prop · H1034 · 2013-09-24 00:00:00 — Förälder 2 har enbart tagit ut föräldrapenning på sjukpenningnivå . Efter en proportionell beräkning ska förälder 1 tilldelas , och förälder 2 tilldelas . För förälder 1 finns enbart ersättning på lägstanivån kvar. För förälder 2 finns båda formerna av ersättningar kvar, men ersättning på sjukpenningnivå går före lägstanivå. Eftersom föräldern enbart har använt 10 av sina 60 reserverade dagar, är 50 av de på sjukpenningnivå fortsatt reserverade. Föräldrapenningen är till sin konstruktion en individuell rättighet. Vid gemensam vårdnad om barnet har vardera föräldern rätt till föräldrapenningen under hälften av förmånstiden. Föräldrarna disponerar den rätten helt oberoende av vad den andra föräldern väljer att göra med sin rätt till föräldrapenning, något som ytterligare förtydligas med förslaget i avsnitt 5.2 där de olika ersättningsnivåerna fördelas lika mellan föräldrarna. Regeringen anser mot bakgrund av detta att det inte är rimligt att den ena förälderns kvarvarande reserverade dagar skulle kunna påverka den andra förälderns självständiga rätt till föräldrapenning. Av denna anledning bör förekomsten av inte utnyttjade reserverade Prop. 2013/14:4 dagar inte heller få reducera den andra förälderns rätt till föräldrapenning vid den reducering och proportionering som görs vid fyraårsgränsen. , och framför invändningar mot detta förslag och anser att i den mån det finns outnyttjade reserverade dagar för någon av föräldrarna ska det antalet dagar vara förbehållna den föräldern även efter barnets fyraårsdag. Regeringen anser att om en förälders reserverade dagar gavs större vikt än den andra förälderns dagar skulle den senares möjligheter att spara dagar till tiden efter barnets fyraårsdag minska. Introduktionen av reserverade dagar hade till syfte att öka männens uttag av föräldrapenning och begränsa möjligheterna att överlåta föräldrapenning till den andra föräldern. De reserverade dagarna hade dock inte till syfte att förändra en förälders grundläggande och självständiga rätt till föräldrapenning och möjlighet att bestämma över sin hälft av förmånstiden för föräldrapenning, vilket det förslag som LO och förordar skulle innebära. Regeringen anser att den ena förälderns kvarvarande reserverade dagar därmed varken bör få begränsa den andra förälderns rätt till sina egna ersättningsdagar eller bör särbehandlas på ett sådant sätt att de ges ett högre värde än . Vid fyraårsgränsen har föräldrarna kvar för barnet. Det är framför allt ovanligt att båda föräldrarna har många dagar kvar. Det torde därför vara i endast ett begränsat antal fall, när båda föräldrarna har många dagar kvar, där det kan bli fråga om en reducering av antalet reserverade dagar. Exemplet nedan är därför endast ett ytterlighetsexempel som främst tar sikte på de fall då föräldrarna blir försäkrade först nära fyraårsgränsen och möjligheten till ett längre uttag är begränsat. Exempel 6 Båda föräldrarna sent försäkrade, antalet reserverade dagar kan komma att reduceras Dagar kvar vid fyraårsgränsen 170, varav 45 lägsta- Procentuell andel av totalt antal dagar kvar för barnet – varav reserverade dagar I exemplet ovan har föräldrarna blivit sent försäkrade för föräldrapenning. Förälder 1 har vid barnets fyraårsdag kvar. Förälder 2 har inte påbörjat sitt föräldrapenninguttag, och har samtliga 60 reserverade dagar kvar vid fyraårsgränsen. Av de totalt som är möjliga att ta ut efter fyraårsgränsen fördelas till 2013/14:4 förälder till förälder 2. Förälder 2:s reserverade dagar minskar därmed från 60 . Förmånstiden för föräldrapenning är delad med hälften var, och de reserverade dagarna finns kvar. Liksom kommer det att krävas att föräldrarna använder ersättningsdagarna inom ett visst tidsintervall för att rätten till ersättning inte ska upphöra. Båda föräldrarna har på sig från barnets födelse eller därmed likställd tidpunkt för att använda de totalt 120 reserverade dagarna, vilket måste anses vara en tillräckligt