prop · H1031d19 · 2013-09-18 00:00:00 — Enligt de uppgifter som finns tillgängliga, som är från mätningen 2009, uppgick andelen svenska 15-åringar med svag läsförmåga till , vilket utgjorde en försämring jämfört med tidigare mätningar. För de 18 EU-länder för vilka det finns motsvarande statistik var den genomsnittliga andelen (diagram 3.3). Såväl i som i de flesta andra EU-länder var andelen svaga läsare betydligt större bland pojkar än bland flickor. Diagram 3.3 Andelen lågpresterande 15-åringar i läsning, procent (2009) När det gäller matematik hörde av de svenska 15-åringarna till de lågpresterande 2009, också det en försämring jämfört med tidigare mätningar, och en bra bit från EU:s riktmärke (diagram 3.4). Motsvarande andel i EU-länderna var något högre, . I flertalet länder var andelen svaga i matematik större bland flickor än bland pojkar, men bland de svenska eleverna var könsskillnaderna små. Diagram 3.4 Andelen lågpresterande 15-åringar i matematik, procent (2009) I naturvetenskap presterade av de svenska 15-åringarna på en låg nivå 2009, även detta en försämring jämfört med tidigare och högre än EU:s riktmärke (diagram 3.5). Den genomsnittliga andelen inom EU var något mindre, . Genomgående var andelen lågpresterande i naturvetenskap något mindre bland flickor än bland pojkar. Diagram 3.5 Andelen lågpresterande 15-åringar i naturvetenskap, procent (2009) 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 EU-mål: Större andel barn i förskola Andelen barn i förskoleåldern (från till åldern för skolstart) som går i förskola har ökat successivt i . Utvecklingen är densamma för flickor och pojkar. var andelen , vilket är strax över riktmärket för EU. Även EU-genomsnittet har successivt ökat och var (diagram 3.6). Diagram 3.6 Andelen barn upp till skolstart som deltar i förskoleverksamhet, procent (2000 och 2010) EU-mål: Fler vuxna i olika former av utbildning Riktmärke för utbildningssamarbetet som rör vuxnas deltagande i utbildningar gäller såväl formella utbildningar inom utbildningsväsendet som icke-formella, t.ex. personalutbildning. hörde med sina till de länder som 2012 hade den allra största andelen, tillsammans med övriga nordiska länder. Den genomsnittliga andelen i EU-länderna var 2012, en andel som varit i stort sett . Utvecklingen är, såväl i EU som helhet som i , tyvärr svår att bedöma på grund av tidsseriebrott. Det kan dock konstateras att ligger långt över riktmärket () i detta avseende och att kvinnor i högre grad än män deltar i utbildning (diagram 3.7). 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 3.7 Andelen vuxna (25–) som deltagit i utbildning, procent (2012) EU-mål: Sysselsättning efter avslutad utbildning Sysselsättningsgraden efter senast avslutad gymnasial eller eftergymnasial utbildning var i . Det är något högre än EU:s riktmärke (). Genomsnittet för EU var . Skillnaderna mellan länderna är stor med en sysselsättningsgrad i , , , och men i . Som en följd av den finansiella krisen har sysselsättningsgraden minskat i såväl som i EU totalt sett (diagram 3.8). Minskningen är dock betydligt mindre i än inom EU som helhet. Diagram 3.8 Sysselsättningsgraden bland 20–34-åringar efter avlagd examen på gymnasial eller eftergymnasial nivå, procent (20082012) Sysselsättningsgraden efter avslutad gymnasial eller eftergymnasial utbildning är högre bland män än bland kvinnor, såväl i som i EU (diagram 3.9). Diagram 3.9 Sysselsättningsgraden bland 20–34-åringar efter avlagd examen på gymnasial eller eftergymnasial nivå, procent (2012) Statliga myndigheter ska utveckla miljöledningssystem och rapportera sina resultat till regeringen och enligt förordningen (2009:907) om miljöledning i statliga myndigheter. I enlighet med förordningen har det kommit in rapporter från myndigheter inom område. