prop · H00386 · 2013-03-20 00:00:00 — Regeringens proposition 2012/13:86 Ändring i skatteavtalet mellan och Prop. Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att godkänner ett protokoll undertecknat om ändring i avtalet mellan och för att undvika dubbelbeskattning och förhindra skatteflykt beträffande inkomstskatter. Det föreslås även att antar en lag om ändring i lagen (1986:76) om dubbel- beskattningsavtal mellan och . Ändringen innebär att avtalet, undertecknat , i den lydelse det fått genom protokollet undertecknat , ska gälla som lag i . Protokollet undertecknat om ändring i skatteavtalet innebär i huvudsak ändringar i artikel 26 (Utbyte av upplysningar) och artikel 28 (Begränsningar av förmåner). Bestäm- melsen om informationsutbyte uppdateras till nu gällande OECD- standard, vilket bl.a. innebär att får möjlighet att begära upplysningar som innehas av banker m.fl. i . Detta utgör ett viktigt medel för en effektiv skattekontroll. Bestämmelsen om begränsningar av förmåner moderniseras till att motsvara den nuvarande svenska modellen. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft den dag regeringen bestämmer. 1.godkänner protokollet undertecknat om ändring i avtalet mellan och för att undvika dubbelbeskattning och förhindra skatteflykt beträffande inkomstskatter (avsnitt 4), 2.antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1986:76) om dubbelbeskattningsavtal mellan och . 1.Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 2.Denna lag tillämpas beträffande a)källskatter, på belopp som betalas eller tillgodoförs det år som följer närmast efter den dag då lagen träder i kraft eller senare, b)andra skatter på inkomst, på skatt som tas ut för beskattningsår som börjar det år som följer närmast efter den dag då lagen träder i kraft eller senare, och c)informationsutbyte enligt artikel 26 i avtalet, på begäran som framställts dagen för ikraftträdandet av lagen eller . Convention between the Government of and the Government of for the Avoidance of Double Taxation and the Prevention of Fiscal Evasion with respect to Taxes on Income Avtal mellan och för att undvika dubbelbeskattning och förhindra skatteflykt beträf- fande inkomstskatter (a)an enterprise of a participates directly or indirectly in the management, control or capital of an enterprise of the other , or (b)the same persons participate directly or indirectly in the management, control or capital of an enterprise of a and an enterprise of the other , and in either case conditions are made or imposed between the two enterprises in their commercial or financial relations which differ from those which would be made between independent enterprises, then any profits which would, but for those conditions, have accrued to one of the enterprises, but, by reason of those conditions, have not so accrued, may be included in the profits of that enterprise and taxed accordingly. Where a redetermination has been made by a to the income of an enterprise in accordance with paragraph 1, then the other , if it agrees with such redetermination and if necessary to prevent double taxation, make a corresponding a)ett företag i en avtalsslutande stat direkt eller indirekt deltar i ledningen eller övervakningen av ett företag i den andra avtalsslutande staten eller äger del idetta företags kapital, eller b)samma personer direkt eller indirekt deltar i ledningen eller övervakningen av såväl ett företag ien avtalsslutande stat som ett företag i den andra avtalsslutande staten eller äger del i båda dessa företags kapital, iakttas följande. Om mellan företagen i fråga om handelsförbindelser eller finansi- ella förbindelser avtalas eller före- skrivs villkor, som avviker från dem som skulle ha avtalats mellan av varandra oberoende företag, får all inkomst, som utan sådana villkor skulle ha tillkommit det ena företaget men som på grund av villkoren i fråga inte tillkommit detta företag, inräknas i detta företags inkomst och beskattas i överensstämmelse därmed. I fall då en avtalsslutande stat omfördelat ett företags inkomst i enlighet med punkt 1, ska den andra avtalsslutande staten, om den godtar omfördelningen och om det behövs för att förhindra In no case shall the provisions of paragraphs 1 and 2 be