för att inte riskera att förlora några av . Den modell som förespråkas av LO och skulle innebära att regelverket ytterligare kompliceras när den proportionella beräkningen inte längre gäller fullt ut, vilket blir fallet om undantag ska göras för reserverade dagar. I de fall då föräldrarna tillsammans har fler än 96 reserverade dagar kvar måste också en reducering ske. Annars skulle det vara möjligt att spara fler dagar för förälder som exempelvis blir försäkrade för föräldrapenning kort före fyraårsgränsen, och därför inte har hunnit använda några av sina reserverade dagar. Dessa föräldrar skulle därför få möjlighet att disponera totalt . Regeringens sammanfattande bedömning är att de reserverade dagarna bör få en särställning bland den förälderns kvarvarande dagar efter fyraårsgränsen, men de bör inte få begränsa rätten till föräldrapenning för den andra föräldern. Regeringen anser att införandet av en fyraårsgräns i sig kommer att fungera som ett förstärkt incitament för föräldrarna att ta ut föräldrapenning, även för de reserverade dagarna, då de dagarna annars riskerar att brinna inne vid fyraårsdagen. I dagens uttagsmönster går det att se att föräldrarna ökar sitt uttag av föräldrapenning inför dagens åttaårsgräns för att inte mista dagar. Med förslaget påminns föräldrarna tidigare i barnets liv om att dagar eventuellt kvarstår än vad som är fallet . Det är därför att förvänta att föräldrarna i än högre utsträckning än vad som är fallet koncentrerar sitt uttag av föräldrapenning till barnets yngre åldrar, i syfte att inte gå miste om ersättning. Regeringen anser sammantaget att det är viktigare att bibehålla varje förälders egen rätt till föräldrapenning än att bevara samma antal reserverade dagar som innan . Regeringens förslag: Det nuvarande 240-dagarsvillkoret för att få föräldrapenning på sjukpenningnivån ska inte tillämpas på föräldrapenning för tid efter fyraårsgränsen. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: (), och tillstyrker förslaget. Kvinnolobby avstyrker förslaget. Kammarrätten i anför att en förälder rimligtvis måste vara försäkrad för sjukpenning för den period ersättning avser och inte bara, såsom anges i författningskommentaren till 12 kap 41a §, när förmånen tas ut. Övriga remissinstanser kommenterar inte förslaget. Skälen för regeringens förslag: Föräldrapenning för ett barn lämnas på sjukpenningnivå eller grundnivå. För att ha möjlighet att få föräldrapenning på sjukpenningnivå måste föräldern vara försäkrad för arbetsbaserad föräldrapenning samt uppfylla det s.k. 240-dagarsvillkoret. Detta villkor innebär att föräldern under minst före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten för födelsen måste ha varit försäkrad för sjukpenning och under hela haft rätt till en sjukpenning som överstiger lägstanivån för föräldrapenning. Om föräldern inte uppfyller villkoret betalas föräldrapenning i stället på grundnivån. För en förälder som omfattas enbart av den arbetsbaserade föräldrapenningen krävs dock att 240-dagarsvillkoret är uppfyllt även för att få föräldrapenning på grundnivån. Föräldrar som enbart är försäkrade för bosättningsbaserad föräldrapenning får förmånen på grundnivå . För föräldrar som invandrar med barn från ett EU/EES land finns möjlighet att uppfylla 240-dagarsvillkoret genom inkomster och arbete i annat land. Den tid föräldrarna arbetat inom EU/EES räknas på samma sätt som om föräldrarna arbetat i . Regeringen föreslår att villkoret inte bör tillämpas på föräldrapenning för tid efter fyraårsgränsen. De flesta föräldrar som omfattas av socialförsäkringen redan vid barnets födelse eller adoption har fått föräldrapenning under de då villkoret gäller innan fyraårsgränsen har passerats. Det har således inte så stor faktisk betydelse om man efter fyraårsgränsen upprätthåller 240-dagarsvillkoret för denna grupp. Vid fyraårsdagen hade av föräldrarna till barn födda tagit ut eller fler på sjukpenningnivå för barnet. Till denna andel ska läggas dagar som