prop · H1031d25 · 2013-09-18 00:00:00 — Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3I enlighet med förslag i budgetpropositionen minskas anslaget till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e- förvaltningsprojektet som genomförs i statsförvaltningen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:13 Trafikanalys . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . 3.7.14 1:14 Trängselskatt i Tabell 3.69 Anslagsutveckling 1:14 Trängselskatt i 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas till utgifter för finansiering av investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg i . Från anslaget finansieras även system- och administrationskostnader för trängselskatten i . Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:14 Trängselskatt i Gö- teborg ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 2015– 2039. Skälen för regeringens förslag: De investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg som ska göra för överskottet från trängselskatten i innebär att myndigheten måste ingå avtal med externa parter om ekonomiska åtaganden . Be- myndigandet bör avse all upphandlad verksamhet där fleråriga avtal sluts, som inte faller under 6 kap. 2 § budgetlagen (2011:203). Bemyndigandet avser det totalbelopp som regeringen får ha bundit upp i avtal vid budgetårets utgång. I beräkningarna av bemyndigandet inkluderas framtida räntekostnader på upptagna lån. Vidare har en kalkylränta på använts i de fall lånen inte är bundna. Räntekostnader redovisas som ett åtagande inom bemyndigandet först då lån upptagits. Bemyndigandet föreslås vara något högre än beräknade utestående åtaganden för att svara upp mot den variation som förekommer framför allt i de större projekten. Avgörande för när ett åtagande inträffar är när respektive kontrakt tecknas. De exakta tidpunkterna för kontraktstecknandet i de enskilda fallen kan vara svåra att förutse. Av detta följer att det behövs viss buffert i bemyndigandet. Om sådan saknas försämras möjligheterna till att genomföra upphandlingar och därmed också byggandet på ett effektivt sätt. Exempelvis kan det bli nödvändigt att skjuta upp avslutet av en upphandling för att inte överskrida bemyndigandet vilket försenar och fördyrar projektgenomförandet. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 När det gäller hanteringen av Transportstyrelsens ekonomiska åtaganden avseende investeringar i det nya nationella centralsystemet för trängselskatt och infrastrukturavgifter bedömer regeringen att samma princip som redovisas under anslag 1:11 Trängselskatt i kan följas. Det innebär att dessa investeringar kan omfattas av låneramen för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksam Transportstyrelsens åtaganden behöver därmed inte ingå i beställningsbemyndigandet. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslag 1:14 Trängselskatt i ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 4 2015–2039. Tabell 3.70 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:14 Trängselskatt i -2 830 000 Erhållet/föreslaget bemyndigande Anm: Beloppen är avrundade och stämmer därför inte alltid överens med slutsumman Överskottet från trängselskatten i ska bidra till finansieringen av investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg i , bland annat Västlänken samt en ny älvförbindelse för vägtrafik vid . Den del av investeringarna som täcks av framtida skatteintäkter finansieras genom lån i . Dessa lån redovisas under anslag 1:1 Utveckling av statens transportinfrastruktur eftersom de ingår i den samlade låneramen för infrastrukturprojekt. Lån tas även upp för räntekostnader. Räntor och amortering av lån beräknas börja återbetalas omkring 2027 och kostnaderna kommer att belasta anslag 1:14 Tilldelning av anslagsmedel till investeringar Tilldelningen av medel från trängselskatteinkomster till investeringar utgår från en prognos av hur stort överskott trängselskattesystemet förväntas generera , dvs. hur stort nettot av inbetald trängselskatt och kostnaderna för att administrera systemet förväntas bli. En viktig princip vid fastställandet av de medel som avsätts till investeringar ett visst år är att hänsyn även tas till hur väl tidigare beräknade överskott och avsatta medel har stämt. En sådan justering kommer dock att bli aktuell att göra först , när uppgifter finns tillgängliga vad gäller faktiskt utfall vad avser . Samma princip tillämpas vid fastställande av överskott från trängselskatt i . Det bör understrykas att beräkningen av de medel som avsätts till investeringar endast är avsedd att spegla det överskott som trängselskattesystemet genererar och därmed inte hur stor del av överskottet som används till investeringar. För det fall medel som avsatts till investeringar ett enskilt år inte används fullt ut överförs det som sparande till kommande år. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.71 Trängselskatt i – beräkning av medel som avsätts till investeringar 2014–2017 Till investeringar (avsätts på anslagspost i Trafik- Som framgått ovan avser regeringen att avsätta till investeringar 2014. Desssutom avser regeringen att avsätta sammanlagt för administrationskostnader. Det sammanlagda anslagsbehovet blir därmed . Tabell 3.72 Anslag 1:14 Trängselskatt i – fördelning på anslagsposter Förslag och beräkningar 2014–2017 Tabell 3.73 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:14 Trängselskatt i Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:14 Trängselskatt i . , 2016 och 2017 beräknas an- 1 006 000 000kronor 1 016 000 000 Regeringens förslag: ska, räknat på resultatet efter skattemotsvarighet över en konjunkturcykel, ha en räntabilitet om lägst . ska, på lång sikt, ha en soliditet om lägst . Regeringen bemyndigas att besluta om utdelning och skattemotsvarighet vad avser ekonomiska resultat. Skälen för regeringens förslag: ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås. Detta ska ske på ett företagsekonomiskt sätt och inom ramen för en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning. ekonomiska resultat har påverkats negativt av konjunkturläget och av flera stränga vintrar ur ett isbrytarperspektiv. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 deringar av pensionsskulden har också haft en stor negativ inverkan på resultatet och bidragit till att den ekonomiska ställningen urholkats. Vid bokslutet /13 var det egna kapitalet negativt och uppgick till -. Soliditeten var således också negativ. Som restriktion för prisökningar gäller att verkets farledsavgifter får öka med högst nettoprisindex räknat . För perioden –2016 prognostiserar i sin treårsplan att resultatet före skattemotsvarighet utvecklas från ca 2014 till 2016. Soliditeten förväntas vid periodens slut ligga på . Regeringen anser att den ekonomiska utvecklingen är bekymmersam och att ett stort fokus måste läggas på att vända den ekonomiska utvecklingen. Beslutet om skärpta krav för svavelhalten i marint bränsle beräknas leda till ökade kostnader för sjöfartsnäringen. I syfte att motverka effekten av de ökade kostnaderna föreslår regeringen en tillfällig ökning av anslagen till –2016. Ersättning för sjöräddning, fritidsbåtsändamål m.m. ökas tillfälligt med som får användas till utgifter för isbrytningsverksamhet. Anslag 1:5 Ersättning till viss kanaltrafik m.m. ökas tillfälligt med som får användas till driften av Trollhätte och m.m. En permanent höjning av anslag 1:4 Ersättning för sjöräddning, fritidsbåtsändamål m.m. på genomförs för att få full kostnadstäckning för sjö- och flygräddningsverksamhet. De föreslagna åtgärderna beräknas stärka den ekonomiska ställningen i . Därmed minskar behovet av avgiftsökningar som är ett led i regeringens ambition att stärka basindustrins konkurrenskraft. Regeringen avser att noga följa den ekonomiska utvecklingen hos samt att utvärdera den ekonomiska styrningen och organisationen i ett bredare perspektiv. I dagens läge där det egna kapitalet är negativt är ett räntabilitetskrav på det egna kapitalet inte ett ändamålsenligt mål. är dock räntabilitetskravet om räknat på resultatet efter skattemotsvarighet över en konjunkturcykel fortfarande motiverat som ett långsiktigt mål. Vad avser soliditet pekar prognosen mot en avsevärd avvikelse mot det långsiktiga målet om . Regeringen anser dock att soliditetsmålet är motiverat mot bakgrund av den verksamhet som bedrivs i , och att verket på lång sikt bör nå upp till detta mål. Beträffande utdelningskravet anser regeringen att detta bör vara en tredjedel av vinsten, räknat som resultatet efter skattemotsvarighet. I enlighet med principerna för beskattning av bolag bör ingen skattemotsvarighet tas ut från innan de ackumulerade förlusterna som redovisats i motsvaras av ett lika stort redovisat positivt resultat. Utdelning och skattemotsvarighet föreslås även fortsättningsvis beslutas av regeringen i samband med bokslutet mot beaktande av dessa principiella synpunkter. Nedanstående tabell redovisar en aktuell prognos över resultat med hänsyn tagen till de föreslagna åtgärderna för att förbättra den ekonomiska ställningen. Enligt prognosen förbättras den finansiella ställningen jämfört med treårsplanen. Tabell 3.74 Prognos för resultat Miljoner kronor där inte annat anges -50,1 motsvarighet (%) Soliditet (%) 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att