter, samt rättvisa, frihet och säkerhet, det vill säga kapitel 8, 23 och 24. Tiden mellan de avslutade anslutningsförhandlingarna och ikraft- trädandet av fördraget regleras genom ett interimsavtal mellan och samt av EU:s interna genomförandebestämmelser. får status som aktiv observatör i de flesta av rådets organ, kan ta del av informationsutbytet och kan på begäran beviljas delta i samrådsförfarandet. Efter beslut av rådet inleddes anslutningsförhandlingarna med Förhandlingstakten har emellertid varit förhållande- vis låg, eftersom flertalet av de 35 förhandlingskapitlen antingen är formellt frusna av EU på grund av att inte genomfört det s.k. Ankaraprotokollet eller är blockerade av enskilda medlemsstater. läget har 13 kapitel öppnats, det senaste . frågor framhävde på ett tydligt sätt det strategiska värdet av landets anslutningsförhandlingar. Den pågående konstitutionsreform som fokuserar på individens rättig- heter är av avgörande betydelse för framsteg mot EU-medlemskap en process som EU mycket tydligt uppmuntrar. kommissionen i årets översynsrapport sin kritik mot framför allt situa- tionen för yttrandefriheten i . Man konstaterar också att den kurdiska frågan kräver en fredlig lösning. EU har strävat efter att behålla dynamiken i processen genom den s.k. positiva agendan, som innebär en informell dialog även på de förhandlingsområden som är frusna eller blockerade. agendan ska inte ses som en ersättning för anslutningsförhandlingarna, utan som ett komplement. Ett fördjupat samarbete på det utrikespolitiska området är en viktig del av ambitionen, med tanke på strategiska betydelse för unionen. verkar aktivt för stöd till medlemskapsförhandlingar och målet om fullt medlemskap när alla villkor är uppfyllda. bilateralt och i EU-sammanhang fortsatt att understryka vikten av att konkreta reformer genomförs, särskilt inom områden som minoritets- rättigheter, yttrandefrihet, jämställdhet och rättsväsendet. männa frågor bekräftade betydelsen av relationerna mellan och och hoppades att det snart skulle vara möjligt att återuppta medlemskapsförhandlingarna, när villkoren uppfyllts. En försvårande faktor för medlemskapsförhandlingarna är att ännu inte uppfyllt EU:s krav på att öppna landets hamnar och flygplatser