con- strued so as to impose on a the obligation: (a)to carry out administrative measures at variance with the laws and administrative practice of that or of the other Contracting State; (b)to supply information which is not obtainable under the laws or in the normal course of the administration of that or of the other Contracting State; (c)to supply information which would disclose any trade, busi- ness, industrial, commercial or professional secret or trade pro- cess, or information the disclosure of which would be contrary to public policy (ordre public). If information is requested by a in accordance with this Article, the other use its information gathering measures to obtain the requested information, even though that other State may not need such information for its own tax purposes. The obligation contained in the preceding sen- tence is subject to the limitations of paragraph 3 but in no case shall such limitations be construed to permit a to decline to supply information sole- ly because it has no domestic interest in such information. In no case shall the provisions of paragraph 3 be construed to permit a to decline to supply information solely because the information is held by a bank, other financial institution, nominee or person acting in an agency or a fiduciary capacity or because it relates to ownership interests in a person. Bestämmelserna i punkterna 1 Prop. 2012/13:86 och 2 medför inte skyldighet för en avtalsslutande stat att: a) vidta förvaltningsåtgärder som avviker från lagstiftning och administrativ praxis i denna av- talsslutande stat eller i den andra avtalsslutande staten, b) lämna upplysningar som inte är tillgängliga enligt lagstiftning eller sedvanlig administrativ praxis i denna avtalsslutande stat eller i den andra avtalsslutande staten, c) lämna upplysningar som skulle röja affärs-, industri-, handels- eller yrkeshemlighet eller i näringsverksamhet nyttjat förfa- ringssätt eller upplysningar, vilkas överlämnande skulle strida mot allmänna hänsyn (ordre public). 4.Då en avtalsslutande stat begär upplysningar enligt denna artikel ska den andra avtalsslu- tande staten använda de medel som denna stat förfogar över för att inhämta de begärda upplys- ningarna, även om denna andra stat inte har behov av upplysning- arna för sina egna beskattningsän- damål. Förpliktelsen i föregående mening begränsas av bestämmel- serna i punkt 3, men detta medför inte en rätt för en avtalsslutande stat att vägra att lämna upplys- ningar uteslutande därför att denna stat inte har något eget intresse av sådana upplysningar. 5.Bestämmelserna i punkt 3 medför inte en rätt för en avtals- slutande stat att vägra att lämna upplysningar uteslutande därför att upplysningarna innehas av en bank, annan finansiell institution, ombud, representant eller förval- tare eller därför att upplysning- arna gäller äganderätt i en person. Limitation of benefits Notwithstanding any other pro- visions of this Convention, where (a) a company that is a resident of a derives its income primarily from other States (i)from activities such as banking, , financing or insurance, or (ii)from being the headquarters, co-ordination centre or similar entity providing administrative services or other support to a group of companies which carry on business primarily in other States; and (b) such income would bear a significantly lower tax under the laws of that State than income from similar activities carried out within that State or from being the headquarters, co-ordination cen- tre or similar entity providing administrative services or other support to a group of companies which carry on business in that State, as the case may be, any provisions of this Conven- tion conferring an exemption or a reduction of tax shall not apply to the income of such company and to the dividends paid by such company. a)ett bolag med hemvist i en avtalsslutande stat förvärvar sina inkomster huvudsakligen från andra stater 1) från aktiviteter sådana som bank-, sjöfarts-, finans- eller försäkringsverksamhet, eller 2) genom att vara huvudkontor, co-ordination centre eller liknande enhet som tillhandahåller admi- nistrativa eller andra tjänster till en grupp av bolag som bedriver rörelse huvudsakligen i andra