betalats ut på grundnivå för barnet. Därför är andelen egentligen högre. Det är i första hand kvinnors uttag av föräldrapenning som påverkar andelen. Regeln om att föräldrarna ska vara försäkrade för viss sjukpenning under ett visst antal dagar i följd före barnets födelse eller den beräknade tidpunkten för födelsen tillkom för att undvika att föräldrar enbart i syfte att få högre föräldrapenning påbörjade ett förvärvsarbete under graviditeten (prop. 1984/85:78 s. 59). Föräldrarna kan på grund av villkoret inte tillfälligt ta ett arbete för att höja ersättningsnivån för föräldrapenningen. En invändning mot förslaget skulle därmed vara att ett slopande av villkoret skulle medföra att föräldrar tar ett arbete enbart i syfte att höja ersättningen inom föräldrapenningen. Eftersom villkoret även fortsatt föreslås gälla för tid före fyraårsdagen anser regeringen att incitamenten att undgå villkoret genom att vänta med att ansöka om föräldrapenning till efter barnets fyraårsdag får bedömas som högst begränsat. Föräldrarna skulle då gå miste om föräldrapenning under ett stort antal dagar. Ytterligare argument för ett slopande av villkoret är att med nuvarande regler skulle de föräldrar som kommer till efter fyraårsgränsen från ett land utanför EU/EES inte ha någon möjlighet att uppfylla 240- dagarsvillkoret. Det skulle innebära att de, även när de etablerat sig på arbetsmarknaden och fått en sjukpenninggrundande inkomst, inte kan få föräldrapenning på sjukpenningnivå. Därmed kan de inte under någon del av den återstående tiden för uttag av föräldrapenning (från barnets 2013/14:4 fyraårsdag till tolvårsdag) få ersättning i relation till inkomsten. Detta anser regeringen vara en orimlig konsekvens och med hänsyn till att ett viktigt syfte med införandet av de nya åldersgränserna i föräldrapenningen är att skapa incitament för föräldrar att etablera sig på arbetsmarknaden bör det finnas möjligheter för dem att genom eget arbete kvalificera sig till en högre föräldrapenning än grundnivån. TCO instämmer i den bedömningen och pekar på att förslaget även kan ge positiva konsekvenser för barnfamiljernas ekonomiska situation. Kvinnolobby avstyrker förslaget med motiveringen att det inte kan göras troligt att förslaget har någon gynnsam effekt därför att det höga uttaget av föräldrapenning görs av kvinnor som får barn efter att de kommit till och som har en ersättning på grund- och lägstanivå. Regeringen anser att det finns all anledning att ytterligare förstärka incitamenten för denna grupp att etablera sig på arbetsmarknaden, i detta fall genom att föräldrarna ges möjlighet att få högre ersättning från föräldrapenningen efter att de fått en sjukpenninggrundande inkomst på vilken föräldrapenningen kan grundas. Även de föräldrar vars tillhörighet till svensk socialförsäkring inleds före fyraårsgränsen skulle med nuvarande villkor bara få föräldrapenning på grundnivå för den resterande tiden. För en förälder som blir försäkrad i exempelvis innan barnet fyller finns ingen möjlighet att ta ut med ersättning på grundnivå för att därefter få möjlighet att få med ersättning på sjukpenningnivå. I de fall en förälder kommer till ett stort antal år efter barnets födelse kan det dessutom vara komplicerat för att utreda om 240-dagarsvillkoret är uppfyllt eller inte. Förslaget om att detta villkor inte ska gälla för tid efter barnets fyraårsdag torde därför minska administrationen i den delen. Av dessa anledningar anser regeringen att 240-dagarsvillkoret inte bör gälla för tid efter fyraårsgränsen. Däremot krävs det för rätt till föräldrapenning på sjukpenningnivå, såsom kammarrätten har påpekat, att föräldern är försäkrad för förmånen på denna ersättningsnivå och har en sjukpenninggrundande inkomst under avsedd ersättningsperiod. Föräldrapenning när föräldrar får rätt till förmånen först efter fyraårsgränsen Regeringens förslag: När föräldrar får rätt till förmånen först efter fyraårsgränsen ska föräldrapenning på sjukpenning- eller grundnivå