prop · H1031d3 · 2013-09-18 00:00:00 — Bl.a. medverkar myndigheten i EU:s tillsyn över och utveckling av dataskyddsdirektivet med syfte att direktivet ska tillämpas enhetligt i medlemsstaterna. Myndigheten deltar därutöver bl.a. i tillsynen över den centrala stödfunktionen i Schengens informationssystem (SIS) samt den EU-gemen- samma tillsynsmyndigheten för Europol (Joint Supervisory Body of Europol, JSB). Tillsyn och tillståndsgivning inom kreditupplysnings- och inkassoverksamhet lade Datainspektionen av sina resurser på tillsyn och tillståndsgivning inom kreditupplysnings- och inkassoverksamhet. påbörjade Datainspektionen fem tillsynsärenden enligt kreditupplysningslagen och avslutade 13 ärenden. Tillsynsverksamheten på kreditupplysningsområdet har bl.a. inriktats på att upprätthålla de förelägganden som Datainspektionen meddelade kreditupplysningsföretag . Vad gäller Datainspektionens arbete med tillsyn och tillstånd enligt inkassolagen har antalet tillsynsärenden ökat från 66 till 80. Antalet avslutade ärenden ökade från 66 till 86. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Regeringen bedömer att Justitiekanslern har uppfyllt de mål och uppgifter som regeringen har satt upp för verksamheten. Det är positivt att antalet avgjorda ärenden ökat och att myndighetens handläggningstider har minskat för merparten av ärendetyperna. Myndigheten bör även fortsättningsvis bedriva utvecklingsarbete för att ytterligare förbättra kvaliteten och effektiviteten i verksamheten. Regeringen bedömer att Datainspektionen har uppfyllt de mål och uppgifter som regeringen har satt upp för verksamheten. Med utgångspunkt i ett omfattande uppdrag och ett föränderligt och växande arbetsfält har Datainspektionen gjort väl avvägda prioriteringar i sin verksamhet . Regeringen kommer att fortsätta verka för att individens rättigheter och möjligheter till inflytande stärks och värnas. Arbetet med att förverkliga målet för demokratipolitiken inriktas mot följande fem utgångspunkter: –Ett högt och mer jämlikt valdeltagande. –Ett breddat och jämlikt deltagande i de folkvalda församlingarna. –Stärkta möjligheter till inflytande, insyn och delaktighet mellan valen. –En ökad demokratisk medvetenhet. –demokratin mot våldsbejakande extremism. Regeringen avser att återkomma till med en skrivelse för att redovisa de åtgärder som genomförts inom demokratipolitiken och vilka utmaningar som politiken ska fokusera på under resten av mandatperioden. I skrivelsen ska även de åtgärder som regeringen avser genomföra inför de allmänna valen 2014 presenteras. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Ett högt och mer jämlikt valdeltagande Regeringen avser att verka för ett högt och mer jämlikt valdeltagande. kommer val till äga rum och val till riksdag, kommun- och . Det är första gången dessa två val infaller , vilket ställer stora krav på valadministrationen. arbete inriktas således på de kommande valen. Insatser för ökat valdeltagande I de senaste två allmänna valen i och i det senaste svenska Europaparlamentsvalet ökade det totala valdeltagandet. Ökningen var särskilt påtaglig i väljargrupper som traditionellt deltar i mindre utsträckning som till exempel unga och utrikes födda. finns det fortfarande betydande skillnader i valdeltagande mellan olika grupper. I vissa geografiska områden, såsom stadsdelar med ett stort utanförskap, är valdeltagandet särskilt lågt. Skillnaderna mellan de valdistrikt som har högst och lägst valdeltagande var t.ex. val till Sedan blev medlem i EU har fyra tagandet har i samtliga lägre än valdeltagandet i de nationella valen. Mot denna bakgrund finns det särskilt stort behov av insatser för ökat valdeltagande i samband med Europaparlamentsvalet . Regeringen har gett i uppdrag att genomföra förberedelser av skolval 2014 (Ju2013/5251/D) och avser att avsätta medel till för att genomföra skolval inför Europarlamentsvalet respektive riksdagsvalet. Skolval ger elever en konkret upplevelse av