stater, och b)sådan inkomst beskattas väsentligt lägre enligt lagstift- ningen i denna stat än inkomster från liknande verksamhet som bedrivs inom denna stat eller från att vara huvudkontor, co-ordinat- ion centre eller liknande enhet som tillhandahåller administrativa eller andra tjänster till en grupp av bolag som bedriver rörelse i denna stat, ska de bestämmelser i detta avtal som medger undantag från eller nedsättning av skatt inte tillämpas på inkomst som sådant bolag förvärvar och inte heller på utdelning som betalas av sådant bolag. Det nu gällande avtalet mellan och för att undvika dubbelbeskattning och förhindra skatteflykt beträffande inkomstskatter undertecknades . Förhandlingar om ett protokoll om ändring av skatteavtalets bestämmelser om begränsningar av förmåner och informationsutbyte genomfördes . Ett utkast till protokoll upprättat på engelska och en svensk översättning remitterades till Kammarrätten i och . Protokollet undertecknades i . Protokollet finns fogat som bilaga till denna proposition. Ett förslag till lag om ändring i lagen (1986:76) om dubbel- beskattningsavtal mellan och har upprättats inom . Genom lagförslaget införlivas det protokoll till skatteavtalet mellan och som undertecknades , och som utgör en del av avtalet, i svensk lagstiftning. Lagförslaget är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Lagrådets yttrande har därför inte inhämtats. 4Protokollet om ändring i skatteavtalet mellan och Regeringens förslag: godkänner protokollet undertecknat om ändring i avtalet mellan och för att undvika dubbelbeskattning och förhindra skatteflykt beträffande inkomstskatter och antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1986:76) om dubbelbeskattningsavtal mellan och . Tax Convention on Income and on Capital). Artikel 26 i Prop. 2012/13:86 modellavtal utgör internationellt accepterad standard för informationsut- Enligt standarden ska upplysningar som kan antas vara relevanta för administration eller verkställighet av intern lagstiftning i en avtalsslu- tande stat kunna inhämtas och utbytas på begäran, utan hinder av interna regler om banksekretess, sekretess för uppgifter om äganderätt i en person eller krav på inhemskt skatteintresse i den anmodade staten. Det nuvarande skatteavtalet mellan och med tillhö- rande bestämmelser om informationsutbyte i skatteärenden är oförändrat sedan avtalet undertecknades . Avtalets bestämmelser om inform- ationsutbyte överensstämmer därför inte med standard. Den nya lydelsen av artikel 26 i skatteavtalet mellan och innebär att upplysningar kan utbytas i enlighet med internat- ionellt accepterad standard för informationsutbyte. Ändringen innebär utökade möjligheter till informationsutbyte i skatteärenden, särskilt såvitt avser bankinformation. För del innebär detta bl.a. att Skattever- ket får möjlighet att begära upplysningar som innehas av banker m.fl. i . Den nya lydelsen av avtalet som följer av protokoll om ändring i avtalet mellan och för att undvika dubbelbeskattning och förhindra skatteflykt beträffande skatter på inkomst, ska införlivas i svensk intern rätt. Det sker genom en ändring i den lag varigenom avtalet införlivats i den svenska rätten. I nu gällande 1 § lagen (1986:76) om dubbelbeskattningsavtal mellan och föreskrivs att avtalet ska gälla för del. Genom att ändra 1 § och även hänvisa till det undertecknade protokollet om ändring i avtalet samt att i bilagan till lagen återge de nya bestämmelser varigenom avtalet ändrats genom protokollet, inkorporeras den nya lydelsen av avtalet i den svenska rätten. Protokollet om ändring i avtalet mellan och träder i kraft den trettionde dagen efter den dag då båda avtalsslutande stater underrättat varandra om att de konstitutionella åtgärder som krävs för att protokollet ska träda i kraft har vidtagits. Det är således inte möjligt att nu avgöra protokollet kommer att träda i kraft. I förslaget till lag har därför föreskrivits att lagen träder i kraft den dag regeringen bestämmer. I enlighet med protokollets artikel 5 punkt 2 anges vidare att lagen tillämpas beträffande skatt som innehålls vid källan, på belopp som betalas eller tillgodoförs det år som följer närmast efter den dag då lagen träder i kraft eller senare, samt beträffande andra