lämnas under sammanlagt för föräldrarna. barnsfödsel ska föräldrapenning kunna lämnas under för tid efter barnets fjärde levnadsår för varje barn utöver det första. Har föräldrarna gemensam vårdnad om barnet ska föräldrapenning lämnas med hälften till vardera föräldern. Till en förälder med ensam vårdnad om barnet ska föräldrapenning lämnas under samtliga 96 Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: tillstyrker förslaget. avstyrker förslaget och framför att de dagar som återstår efter barnets fyra första år och fram till ska kunna fördelas fritt mellan föräldrarna. för valfrihet, jämställdhet och föräldraskap (HARO) avstyrker förslaget. De anser att om bara den ena föräldern använder föräldrapenningen ges barnen enbart en för anpassning och bearbetning tillsammans med människor som står barnet nära. Övriga remissinstanser framför inga synpunkter på förslaget. Skälen för regeringens förslag Föräldrar som har gemensam vårdnad om ett barn och som blir försäkrade för föräldrapenning i efter fyraårsgränsen bör kunna få föräldrapenning med sammanlagt . Regeringen föreslår vidare att föräldrapenning för de kommer att lämnas enbart på sjukpenningnivå, eller om en sjukpenninggrundande inkomst saknas, på grundnivå. Eftersom regeringen i avsnittet 6.7 föreslår att 240-dagars- villkoret inte bör gälla för tid efter fyraårsgränsen, finns det möjligheter för de föräldrar som får en sjukpenninggrundande inkomst att få föräldrapenning på sjukpenningnivå. Genom att ge även denna grupp möjlighet till ersättning i relation till inkomsten ökar incitamenten till arbete och förutsättningarna att kombinera familjeliv och arbetsliv ökar. I enlighet med principen om en delad föräldrapenning föreslås dagarna fördelas med hälften var mellan föräldrar som har gemensam vårdnad om barnet. Enligt nuvarande regel om att den ena föräldern kan avstå sin rätt till föräldrapenning till förmån för den andra föräldern, med undantag på sjukpenningnivå (12 kap. 17 § andra stycket SFB), kommer de , om de avser sjukpenningnivå, inte vara möjliga att avstå till en annan förälder. Om dagarna avser grundnivå, vilket kan vara vanligt i de fall föräldrarna kommer till senare i barnet liv, är dagarna inte reserverade. De föräldrar som har varit försäkrade för föräldrapenning på sjukpenningnivå från barnets födelse har haft tid på sig att ta ut sina reserverade dagar. Därmed kan den gruppen i hög utsträckning avstå rätt till föräldrapenning till förmån för den andra föräldern för tid efter fyraårsgränsen. Föräldrar som kommer till med äldre barn kan vara i behov av en liknande flexibilitet, för vad som sannolikt är huvudsakligen kortare längder av föräldraledighet, men som ska sträcka sig . Regeringen anser dock inte att det är motiverat att införa en särreglering och ett avsteg från bestämmelsen om att rätt till föräldrapenning i vissa fall inte kan avstås till den andra föräldern. samt HARO framför invändningar mot detta och anser att dagar efter barnets fyraårsdag i stället ska kunna användas fritt mellan föräldrarna. Att ha kvar existerande villkor om reserverade dagar stärker jämställdheten dels genom att betona båda föräldrarnas ansvar för barnet dels genom att öka mäns uttag av föräldrapenning. Införandet av reserverade dagar har haft en påvisbar positiv effekt på mäns uttag av föräldrapenning. Ytterligare en anledning till att behålla de s.k. reserverade dagarna i 2013/14:4 dessa fall är att det ligger i linje med huvudförslagets syfte att förbättra förutsättningarna för utrikes födda kvinnor att etablera sig på arbetsmarknaden. Längre föräldraledighet för äldre barn kan komma att försena etableringsinsatser och arbetsmarknadsinträdet. En särreglering skulle innebära även den nackdelen att regelverket blir mer komplicerat. Om en särskild regel om avstående infördes för dem som får rätt till svensk föräldrapenning först efter fyraårsgränsen, skulle de föräldrar som får motsvarande rätt strax före denna tidsgräns att ha helt andra