låta ta upp lån i och utanför som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst . Regeringen bemyndigas att låta placera likvida medel på räntebärande konto i och utanför . Regeringen bemyndigas att låta besluta om kapitaltillskott om högst till förmån för . Skälen för regeringens förslag: Regeringens inriktning är att ska finansiera det pågående projektet med anskaffning av sju nya flyg- och sjöräddningshelikoptrar med egna likvida medel samt med lån. har inga upptagna lån. Med anledning av detta är regeringens förslag att låneram fastställs till . Vidare föreslår regeringen att , i enlighet med nu gällande ordning, ges möjlighet att sätta in kassamässigt överskott på räntebärande konto i eller affärsbank. Regeringens förslag: Investeringsplanen för –2016 godkänns. Skälen för regeringens förslag: Investeringarna uppgick till . Finansieringen skedde helt med egna medel. Likvida medel uppgick till vilket är en minskning med jämfört med föregående år. I enlighet med tabellen nedan så planerar för för . Investeringarna ska användas främst till nya helikoptrar samt till dammsäkerhetshöjande åtgärder i . Investeringar ska också ske i lotsbåtar, arbetsfartyg, isbrytare, sjötrafikinformationscentraler samt it-system. Regeringen delar bedömning när det gäller vilka investeringar som bör göras . Regeringen föreslår därför att investeringsplanen för godkänns. Tabell 3.75 Investeringsplan för Sjötrafikinformation (VTS) 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Regeringens förslag: ska, räknat på resultatet efter skattemotsvarighet, ha en räntabilitet om lägst . ska, på lång sikt, ha en soliditet om lägst . Regeringen bemyndigas att besluta om utdelning och skattemotsvarighet vad avser ekonomiska resultat. Skälen för regeringens förslag: huvuduppgift är att tillhandahålla en säker, effektiv och miljöanpassad flygtrafiktjänst för civil och militär luftfart. ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås. verkar inom de mål för flygtrafiktjänst som sätts i det europeiska samarbetet, där man med säkerhet som högsta prioritet, arbetar för att reformera och effektivisera flygtrafiktjänstsystem. Den övergripande ambitionen är att skapa ett gemensamt luftrum. Ett steg på vägen är skapandet av ett antal regionala (s.k. funktionella) luftrumsblock med ett ökat samarbete syftande till integrering mellan nationella luftrum. har ingått avtal med om det dansk-svenska luftrumsblocket, och har som ett led i implementeringen av detta bildat ett gemensamt handelsbolag, , vilket numera sköter driften av flygtrafiktjänsten under väg åt . Det europeiska arbetet med integrering och effektivisering fortsätter dock, bl.a. genom utveckling av tekniskt samarbete mellan de europeiska flygtrafiktjänstleverantörerna. är ett viktigt instrument för den svenska utvecklingen av flygtrafik-tjänsten och för att säkerställa ett helhetsperspektiv på flygtrafiktjänsten. Trenden för utvecklingen är fortsatt integrering och detta utgör också grunden för strategiska arbete. Utöver samarbetet med danska Naviair inom ramen för är drivande i utvecklingen av tekniska och forskningsinriktade samarbetskonstellationer. Detta arbete är fortsatt viktigt för , som det behövs ett ökat fokus på att realisera potentialen i dessa samarbeten. I syfte att skapa bättre förutsättningar för forsknings- och innovationsinsatser ges därför numera vissa möjligheter att via anslag finansiera viss FoI-verksamhet (prop. 2012/13:25, bet. 2012/13:TU2, rskr. 2012/13:119). Som ett led i arbetet med effektivisering av flygtrafiktjänsten arbetar man på europeisk nivå aktivt med de säkerhet, kostnadseffektivitet, kapacitet och miljö. För dessa sätts mål i s.k. prestationsplaner för verksamheten (nuvarande period omfattar ). Dessa mål inkluderar också ekonomiska åtaganden vad gäller avgiften för flygning en route eller under väg (den s.k. en route-avgiften eller undervägsavgiften). Konsekvensen av det nya systemet är att kostnadsökningar i verksamheten inte med självklarhet eller fullt ut kan kompenseras av avgiftshöjning i syfte att få inbyggda effektiviseringsmekanismer. Den kommande referensperioden avses omfatta . För del innebär systemförändringen ett ökat behov av att kunna absorbera fluktuationer. Flygets utveckling, som är av stor betydelse för intäkter, har inneburit minskad tillväxt av volymer och en minskning av trafiken. Trafikens utveckling är mycket nära kopplad till konjunkturutvecklingen och trafikvolymerna väntas vända upp först . Den totala trafikvolymen uppgick till 688 654 en route-rörelser, vilket innebar en minskning jämfört med . bedöms trafiken öka endast marginellt, enligt nuvarande