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Kunskap ger den enskilda människan möjligheter att växa och att påverka sin situation. En god utbildning öppnar perspektiv och ger goda livsförutsättningar för individen. En hög utbildningsnivå är också nödvändig för samhället samt för att som nation ska kunna konkurrera på världsmarknaden och därmed säkra välståndet. Det finns stora utmaningar för utbildningsväsendet tillbaka. Svenska elevers kunskapsresultat har sjunkit enligt många undersökningar. Alltför många av de elever som lämnar grund- eller gymnasieskolan saknar fullständiga betyg. Utbildningsväsendets koppling till arbetsmarknaden behöver därför stärkas för att underlätta övergången till arbete. Att förbättra utbildningsväsendet kommer att ta och kräver betydande insatser. En avgörande faktor för att svenska elevers kunskapsresultat ska kunna förbättras är duktiga lärare. Regeringen prioriterar därför insatser för att höja lärarnas kompetens och läraryrkets status. Regeringen har också genomfört ett stort antal reformer av utbildningsväsendet i syfte att förbättra elevernas studieresultat. Dessa reformer omfattar bl.a. ett stärkt pedagogiskt uppdrag i förskolan, förbättrad uppföljning av elevernas resultat i , en reformerad gymnasieskola samt incitament för högre kvalitet i högskolan. har vuxenutbildningen utvecklats och ger människor möjligheter till nya chanser. Dessa reformer genomförs , men regeringen bedömer att ytterligare insatser är nödvändiga. För att stärka möjligheter att konkurrera med kunskap föreslår regeringen i denna proposition bl.a. följande. –Statsbidrag för fler karriärtjänster. –Insatser för att öka omfattningen av gymnasial lärlingsutbildning. –Fortbildningssatsning inom läsning och skrivning. –Utökad undervisningstid i matematik. Regeringen vill också fortsätta investera i forskning för att långsiktigt förbättra landets förutsättningar för samhällsutveckling och näringslivets konkurrenskraft. Investeringar i utbildning och forskning är investeringar , både för som nation och för den enskilda människan. 4.1Lärare, förskollärare och rektorer Gemensamt för hela skolväsendet är personalens betydelse. För att höja elevernas studieresultat är bra lärare den enskilt viktigaste faktorn. Till de allra viktigaste utmaningarna för skolan hör därför att höja lärares kompetens och läraryrkets status och attraktionskraft. Ett effektivt skoledarskap är också en viktig förutsättning för att förbättra elevernas studieresultat. I förskolan krävs välutbildade förskollärare för att genomföra det pedagogiska uppdrag som den reviderade läroplanen innebär. Regeringen har genomfört en lång rad insatser för lärarna och andra personalkategorier inom skolväsendet och föreslår här ytterligare åtgärder. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 4.1.1Öka rekryteringen av lärare och utöver de som tidigare Att fler lärare har djup ämnes- och ämnesdidaktisk kompetens är viktigt för att höja kvaliteten i svensk skola. Det är därför angeläget att lärarförsörjningen kan tryggas och att alla elever får sin undervisning av behöriga lärare. Rekryteringsläget är särskilt problematiskt när det gäller ämneslärare med inriktning mot årskurs 7–9 i flera ämnen och ämneslärare med inriktning mot gymnasieskolan i vissa ämnen, särskilt naturorienterande ämnen och teknik. Det råder även brist på behöriga yrkeslärare i skolväsendet. ökade dock antalet förstahandssökande till lärar- och förskollärarutbildningarna jämfört med året innan. Motsvarande statistik för visar återigen en ökning, på . Regeringen menar att det ökande söktrycket är glädjande men att mer behöver göras för att attrahera fler till lärar- och förskolläraryrkena, särskilt till det förstnämnda, och skapa fler vägar in i yrkena. fick i uppdrag att i samarbete med dåvarande genomföra en informationskampanj om lärar- och förskolläraryrkena och de nya lärar- och förskollärarutbildningarna (U2010/7661/S). Ett tilläggsuppdrag gavs och kampanjen inriktades då särskilt mot att fler ska lockas till lärarutbildning med inriktning mot ämnesområdena naturvetenskap och teknik (U2012/6128/S). Ytterligare ett tilläggsuppdrag gavs för att kampanjen till viss del specifikt ska inriktas på att attrahera fler män till förskollärarutbildningen (U2013/5045/S). Det