villkor, vilket skulle te sig svårmotiverat. En tröskeleffekt skulle uppstå när de föräldrar som får rätt till föräldrapenning före fyraårsgränsen omfattas av regeln om avstående, medan föräldrar som fick samma rätt inte omfattas av den. I de fall ett föräldrapar blir försäkrade , exempelvis en kort före och en kort efter fyraårsgränsen skulle samma föräldrar riskera att möta helt olika krav avseende reserverade dagar. Trots att regeln om reserverade dagar kvarstår är föräldrarnas möjligheter att ta ut föräldrapenning stora eftersom föräldrapenningsystemet i övrigt är mycket flexibelt. De föräldrar som får rätt till föräldrapenning i först efter fyraårsgränsen bör därför ha goda möjligheter att ta ut föräldrapenning som i det individuella fallet förefaller mest lämplig med hänsyn till arbets- och inkomstförhållanden. Av dessa skäl föreslår regeringen att nuvarande reglering avseende s.k. reserverade dagar fortsatt bör gälla, även för dem som får rätt till föräldrapenning i först efter fyraårsgränsen. Avräkning av tid med föräldrapenningsförmån Regeringens förslag: Om rätten till föräldrapenning inträder först efter fyraårsgränsen och den ena av föräldrarna eller båda har fått en sådan utländsk förmån som ska räknas av, ska avräkningen göras från det högsta antal dagar som föräldrapenning hade kunnat lämnas för om rätten till föräldrapenning hade funnits för tid . Dagarna ska i första hand räknas av från de dagar som föräldern själv skulle ha haft rätt till. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: tillstyrker förslaget. kassan för fram att det behövs ett förtydligande i regleringen av avräk- Övriga remissinstanser kommenterar inte förslaget. Skälen för regeringens förslag: I de fall en förälder kommer till efter barnets födelse och har fått en sådan utländsk förmån som är att likna med föräldrapenning finns en bestämmelse om avräk- ning innan föräldern får rätt till föräldrapenning i . bestämmelsen om avräkning är att undvika att oavkortade förmåner betalas från två eller flera länder för vård av samma barn. görs för den utländska ersättningen oavsett vem av föräldrarna som har fått ersättningen (prop. 1994/95:197, Vissa socialförsäkringsfrågor, m.m., s. 17, 18 och 25). Regeringen anser inte att det finns skäl att ändra på de rådande Prop. 2013/14:4 principerna om avräkning. En utländsk förmån bör därför även i fortsätt- ningen räknas av från det högsta antal dagar föräldrapenning kan lämnas för, vanligen , oavsett om den utländska förmånen har lämnats för tid före eller tid efter fyraårsgränsen. En viktig anledning till att inte dela upp dagarna beroende på om den utländska förmånen togs ut före eller efter fyraårsgränsen är att förenkla regelverket och tillämpningen på . En följd av att den utländska förmånen alltid räknas av från det högsta möjliga antalet dagar för föräldrapenning, dvs. för tid före fyraårsgränsen, blir att den utländska förmånen kan påverka en eventuell reducering och fördelning av dagar vid fyraårsgränsen. Eftersom dagarna, även om de avser tid efter fyraårsgränsen, alltid räknas av före en eventuell reducering på grund av fyraårsregeln kan effekten i vissa fall bli att färre dagar bortfaller för tid efter fyraårsgränsen, än om dagarna hade räknats av från dagar efter fyraårsgränsen. Om en förälder som har ensam vårdnad om barnet exempelvis har fått en utländsk förmån , varav 40 efter fyraårsdagen, blir konsekvensen att föräldern får räkna av som han eller hon hade kvar vid fyraårsgränsen. Resultatet blir att av de återstående bortfaller på grund av fyraårsregeln, vilket gör att föräldern efter fyraårsgränsen har kvar . Om dagarna i stället skulle ha räknats av efter fyraårsgränsen hade föräldern haft efter reduceringen varifrån de skulle räknats av, vilket skulle ha medfört att föräldern bara haft kvar. Visserligen kan det alternativet tyckas ge den mest exakta avräkningen men det kommer att ha väsentlig betydelse att känner till exakt för vilka dagar en utländsk förmån har