skatter på inkomst, på skatt som tas ut för beskattningsår som börjar det år som följer närmast efter den dag då lagen träder i kraft eller . Vidare anges att bestämmel- serna om informationsutbyte ska tillämpas på begäran som framställts dagen för ikraftträdandet av lagen eller . Bestämmelserna om begränsningar av förmåner har moderniserats för att motsvara den nuvarande svenska modellen. Bestämmelsen om informat- ionsutbyte har uppdaterats till att motsvara nu gällande OECD-standard. I protokollets artikel 1 föreskrivs att i nuvarande artikel 9 punkt 2 i skatteavtalet mellan och ska hänvisningen till artikel 26 ersättas av en hänvisning till artikel 25. Den ändrade hänvisningen föranleds av en felskrivning avtal. I artikel 2 föreskrivs att nuvarande artikel 26 i skatteavtalet mellan och ska utgå och ersättas med en ny artikel 26. Den nya artikel 26, som överensstämmer med artikel 26 i modellavtal, består av punkterna 15. Enligt punkt 1 ska de behöriga myndigheterna i de avtalsslutande staterna utbyta sådana upplysningar som kan antas vara relevanta vid tillämpningen av bestämmelserna i avtalet eller för administration eller verkställighet av intern lagstiftning i fråga om skatter av varje slag och beskaffenhet som tas ut för de avtalsslutande staterna eller för deras politiska underavdelningar eller lokala myndigheter, om beskattningen enligt denna lagstiftning inte strider mot avtalet. Utbytet av upplysningar begränsas inte av avtalets artiklar 1 och 2. I punkt 2 anges att upplysningar som en avtalsslutande stat tagit emot enligt punkt 1 ska behandlas som hemliga på samma sätt som upplys- ningar som erhållits enligt den interna lagstiftningen i denna stat. Vidare anges att upplysningarna får yppas endast för personer eller myndigheter (däri inbegripet domstolar och förvaltningsorgan) som fastställer, uppbär eller driver in de skatter som åsyftas i punkt 1 eller handlägger åtal eller överklagande i fråga om dessa skatter eller som utövar tillsyn över nämnda verksamheter samt att dessa får använda upplysningarna bara för sådana ändamål. De får yppa upplysningarna vid offentlig rättegång eller i domstolsavgöranden. Artikel 26 om informationsutbyte i skatteavtalet mellan och tar sikte på såväl den situationen då en svensk myndighet lämnar handräckning eller bistånd åt en utländsk myndighet som då en myndighet i den andra staten biträder den svenska myndigheten. Lagen (1990:314) om ömsesidig handräckning i skatteärenden innehåller bestämmelser om handräckning dels i åt utländsk myndighet, dels i utlandet åt svensk myndighet. Enligt 24 § samma lag ska villkor som begränsar möjligheten att utnyttja upplysningar som en svensk myndighet fått från utländsk myndighet i ett skatteärende följas av svenska myndigheter, oavsett vad som annars är föreskrivet i lag eller annan författning. I 27 kap. 5 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), OSL, regleras sekretessen i fråga om uppgifter om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden som erhålls eller lämnas vid utbyte av uppgifter på skatteområdet som sker med stöd av internationella avtal. Av bestämmelsens första stycke framgår att sekretess enligt 27 kap. 14 §§ OSL för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden gäller, i den utsträckning har godkänt ett avtal om detta med en annan stat eller med en mellanfolklig organisation, i ärende om handräckning eller bistånd som en svensk myndighet lämnar åt en myndighet eller något annat organ i den staten eller inom den mellanfolkliga organisationen i verksamhet som motsvarar den som avses i nämnda paragrafer. Sekretess gäller enligt andra stycket samma bestämmelse, i den utsträckning har godkänt ett avtal om detta med en annan stat eller med en mellanfolklig organisation, hos en myndighet i verksamhet som avses i 27 kap. 14 §§ OSL för sådan uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden som myndigheten förfogar över på grund av avtalet. Om sekretess gäller enligt andra stycket, får enligt bestämmelsens tredje stycke de sekretessbrytande bestämmelserna i 10 kap. 1527 §§ och 28 § första stycket OSL inte tillämpas i strid med avtalet. Av bestämmelsens fjärde stycke framgår att för uppgift i en allmän handling gäller sekretessen