röstningsförfarandet samt är ett tillfälle för skolorna att diskutera frågor om det demokratiska systemet och demokratins principer. Utvärderingar av tidigare skolval är positiva. Skolval kan påverka ungas benägenhet att rösta . Regeringen kommer 2014 avsätta medel till för att fördela medel till organisationer inom det civila samhället och kommuner som genomför verksamhet i syfte att Verksamheten ska i första hand inriktas på unga och utrikes födda och genomföras i områden med lågt valdeltagande i syfte att nå ett mer jämlikt deltagande. har fått i uppdrag att genomföra förberedelser av fördelning av stödet (Ju2013/5250/D). Regeringen avser också att ge till trossamfund ett uppdrag att stimulera trossamfundens arbete med informationsinsatser inför de allmänna valen 2014. Uppdraget innebär att informera om rösträttens betydelse och det praktiska röstningsförfarandet. Det syftar till att öka valdeltagandet i grupper som traditionellt röstar i betydligt lägre utsträckning. Regeringen avser också att fördela medel till riksdagspartierna och partierna representerade i för särskilda informationsinsatser inför de allmänna valen. Med medlen ges partierna ökade möjligheter att nå ut till väljarna och då särskilt till grupper där valdeltagandet traditionellt sett är lägre. pågår ett förvaltningspartnerskap mellan regeringen, och Europeiska kommissionen. Syftet är att öka kunskapen om och engagemanget för EU- frågor. är ungas engagemang för och deltagande i Europaparlamentsvalet särskilt prioriterat inom ramen för förvaltningspartnerskapet. Regeringen avsätter särskilda medel för detta inom ramen för anslaget 9.1 för europapolitiska studier samt EU-information under utg.omr. Tillgängligheten till vallokaler och röstningsmottagningsställen Utredningen vallagskommitté föreslår att nuvarande möjlighet till dispens för kommuner att använda en lokal för röstningsmottagning som inte uppfyller kraven på tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning tas bort. Förslaget bereds inom . Regeringen avser att under valen 2014 genomföra en kartläggning av tillgängligheten till vallokaler och röstningsmottagningsställen. Ett breddat och mer jämlikt deltagande i de folkvalda församlingarna Regeringen kommer att verka för att engagemanget och delaktigheten inom ramen för det representativa styrelseskicket främjas. Regeringen avser att inleda ett arbete för att förbättra den sociala representativiteten inom de folkvalda politiska församlingarna. har antalet medlemmar i de politiska partierna halverats. Underrepresentationen av unga och utrikes födda förtroendevalda är dessutom betydande. Regeringen kommer därför att verka för att främja engagemanget bland framför allt unga och utrikes födda och för att motverka att förtroendevalda hoppar av . I betänkandet demokrati (SOU 2012:30) har en parlamentarisk kommitté föreslagit att kommunallagen ska ändras så att det blir möjligt för förtroendevalda att fatta beslut på distans i kommun- och landstingsnämnder. Regeringen avser att lämna en proposition till med förslag till ändringar i kommunallagen (1991:900). Regeringen avser att arbeta vidare med frågorna. vallagskommitté föreslår ändringar i valsystemet som bl.a. syftar till att säkerställa proportionaliteten i val och öka väljarnas möjlighet att ta ställning till partivalet genom krav på förhandsanmälan av partier för deltagande i val. Förslagen bereds inom . Hot och våld mot förtroendevalda Att förebygga och motverka hot och våld mot förtroendevalda är ett fortsatt prioriterat område. har kartlagt omfattningen av hot och våld mot förtroendevalda. Kommuner och Landsting (SKL) har beviljats medel för en exempelsamling om hot och våld mot förtroendevalda. Dessa kunskapsunderlag kommer att utgöra grunden för det fortsatta arbetet. Stärkta möjligheter till inflytande, insyn och delaktighet mellan valen Regeringen avser att verka för att stärka och utveckla individens möjligheter till inflytande, insyn och delaktighet i de politiska