påbörjade strategiska arbetet med att attrahera fler ungdomar och unga vuxna till lärar- och förskolläraryrkena bör fortsätta. Den fortsatta kampanjen bör bedrivas främst med inriktning mot matematik, teknik och naturorienterande ämnen samt yrkesämnen. Regeringen har inom ramen för anvisade medel –2013 fördelat för detta ändamål, och föreslår att ytterligare avsätts för verksamheten 2014 beräknats och beräknar för ändamålet 2015 i enlighet med vad som redovisades i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1). Dimensionering av lärar- och förskollärarutbildning saknas specificerad statistik över lärares behörighet för skolform, ämne och årskurs, men generellt råder det brist på utbildade lärare i skolväsendet. Det finns därför behov av att ta fram en mer detaljerad prognos över behovet av olika lärarkategorier, utifrån skolväsendets behov och hur många lärare som utbildas inom olika kategorier. En sådan prognos kan ge universitet och högskolor ett förbättrat underlag för dimensioneringen av sina lärarutbildningar. Prognosen ska även innefatta underlag för förskollärarutbildningen. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att i samarbete med Universitets- och högskolerådet ta fram en sådan prognos. För uppdraget föreslås avsättas . Särskild kompletterande pedagogisk utbildning En modell som har visat sig ha potential att attrahera studenter till lärarutbildningen är den kombination av arbete och studier som genomförts i flera länder, t.ex. i under namnet Teach for . Studenter med en tidigare examen som har genomfört sin utbildning med goda studieresultat ges möjlighet att läsa en kompletterande pedagogisk utbildning för att nå en ämneslärarexamen som de arbetar i en skola med låg måluppfyllelse. Organisationen for och ett antal universitet och högskolor har tagit initiativ till att arbeta på detta sätt. Efter förslag i budgetpropositionen avsattes för en försöksverksamhet med denna inriktning. Därutöver fick organisationen for 2013 för arbete med att rekrytera, utbilda och handleda studenter. Vidare beräknades , och . För att utöka verksamheten och möjliggöra för fler lärosäten och studenter att genomföra mot- svarande utbildning föreslår regeringen att satsningen utökas och att totalt avsätts . beräknas totalt och totalt . Studenterna bör även fortsättningsvis främst ha ämneskunskaper i naturorienterande ämnen, matematik och teknik. Särskild kompletterade utbildning för personer med examen på forskarnivå I syfte att öka antalet lektorer i skolan presenterade regeringen i promemorian Karriärvägar m.m. i fråga om lärare i skolväsendet (U2012/4904/S) förslag till en särskild kompletterande pedagogisk utbildning för personer med examen på forskarnivå som har varit verksamma som lärare på ett universitet eller en högskola eller i skolväsendet. Den särskilda kompletterande pedagogiska utbildningen om sammanlagt en termins studier bör leda till ämneslärarexamen. I promemorian gjordes också bedömningen att det bör finnas möjlighet till statlig finansiering till de studerande . Förslaget bereds inom . Inom satsningen utländska lärares vidareutbildning () kan personer med en utländsk lärarutbildning komplettera tidigare studier och yrkesverksamhet för att kunna bli behöriga att undervisa i den svenska skolan. Sex lärosäten har regeringens uppdrag att erbjuda utbildning inom . Satsningen ger lärosätena rätt till en ersättning per helårsstudent som är något högre än den ordinarie, bl.a. för att täcka kostnader för bedömning och validering av tidigare studier och yrkeserfarenheter. finns fler sökande än det finns platser inom . Regeringen föreslår därför att ytterligare avsätts för verksamheten och studiemedel och beräknar lika mycket därefter, vilket motsvarar en utbyggnad med cirka 100 utbildningsplatser. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Pedagogisk mångfald är viktigt i ett modernt skolväsende. Högt ställda krav på kvalitet och likvärdiga förutsättningar för alla barn och elever är av högsta vikt oavsett pedagogisk inriktning. Waldorfpedagogiken är den största alternativa pedagogiken inom det svenska skolväsendet. gick ca 7 000 elever och barn i de totalt ca 40 och 70 waldorfförskolor som finns i landet. Till skolorna och förskolorna finns ca 700 lärare och förskollärare knutna av vilka många saknar en högskoleexamen med pedagogisk inriktning. Inget statligt lärosäte utbildar lärare eller förskollärare med waldorfinriktning. I stället ges utbildningarna av utbildningsanordnare vilkas verksamhet har finansierats utan statliga medel. Regeringen föreslår att avsätts för utbildning av lärare och förskollärare med waldorfinriktning och beräknar därefter. 4.1.2Högre kvalitet i lärar- och förskollärarutbildning En lärarutbildning som väl förbereder framtida lärare för läraryrket är avgörande för resultaten i skolan. Likaså är förskolan, vars pedagogiska roll stärkts, beroende av välutbildade förskollärare. Regeringen har genomfört en rad åtgärder för att skapa högre kvalitet i de svenska lärar- och förskollärarutbildningarna och här redovisas ytterligare åtgärder som gäller för båda utbildningarna. Utbildning baserad på vetenskap och beprövad erfarenhet För att på bästa sätt förbereda för det kommande yrkeslivet behöver blivande lärare och förskollärare tillägna sig både ett praktiskt yrkeskunnande och teoretiska kunskaper under sin utbildning. Bland lärar- och förskollärarutbildarna vid ett lärosäte behöver därför både personer med vetenskaplig kompetens och yrkesskickliga lärare och förskollärare med relevant och aktuell lärar- och förskollärarerfarenhet finnas för att utbildningen ska hålla hög kvalitet. Jämfört med den tidigare lärarexamen innehåller examensbeskrivningarna för de fyra lärar- och 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 förskollärarexamina som infördes förtydligade mål för examen. Genom reformen har kraven på de teoretiska kunskaperna skärpts avsevärt, särskilt betonas de didaktiska kunskaperna. Dessa förändringar har varit nödvändiga. Regeringen gör dock bedömningen att den del av didaktiken som handlar om hur man undervisar, dvs. metodiken, behöver tydliggöras ytterligare för att de blivande lärar- och förskollärarna ska få det praktiska yrkeskunnande de behöver. Regeringen avser därför att förtydliga examensmålen i detta avseende. Högre kvalitet i de verksamhetsförlagda utbildningsdelarna De verksamhetsförlagda utbildningsdelarna (VFU) i lärar- och förskollärarutbildningarna ger studenterna möjlighet att tillämpa sina teoretiska kunskaper och utveckla sitt praktiska yrkeskunnande. VFU har förändrats i och med de nya examina som infördes . Det finns anledning att gå vidare med insatser för att ytterligare utveckla VFU. En försöksverksamhet med övningsskolor och övningsförskolor, vid vilka studenterna vid ett lärosäte genomför huvuddelen av sin VFU, är avsedd att genomföras 2014–2019. Verksamheten syftar till att höja kvaliteten i VFU:n, bl.a. genom att säkerställa kvaliteten på handledningen och ökade kontakter mellan lärosäte och övningsskola respektive övningsförskola. För försöksverksamheten föreslås att avsätts och –2019 beräknas lika mycket , i enlighet med vad som redovisades i budgetpropositionen . För att ytterligare motivera såväl studenter som lärosäten och skolor att prioritera arbetsinsatser kopplade till VFU finns det behov av att se över hur en förtydligad bedömning av VFU inom lärar- och förskollärarutbildningarna kan utformas. Regeringen avser därför att utreda hur en förtydligad bedömning av studentens prestationer under VFU med en flergradig betygsskala skulle kunna utformas och hur en sådan förändring skulle kunna genomföras. Regeringen avser också att särskilt låta granska kvaliteten på VFU:n i lärar- och förskollärarutbildningarna. Försöksverksamhet med krav på lämplighet vid tillträde till lärar- och förskollärarutbildning Regeringens förslag: Krav på att den som antas till utbildning som leder till förskollärar-, grundlärar- eller ämneslärarexamen är lämplig för lärar- eller förskolläraryrket får ställas i en försöksverksamhet vid vissa statliga