tagits ut före respektive efter fyraårsgränsen. För att tillämpa regeln korrekt skulle den enskilde eller behöva hämta in uppgift om det exakta datumet från en utländsk myndighet. Regeringen anser inte att det alternativet medför sådana fördelar att det uppväger den ökade administrationen som alternativet skulle medföra för den enskilde och för . Ett annat alternativ hade kunnat vara att endast räkna av utländsk förmån som tagits ut efter fyraårsgränsen, vilket skulle inneburit att alla föräldrar som fått rätt till föräldrapenning efter fyraårsgränsen skulle fått oavkortat, oavsett hur många dagar som lämnats med utländsk förmån före den tidsgränsen. En konsekvens av ett sådant förslag skulle bli att föräldrar som tagit ut fler än med utländsk förmån skulle få rätt till sammanlagt fler än med föräldrapenning och därmed i stort få rätt till oavkortade förmåner från flera länder. Det förslag som regeringen i stället förordar innebär visserligen en mer generös lösning för de föräldrar som kan komma att omfattas men den medför ändå inte att det sammanlagda antalet dagar med föräldrapenning kan överstiga vilket är maximalt antal för ett barn som föds i . 6.10Begränsning av förmånen tillbaka i tiden Regeringens förslag: Föräldrapenning ska inte lämnas tillbaka än före den dag då ansökan om föräldrapenning kom in till . Om det finns synnerliga skäl ska föräldrapenning ändå kunna lämnas för längre tillbaka. Promemorians förslag: Överensstämmer i sak med regeringens förslag. Remissinstanserna: i (LO), , Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) och tillstyrker förslaget. Kammarrätten i framför att undantag från tidsfrister av det slag som föreslås bör undvikas samt att författningskommentaren till regleringen är otydlig då beräkningen av tidsfristen synes få två utgångspunkter. Akademikers () samt för valfrihet, jämställdhet och föräldraskap (HARO) avstyrker förslaget. påpekar att föräldern, genom att föräldrapenning kan lämnas retroaktivt, kan påverka den proportionerliga beräkningen efter fyraårsgränsen. Skälen för regeringens förslag: har en förälder, enligt de vanliga preskriptionsreglerna, upp till på sig att ansöka om föräldrapenning efter att den gjort en anmälan enligt 11 kap. 12 § SFB. Regeringen anser att det bör införas en gräns för hur efter den aktuella ersättningsperioden som en förälder ska kunna komma in med sin ansökan om föräldrapenning. Vid införande av förslaget om att begränsa antalet dagar för vilka föräldrapenning kan lämnas och fördela om dem mellan föräldrarna vid fyraårsgränsen så blir det viktigt både för föräldrarna och för att känna till hur många dagar vardera föräldern har kvar vid fyraårsgränsen. När föräldrarna har rätt att under en mycket ansöka om föräldrapenning i efterhand kan antalet dagar behöva räknas om för föräldrarna. En begränsning av den tid för vilken föräldrapenning kan lämnas för tid före det att ansökan om förmånen har gjorts skulle begränsa problemet med retroaktiva ansökningar. En sådan regel förhindrar dock inte helt att antalet dagar som respektive förälder disponerar över efter det att barnet har fyllt kan komma att förändras. En begränsning av den tid under vilken en förälder i efterhand kan ansöka om förmånen medför även att får bättre möjlighet att kontrollera att föräldern uppfyller villkoren för rätt till ersättning samt att samordna olika förmåner. Regeringen föreslår att bestäms så att föräldrapenning inte lämnas tillbaka än räknat från den dag då ansökan om föräldrapenning kom in till . anför att nuvarande tid för ansökan om föräldrapenning är alldeles för lång, men att den föreslagna tiden är för kort för t.ex. nyblivna föräldrar samt för nyanlända utrikes födda föräldrar som har ett antal olika lagar, ett nytt språk etc. att sätta sig in i. HARO framför att tiden är för kort och inte tar hänsyn till att det kan finnas anledningar till sen ansökan. LO tillstyrker förslaget och anser att tidigare regel är orimlig och administrativt ohanterlig.