beslutsprocesser som utformar samhället och som har beröring på den egna vardagen. Fördjupade möjligheter till medborgarinflytande i beslutsprocessen För att fördjupa individens möjligheter till inflytande, insyn och delaktighet avser regeringen fortsätta arbeta för stärkta möjlig- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 heter till deltagande i den lokala beslutsprocessen. Regeringen anser att medborgardialogen som ett forum för inflytande bör utvecklas och fördjupas. Regeringen har därför för avsikt att fortsätta stödja det arbete som bedrivs av SKL för att utveckla medborgardialog som en del av beslutsprocessen på nivå. Att verka för att unga kan utöva inflytande och delta i de beslutsprocesser som berör dem är betydelsefullt för demokratins uthållighet och för den sociala sammanhållningen i samhället. Regeringen kommer att tillsätta en utredning i syfte att se över individens möjligheter till deltagande och inflytande i politiska beslutsprocesser och att utvärdera befintliga former för direkt- och deltagardemokrati. Utredningen ska bl.a. belysa frågor om deltagande och inflytande bland unga och andra väljargrupper med lågt valdeltagande. Regeringen inledde ett utvecklingsarbete vad gäller nationella aspekter på EU och demokratifrågorna. EU påverkar de politiska beslutsprocesserna på nationell, regional och lokal nivå. Kunskap om EU och dess institutioner är avgörande för individens möjligheter till inflytande över de politiska processer som berör den egna vardagen. Regeringen avser att arbeta för att minska avståndet mellan medborgarna och EU och stimulera debatten om hur medborgarnas insyn, inflytande och delaktighet i EU:s beslutsprocesser kan fördjupas. Programmet Ett för medborgarna 2014– 2020 Europeiska kommissionen presenterade ett förslag om inrättande av programmet Ett för medborgarna 2014– 2020. Programmets övergripande syfte är att öka kunskapen om EU och främja medborgarengagemang. Programmet bygger på det nuvarande programmet Ett för medborgarna (2007–2013). Regeringen anser att det är positivt att kommissionen lämnat förslag som syftar till att uppmuntra medborgarnas demokratiska delaktighet och att öka kunskapen om EU. Programmet inleds och regeringen avser ge i uppdrag att även fortsättningsvis administrera programmet. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Medborgarinitiativet – ett verktyg för stärkt demokrati och medborgarinflytande på EU-nivå kan EU-medborgare begära att Europeiska kommissionen ska lägga fram ett förslag i deras intresse. Regeringen ser denna nya möjlighet för EU-medborgare att påverka den politiska dagordningen som ett verktyg för stärkt demokrati och medborgarinflytande. EU ska enligt förordningen om medborgarinitiativet (nr 211/2011) genomföra en översyn av tillämpningen av medborgarinitiativet . Inför utvärderingen avser regeringen att bjuda in berörda myndigheter och organisationer inom det civila samhället till ett samråd om medborgarinitiativets effekt för ett stärkt medborgarinflytande inom EU. En ökad demokratisk medvetenhet Regeringen avser att genomföra insatser för att stärka medvetenheten om demokratins grundläggande principer i samhället och tilltron till det demokratiska systemet. Åtgärder för att stärka de demokratiska värderingarna Medvetenhet om demokratins grundläggande principer och kunskap om demokratins spelregler är en förutsättning för ett fungerande demokratiskt styrelseskick. Regeringen genomför flera åtgärder för att stärka den demokratiska medvetenheten i samhället. En särskild målgrupp för arbetet är unga. Regeringen avser att ge ett fortsatt uppdrag att fördela medel till organisationer inom det civila samhället för verksamhet som stärker ungas demokratiska värderingar. Regeringen avser även att ge Forum för levande historia i uppdrag att vidareutveckla deras arbete för att stärka ungas demokratiska värderingar. Detta ska omfatta det digitala metodmaterial för användning inom grund- och gymnasieskolan som