prognos med . De ekonomiska förutsättningarna för styrs i hög grad av prestationsplanen för en route, enligt vilken enhetskostnader i fast pris ska reduceras till 2014. Åtaganden för prestationsplanen – 2019 är ännu inte fastställda och kan därmed inte beaktas. väntas också omfattande upphandlingar av lokal flygtrafiktjänst genomföras, vilket också ställer krav på att reducera kostnaderna för att möta konkurrensen. Dessutom har den starka svenska kronan medfört en relativ fördyring för avgifterna från brukarna av svensk luftrum i förhållande till övriga motsvarande avgifter i , vilket riskerar framkalla miljömässigt mindre optimala flygrutter och ge minskade intäkter för . I syfte att möta dessa krav och det besvärliga kostnadsläget för den svenska avgiften genomförs ett fortsatt omfattande effektiviseringsprogram. kommer också fortsatt att utnyttja möjligheterna till breddad intäktsbas genom uppdrag utanför i enlighet med sitt uppdrag. Regeringen avser att återkomma till i särskild ordning med förslag vad gäller förutsättningarna för flygtrafiktjänsten med anledning tillkännagivande (bet. TU2012/13:TU18, rskr. 2012/13:259) och de effekter detta får för och myndighetens verksamhet. För perioden –2017 prognostiserar att resultatet före skattemotsvarighet utvecklas från 2014 till 2017. Soliditeten förväntas vid periodens slut ligga på . Regeringen anser att ett räntabilitetskrav om av eget kapital (som beräknas på resultatet efter skattemotsvarighet) är motiverat. Regeringen anser vidare att målet för soliditeten långsiktigt ska vara lägst . Enligt den prognos som redovisats uppnås alltså och utvecklingen innebär dessutom en försämring. Regeringen anser dock att det inte är rimligt att minska målet för soliditeten, även om det innebär att målet inte nås . En viktig förklaring till den försämrade räntabiliteten är att det har funnits ett behov att öka avsättningarna för tjänstepensioner. Behovet har uppstått till följd av allt lägre nivåer för den långa realränta som används när avsättningarna beräknas. Beträffande utdelningskravet anser regeringen att detta bör vara av vinsten, räknat som resultatet efter skattemotsvarighet. Utdelning och skattemotsvarighet som ska inbetalas till inkomsttitel bör fastställas slutligt av regeringen i samband med bokslutet. Tabell 3.76 Prognos för resultat Miljoner kronor där inte annat anges motsvarighet (%) Soliditet (%) 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att låta ta upp lån i och utanför som inklusive tidigare upplåning uppgår till högst 1 . Regeringen bemyndigas att låta placera likvida medel på räntebärande konto i och utanför . Regeringen bemyndigas att låta teckna borgensförbindelser för krediter till förmån för inom en ram om högst . Vidare bemyndigas regeringen att låta teckna aktier eller ge aktieägartillskott till inom en ram om högst . Skälen för regeringens förslag: investeringar har finansierats med internt tillförda medel. Verket har ett bemyndigande att ta upp lån inom en total ram av . Denna ram föreslår regeringen bör fortsatta gälla även . I Luftfartsverkskoncernen ingår som bildades för att samordna och förvalta bolagsverksamhet. har även ett bemyndigande att teckna borgensförbindelser för krediter till förmån för dotterbolaget inom en total ram på , liksom att teckna aktier eller ge aktieägartillskott till inom en ram på . Regeringen föreslår att bemyndigandet att teckna borgensförbindelser för krediter till förmån för dotterbolaget ökas från till i syfte att ge utrymme för garantiåtaganden i och med kommande nya affärer inom . Satsningarna inom det exportinriktade dotterbolaget ingår i den affärsplan som ligger till grund för treårsplan och innebär en ökning av omsättningen från till . väntas under större delen av 2013 fortsatt ha ett betydande likviditetsöverskott som föranleds av flygplatsbolaget ersättning för den del av flygtrafiktjänstens pensionsskuld som efter delningen inte längre motsvaras av anläggningstillgångar. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 löste in del av pensionsskulden som avser pensionärer, fribrev och livräntor. Liksom övriga affärsverk har möjlighet att sätta in kassamässigt överskott på räntebärande konto i eller i affärsbank. Medlen ska placeras räntebärande och förbehållas placeringar med låg risk. Regeringens förslag: Investeringsplanen för –2016 godkänns. Skälen för regeringens förslag: investeringsplan för perioden –2016 uppgår till , vilket huvudsakligen är i nivå med föregående års investeringsplan. För att fullt ut kunna utnyttja flygtrafikledningssystemets (COOPANS, COOPeration between ANS-providers) kapacitet genomför fortlöpande uppgraderingar av såväl det tekniska systemet som arbetsmetodiken. COOPANS är ett internationellt samarbetsprojekt avseende kontinuerlig utveckling av flygledningssystemet mellan leverantörer av flygtrafiktjänst som har samma typ av utrustning och samma systemleverantör, . Utvecklingen av ATM-systemet () inom COOPANS går in i en implementeringsfas. Kommande år sker en stegvis uppgradering av systemet för att säkerställa ett väl fungerande system både funktions- och kapacitetsmässigt. Den gemensamma finansieringen av systemutvecklingen ger en kostnadseffektiv systemuppgradering och medverkar till SES-kraven på harmonisering av tekniska och operativa system. genomförs insatser avseende underhålls- och ersättningsinvesteringar för att höja flygsäkerheten, säkerställa kapacitet och regularitet, samt att reducera kostnaderna. En viktig utveckling är s.k. fjärrstyrda torn (RTC, Remote Tower Center). Detta är ett system för att effektivisera driften av flygtrafiktjänst vid små- och medelstora flygplatser genom s.k. fjärrstyrda torn för att leda och övervaka trafik utan att flygledare är placerade i flygplatsernas tornbyggnader. Implementering av projektet pågår i och avseende flygtrafikledningsfunktioner, displayer, för kameror etc. utvecklar tekniken medan LFV svarar för den operativa metodiken. Av central betydelse för fortsättningen av projektet är att man lyckas med säkerhetsbevisning och certifiering. Det första RTC väntas kunna driftsättas –2013, för att sedan vid ett positivt resultat inleda en större implementering . Om den första driftsättningen i blir lyckosam, kan ytterligare investeringar i fjärr-styrda torn bli aktuella senare , vilket inte är beaktat i den framlagda planen. Däremot har utrymme lagts in för att hantera alternativa anläggningar för kontrollcentralerna i och (contingency) i syfte att säkerställa kapacitet i händelse av att ordinarie anläggningar slås ut, liksom anskaffning av s.k. primärradar (, Primary Surveillance Radar Terminal Area ) som behövs som back-up till den normala radarövervakningen. Nytt objekt är också ett system för hantering av aeronautisk information (ADQ). Därutöver inkluderas i investeringsplanen ersättningsinvesteringar för modernisering och utbyte av äldre system. Det gäller såväl uppgradering av nuvarande radarstationer (SUPS, Surveillance Upgrade Program ) som utbyte av radiostationer i norra (VHF) och ersättning av nationellt nätverk för kommunikation mellan olika operativa enheter och anläggningar, såsom radarstationer, radio och navigationsutrustningar (LFV-ATN). Den sistnämnda investeringen är en konsekvens av delningen av , då det befintliga nätverket tillfaller . Övriga investeringar avser investeringar i byggnader och it, bl.a. it-stöd för NUAC och den med gemensamma servicefunktionen. Regeringen delar bedömning avseende de prioriteringar som bör göras för att möta investeringsbehoven . Mot denna bakgrund föreslår regeringen att investeringsplanen godkänns. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Tabell 3.77 Investeringsplan för 2009/10:1, bet. 2009/10:TU1, rskr. 2009/10:117) att utöka Svensk-Danska Broförbindelsen AB:s låneram till 3 361 000 000 kro- 3.8.1Svensk-Danska Broförbindelsen nor, exklusive kapitaltjänstkostnader och mer- Uppgiften för () är att direkt eller via Öresundsbrokonsortiet äga och förvalta den svenska 50-procentiga ägarandelen i och de svenska landanslutningarna till bron. bildade 1991 och på motsvarande sätt bildade A/S Øresund (prop. 1990/91:158, bet. 1990/91:TU31, rskr. 1990/91:379). Bolagen sattes upp för att bygga och driva den fasta förbindelsen mellan och . och A/S Øresund bildade därefter det samägda Öresundsbrokonsortiet. Konsortiet byggde och finansierade den kust-till-kust förbindelsen, . Broförbindelsen är avgiftsfinansierad och omfattar både väg- och järnvägstrafik mellan de två länderna. utgör en viktig länk i ett internationellt infrastruktursystem som knyter samman och med övriga . förvaltar för staten viktiga och värdefulla anläggningar och avtal, som reglerar ovan beskrivna ansvarsförhållanden. beslutade i enlighet med regeringens förslag budgetproposition (prop. Låneramen är beräknad års prisnivå och driftskostnaderna ska därför indexjusteras till denna prisnivå. Öresundsbrokonsortiet ägs till lika delar av det svenska bolaget och det danska bolaget A/S Øresund. Verksamheten i det samägda konsortiet regleras i ett konsortialavtal och består i att driva och underhålla den fasta förbindelsen mellan och samt att idka därmed förenlig verksamhet. Byggandet av den fasta förbindelsen skedde i Öresundsbrokonsortiets regi och finansierades genom upplåning på kapitalmarknaden.