universitet och högskolor. Ärendet och dess beredning: Regeringen har aviserat en försöksverksamhet med lämplighetsbedömning vid antagning till lärarutbildning. Vidare har () hållit ett möte med företrädare för , , och samt Universitets- och högskolerådet. Vid mötet diskuterades förutsättningarna för att genomföra en försöksverksamhet med lämplighetsbedömning vid antagning till förskollärar- och lärarutbildning (U2013/4255/UH). Myndigheterna ställde sig positiva till ett genomförande av en begränsad försöksverksamhet. De betonade vikten av att ramarna och förutsättningarna för en försöksverksamhet beaktas, däribland rättssäkerhetsaspekten för de sökande och att eventuella ökade kostnader för myndigheterna behöver täckas. Även vikten av att överväga den praktiska hanteringen av lämplighetsbedömning i samband med ansöknings- och antagningsprocessen lyftes fram av myndigheterna. Därefter har Universitets- och högskolerådet, , , , , , kommuner och landsting, , och beretts tillfälle att lämna synpunkter på regeringens förslag. Synpunkterna finns tillgängliga i . Majoriteten av de tillfrågade instanserna, däribland Universitets- och högskolerådet, , och , ser positivt på förslaget eller har inte haft några invändningar mot att en försöksverksamhet genomförs. framför t.ex. att förslaget sammanfattar det viktiga med en försöksverksamhet när det gäller bl.a. vikten av rättssäkerhet under försöks- innebär vidare en lämplighetsprövning att den sökande blir medveten om sitt utbildnings- och yrkesval. tar inte ställning till förslaget men framför synpunkter när det gäller bl.a. tydligheten och rättssäkerheten för de sökande i samband med antagning. Myndigheten föreslår att tidpunkten för ett genomförande av en försöksverksamhet bör skjutas fram för att kunna utredas vidare innan beslut om föreskrifter fattas. föreslår att det bör ställas krav på att den sökande bedöms bli lämplig för lärar- eller förskolläraryrket. Några instanser, bl.a. och kommuner och landsting, betonar vikten av att försöksverksamheten utvärderas noga. framhåller att de föreslagna medlen får svårt att täcka kostnaderna för att en försöksverksamhet ska bli bra. Skälen för regeringens förslag: Regeringen, , , Kommuner och Landsting samt har samlats kring förändringar i fråga om bl.a. en försöksverksamhet med lämplighetsprov vid antagningen till lärarutbildningen. Det är enligt regeringen viktigt att sökande som antas till lärar- och förskollärarutbildning bedöms vara lämpliga i en kommande yrkesutövning och har reflekterat över sitt utbildnings- och yrkesval. En bedömning av sökandes lämplighet ger också sökande en tidig återkoppling på sitt yrkesval. Det innebär även att sökande som kan anses uppenbart olämpliga för en kommande yrkesutövning inte kommer i fråga för tillträde till lärar- och förskollärarutbildning. kan det dröja till slutet av en utbildning innan en student som inte passar som lärare eller förskollärare får besked om detta. Det skulle alltså gagna såväl sökande som den framtida skolan att redan i ett tidigt skede kunna göra en bedömning av om en person passar för lärar- eller förskolläraryrket. En ordning med lämplighetsprövning kan också, tillsammans med andra åtgärder som presenteras i denna proposition, bidra till att kvaliteten i verksamheten vid skolan eller förskolan och på aktuella utbildningar höjs. För att bli antagen till utbildning som leder till förskollärar-, grundlärar-, eller ämneslärarexamen vid statliga universitet och högskolor kan det därför finnas skäl att överväga att ställa krav på att bara den som är lämplig för lärar- eller förskolläraryrket får antas. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ställningstagande till frågan om att eventuellt införa ett sådant krav kan göras anser dock regeringen att det bör genomföras en försöksverksamhet där krav på sökandes lämplighet ställs, som bör utvärderas noga. Vid ett genomförande av försöksverksamhet bör det, vilket också flera universitet har framhållit, ställas höga krav på rättssäkerheten för de sökande. Resultatet av en bedömning av sökandes lämplighet bör i försöksverksamheten ligga till grund för såväl behörighet som urval till de aktuella utbildningarna. En försöksverksamhet bör genomföras i begränsad omfattning vid några statliga universitet och högskolor som har aktuella examenstillstånd. Ett genomförande av en försöksverksamhet överensstämmer också med vad som anförs i betänkandet En hållbar lärarutbildning (SOU 2008:109) där det framgår att möjligheterna att anordna lämplighetsprov för antagning till lärarutbildning bör undersökas. I den försöksverksamhet som bör genomföras ligger att de lärosäten som deltar i verksamheten ges möjlighet att pröva olika modeller av lämplighetsbedömning. Detta skapar också förutsättningar att få praktiska erfarenheter av sådana bedömningar. En försöksverksamhet bidrar också till att få ett underlag kring vad ett eventuellt krav på lämplighet får för konsekvenser när det gäller sökandebild och studentunderlag. Försöksverksamheten bör påbörjas och pågå för att därefter utvärderas noga, så att ett ställningstagande efter noggrann prövning kan göras till frågan om ett krav på lämplighet för lärar- eller förskolläraryrket vid antagningen till de aktuella utbildningarna bör införas generellt. Försöksverksamheten bör genomföras så att deltagande universitet och högskolor inledningsvis tar fram och utprövar hur försöksverksamheten bör genomföras för att först därefter låta krav på lämplighet tillämpas skarpt i samband med antagning. Ett sådant upplägg innebär att synpunkt om tidpunkten för försöksverksamheten tillgodoses. Bestämmelser om tillträde till högskoleutbildning finns i huvudsak i 7 kap. högskoleförordningen (1993:100). Frågor om krav på behörighet och urval vid tillträde till högskoleutbildning har också underställts godkännande vid ett flertal tillfällen (se t.ex. prop. 2006/07:107, bet. 2006/07:UbU17, rskr. 2006/07:202). bör därför godkänna att det i en försöksverksamhet vid statliga 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 universitet och högskolor får ställas krav på att den som antas till utbildning som leder till för- skollärar-, grundlärar- eller ämneslärarexamen är lämplig för lärar- eller förskolläraryrket. Regeringen avser att i förordning meddela nödvändiga föreskrifter om bl.a. krav på lämplighet vid antagning under försöksverksamheten. har i sina synpunkter lyft angelägna frågor om bl.a. rättssäkerhet. En- ligt regeringens mening är sådana frågor viktiga att beakta inför den senare delen av försöksverksamheten. Regeringen avser att utforma föreskrifterna för försöksverksamheten i samverkan med berörda myndigheter. Vidare avser regeringen också att lämna ett uppdrag om verksamheten till Universitets- och högskolerådet, som bör ansvara för samordningen av verksamheten. I ett sådant uppdrag bör ingå att utgöra metodstöd för deltagande universitet och högskolor i vilket frågor om kvalitet och rättssäkerhet bör beaktas. Försöksverksamheten kommer att innebära kostnader för de deltagande lärosätena i samband med planering och genomförande av lämplighetsbedömningar och för Universitets- och högskolerådet när det gäller samordning av verksamheten. Regeringen avser därför att fördela för försöksverksamheten 2014 inom ramen för medel som anvisas och beräknas lika mycket behöva fördelas, se anslaget 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor. Lärarutbildning vid fler enskilda utbildningsanordnare Nya lärar- och förskollärarutbildningar startade för att skapa tydligare struktur och högre kvalitet. Utöver nuvarande utbildningar vid universitet och högskolor finns det anledning att överväga om en mer fristående lärarutbildning kan bidra ytterligare till att locka fler att söka sig till exempelvis ämneslärarutbildning. Regeringen avser därför att se över förutsättningarna för en enskild utbildningsanordnare att starta lärarutbildning. Utgångspunkten är att utbildningen ska uppfylla kraven i examensordningen, förbereda väl för läraryrket, hålla hög vetenskaplig kvalitet och ställa höga krav på studenterna.