myndigheten fått i uppdrag att utveckla. stöd till trossamfund har fått i uppdrag att utvidga dialogen med trossamfunden i syfte att ytterligare stimulera arbetet med demokrati och demokratiska värderingar och motverka antidemokratiska yttringar i samhället. Regeringen kommer fortsatt verka för att stimulera och utveckla trossamfundens demokratiarbete. Regeringen avser vidare att genomföra insatser för att öka medvetenheten hos unga kring EU, dess historia och dess grundläggande värden att värna frihet, demokrati och mänskliga rättigheter. demokratin mot våldsbejakande extremism Regeringen avser att verka för att förebygga att individer lockas till våldsbejakande extremism och att motverka att antidemokratiska miljöer får förankring och breder ut sig i samhället. Handlingsplanen för att värna demokrati mot våldsbejakande extremism Regeringen presenterade en rad åtgärder för att motverka våldsbejakande extremism i skrivelsen Handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism (skr. 2011/12:44). Åtgärderna genomförs –2014 och ska framför allt öka kunskapen om våldsbejakande extremism samt motverka grogrunder för ett ideologiskt motiverat våld. Åtgärder för att förebygga våldsbejakande extremism Det civila samhällets aktörer är viktiga i arbetet med att förebygga våldsbejakande extremism. Regeringen kommer även att avsätta medel till för att fördela till organisationer inom det civila samhället som arbetar med att förebygga att individer ansluter sig till våldsbejakande extremistgrupper och som stödjer avhopp från sådana miljöer. Som en uppföljning av den rapport som presenterade (Ju2013/3289/D) fick myndigheten i uppdrag att ta fram ett digitalt utbildningsmaterial riktat mot ungdomar med utgångspunkt i att främja ungas medie- och informationskunnighet (Ju2013/3289/D). Syftet med utbildningspaketet är att stärka dem i rollen som medvetna medieanvändare i förhållande till antidemokratiska och våldsbejakande budskap som förmedlas till dem genom internet och sociala medier. Regeringen avser att ge i uppdrag att fortsätta arbetet . tillsatte regeringen en särskild utredare som fick i uppdrag att skapa förutsättningar för ett effektivare arbete för att förebygga våldsbejakande extremism (dir. 2012:57). Utredaren presenterade en delrapport. Utredningen har i uppdrag att stärka samverkan mellan kommuner, myndigheter och aktörer verksamma på det lokala planet inom arbetet med att förebygga våldsbejakande extremism. Utredaren kommer överlämna sitt slutbetänkande till regeringen, vilket kommer innehålla förslag på hur arbetet med att förebygga våldsbejakande extremism kan utvecklas och hur arbetet bör bedrivas vidare. Uppdrag att sammanställa en rapport om våldsbejakande extremistmiljöer i För att kunna effektivisera arbetet med att värna demokratin mot våldsbejakande extremism är det viktigt att arbetet utgår från saklig och vetenskaplig grund. För att förse regeringen med ett uppdaterat kunskapsunderlag över de våldsbejakande extremistmiljöer som finns i har en utredare fått i uppdrag att uppdatera tidigare rapporter på området. bedriver regeringen ett projekt för att samla in och sprida goda exempel på förebyggande av radikalisering och våldsbejakande högerextremism i . Projektet är i huvudsak finansierat av Europeiska kommissionen och genomförs i samverkan med andra medlemsstater och civila organisationer. deltar också tillsammans med ett antal andra medlemsstater i ett EU-projekt som syftar till att ta fram ett utbildningsmaterial till berörda yrkesgrupper som i sin dagliga verksamhet kan komma i kontakt med individer i riskzonen för att radikaliseras. Arbetet med att stärka det bi- och multilaterala samarbetet med relevanta länder i syfte att främja kunskapsutbyte kommer att fortgå . Det fortsatta systematiska arbetet för mänskliga rättigheter i Uppfattningar och värderingar som står i strid med principen om allas lika värde utgör ytterst en utmaning mot hela den värdegrund som bär upp en demokrati. ska vara ett öppet och fritt samhälle där alla människor ska ha samma möjlighet att förverkliga sin fulla potential utan att hållas tillbaka av t.ex. diskriminering, främlingsfientlighet och annan intolerans. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 har anslutit sig till internationella överenskommelser om mänskliga rättigheter. Det innebär att regeringen har förbundit sig att säkerställa att dessa folkrättsliga åtaganden följs och får genomslag i lagstiftning och andra offentliga åtaganden. För att ska kunna säkerställa detta måste arbetet framöver förstärkas och förtydligas. Regeringen har låtit utreda hur skyddet för de mänskliga rättigheterna ytterligare kan värnas i (SOU 2010:70 och SOU 2011:29). Av dessa betänkanden framgår med tydlighet att ett fortsatt systematiskt arbete med frågor om mänskliga rättigheter på nationell nivå är nödvändigt för att ska uppfylla de mål som regering och riksdag har fastställt inom området. Regeringen avser därför att återkomma till med en skrivelse om en samlad strategi för ett fortsatt sådant arbete med mänskliga rättigheter i . I strategin kommer förslagen i ovan nämnda betänkanden att beaktas. De synpunkter som framkommit i kartläggningen av och i samrådsprocessen om situationen för mänskliga rättigheter i kommer också att uppmärksammas. Utgångspunkten för strategin utgörs av behovet av att säkerställa att det finns kunskap och medvetenhet om rättigheterna så att konventionsåtaganden beaktas inom hela den offentliga verksamheten, såväl inom staten som inom kommuner och landsting. Den kommande strategin bör ses som ett led i en kontinuerlig process för skydd av individens fri- och rättigheter, där regelbunden uppföljning av arbetet utgör en väsentlig del. Ett sådant uppföljningsarbete bör bedrivas i förhållande till mål och delmål och bl.a. innefatta regelbundna sammanställningar och analyser av de kommentarer som mottar från internationella övervakningsorgan. Som en del av detta arbete bör återkommande synpunkter eller problem som tyder på strukturella brister identifieras, och behovet av åtgärder övervägas. Att skydda och främja de mänskliga rättigheterna är en angelägenhet för samhällsaktörer inom flera områden och sektorer, framför allt statliga myndigheter, kommuner och landsting och organisationer inom det civila samhället. Arbetet bör därför även omfatta återkommande samråd, i syfte att inhämta synpunkter och förslag och till att finna former för samverkan kring angelägna frågor. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Åtgärder inom särskilda rättighetsområden Arbetet med att samordna och utveckla frågor om mänskliga rättigheter på nationell nivå innebär att ta helhetsgrepp om konventionsstadgade frågor som rör en rad samhällsområden. I detta arbete ingår också att utifrån en sådan överblick identifiera särskilt angelägna frågor och områden. Regeringens arbete med frågor som rör särskilda aspekter av de mänskliga rättigheterna, såsom barnets rättigheter, funktionshinderpolitiken och minoritetspolitiken, fortsätter genom antagna handlingsplaner och strategidokument. Dessa områden har alla en gemensam bas i konventionerna om mänskliga rättigheter och delar också flera arbetssätt. Därför är det viktigt med en fortsatt aktiv dialog och samordning mellan dessa områden. Arbetet inom FN, EU och har tillrätt sju centrala om mänskliga rättigheter. ratificerade det fakultativa protokollet till FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. I samband med godkännande av protokollet gjorde regeringen bedömningen att fick anses uppfylla kravet på att det ska finnas ett eller flera nationella besöksorgan, genom den verksamhet som bedrivs av ombudsmän och Justitiekanslern (prop. 2004/05:107, s. 16 ff). Regeringen bedömer nu att Justitiekanslerns funktion på detta område bör upphöra. Bakgrunden är dels att ombudsmän genom ändring i lagen (1986:765) med instruktion för ombudsmän angivits såsom ett nationellt besöksorgan i enlighet med det aktuella protokollet, dels att ombudsmän fått ökade resurser och byggt upp en organisation för uppgiften. Regeringens nya bedömning bör meddelas FN genom ständiga representation i . Rapporteringen om genomförandet av konventionsbestämmelserna på nationell nivå sker med regelbundna intervaller. ska rapportera avseende genomförandet av konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (ICCPR) respektive konventionen om avskaffande av diskriminering av kvinnor (CEDAW). För regeringen är det av stor vikt att såväl alla EU:s institutioner som medlemsstaterna tar sitt ansvar för att se till att grundläggande rättigheter följs och respekteras. Regeringen arbetar aktivt tillsammans med andra medlemsländer inom EU för att få till stånd en effektiv granskning för att syna hur medlemsländer respekterar de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen. Enligt förordningen om för grundläggande rättigheter (FRA) ska en extern utvärdering göras efter att byrån varit verksam . Styrelsen för FRA ska granska utvärderingen och lämna rekommendationer till kommissionen. Kommissionen kan utifrån rekommendationerna lägga fram förslag till ändringar i förordningen om FRA som den anser nödvändiga. Rådet för rättsliga och inrikes frågor (RIF) fattade beslut om ett nytt ramprogram för FRA för åren 2013–2017. När ramprogrammet förhandlades, kom medlemsländerna överens om att överväga att inkludera det polisiära och straffrättsliga området när utvärderingen av FRA är klar. Förhandlingar om eventuella ändringar i förordningen kommer troligtvis att påbörjas . Inom ramen för är bl.a. en aktiv förespråkare för att homosexuella, bisexuella och transpersoner ska åtnjuta de mänskliga rättigheterna. Andra frågor om mänskliga rättigheter som regeringen prioriterar i är romers åtnjutande av de mänskliga rättigheterna och frågor om barnets rättigheter. har en central roll i det europeiska systemet för skydd av mänskliga rättigheter. Den enskilda klagorätten till utgör en hörnsten. Det är av största vikt att säkerställa att domstolen även fortsättningsvis kan bedriva ett effektivt arbete och att den enskilda klagorätten värnas. För att konventionssystemet ska fungera krävs att medlemsstaterna genomför konventionen fullt ut på nationell nivå. Även om både domstolen och medlemsstaterna har en roll i att säkerställa skyddet av konventionsrättigheterna så är det medlemsstaterna själva som har det huvudsakliga ansvaret. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under 9.9.16:1 Allmänna val och demokrati anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati för Tabell 9.2 Anslagsutveckling 6:1 Allmänna val och demokrati , 2016 och 2017 beräknas anslaget till . 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för val och statsbidrag till kommunerna för genomförande av förtidsröstning. Anslaget får även användas för valdeltagandeinsatser, utveckling och uppföljning av demokratipolitiken, värna och stärka demokratin, samt åtgärder för att främja och säkerställa respekten för de mänskliga rättigheterna på nationell nivå. Anslaget får användas för administrationskostnader som är en förutsättning för genomförandet av insatser inom området. Anslaget föreslås öka med för utgifter i samband med val till och val till riksdag, kommun- och . Ökningen avser utgifter för genomförandet av valen samt statsbidrag till kommunerna för genomförande av förtidsröstning. Vidare föreslås anslaget öka med för partiernas informationsinsatser i samband med valen samt övriga valdeltagandeinsatser såsom skolval och stöd till organisationer inom det civila samhället. Regeringen föreslår även att anslaget tillförs för att finansiera insatser för åtgärder för att främja och säkerställa respekten för de mänskliga rättigheterna på nationell nivå. Tabell 9.3 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 6:1 Allmänna val och demokrati Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Tabell 9.4 Anslagsutveckling 6:2 Justitiekanslern