enligt andra stycket i högst . Regeringen bedömer att all den information som kommer att hanteras inom ramen för denna artikel omfattas av regleringen i 27 kap. 5 § OSL. Detta innebär att avtalets krav på sekretess är förenliga med den svenska offentlighets- och sekretesslagstiftningen och att kan leva upp till sina avtalsrättsliga åtaganden i detta avseende. Punkt 3 innehåller bestämmelser om möjlighet för den anmodade staten att avslå en begäran om utbyte av upplysningar. Av punkterna 3 a) och b) följer att en avtalsslutande stat inte är skyldig att vidta förvaltningsåtgärder som avviker från lagstiftning och administrativ praxis i någon av de avtalsslutande staterna och inte heller lämna upplysningar som inte är tillgängliga enligt lagstiftning eller sedvanlig administrativ praxis i någon av dessa stater. Enligt punkt 3 c) är en avtalsslutande stat inte heller skyldig att lämna upplysningar som skulle röja affärs-, industri-, handels- eller yrkeshemlighet eller i näringsverksamhet nyttjat förfaringssätt eller upplysningar, vilkas överlämnande skulle strida mot allmänna hänsyn (ordre public). I punkt 4 föreskrivs att en tillfrågad stat ska använda de medel som den förfogar över för att inhämta begärda upplysningar, även om den inte har behov av upplysningarna för sina egna beskattningsändamål. Skyldig- heten begränsas av bestämmelserna i punkt 3. Den anmodade staten har dock inte rätt att vägra att lämna upplysningar uteslutande därför att den inte har något eget intresse av sådana upplysningar. I punkt 5 anges att bestämmelserna i punkt 3 inte medför rätt för en avtalsslutande stat att vägra att lämna upplysningar uteslutande därför att upplysningarna innehas av banker, andra finansiella institutioner, ombud, representanter eller förvaltare eller därför att upplysningarna gäller äganderätt i en person. I protokollets artikel 3 föreskrivs att nuvarande artikel 28 i skatteavtalet mellan och ska utgå och ersättas med en ny artikel 28. Bestämmelserna i artikeln motsvarar den nuvarande svenska modellen avseende begränsning av förmåner. Bestämmelserna är avsedda att för- hindra att avtalsförmåner ges för offshoreverksamhet, co-ordination centres, huvudkontor eller liknande verksamhet, vars uppbyggnad huvud- sakligen styrs av skatteskäl. Offshoreverksamhet m.m. är verksamhet som typiskt sett inte bedrivs av bolag som utövar näringsverksamhet i en avtalsslutande stat i egentlig mening, utan av bolag vars inkomster så gott som uteslutande härrör från verksamhet utanför en avtalsslutande stat. Bolagen är formellt bildade enligt en stats lagstiftning men registre- ras i allmänhet i speciella register och deras verksamhet begränsas ofta av särskilda regler. Ofta får endast personer som är hemmahörande i utlandet vara delägare i sådana bolag. Bolagen får normalt inte bedriva verksamhet på den inhemska marknaden i den stat där de är bildade. Avsikten är att bolagen endast ska bedriva sin verksamhet och konkur- rera på marknader utanför staten i fråga. Skatt utgår i form av en fast årlig avgift eller med en mycket låg skattesats, ofta på en helt schablon- mässig bas. Den grundläggande tanken bakom tillhandahållandet av dessa speciella register och lagstiftning är att attrahera utländska investerare, som bedriver den egentliga verksamheten någon annanstans, att göra formella bolagsetableringar i denna andra stat. De utländska investerarna får härigenom ett instrument för att undgå skattskyldighet i de stater där de hör hemma. De typer av verksamhet som är vanligast förekommande i detta sammanhang är internationell sjöfart, försäkrings- och finansverksamhet och annan liknande verksamhet som inte är bunden till någon speciell plats för verksamhetens bedrivande. Ett exempel på sådan offshorelagstiftning som bestämmelserna avser att motverka är verksamhet i form av operational headquarters och co- ordination centres och liknande. Den verksamhet som bedrivs av dessa enheter är tillhandahållande av finansiella, administrativa eller andra tjänster åt bolag inom samma koncern. Ersättningen för dessa tjänster är avsedd att vara avdragsgill i utbetalarstaten och beskattas inte alls eller mycket lågt i mottagarstaten. Förfarandet har som huvudsakligt syfte att omvandla beskattningsbar inkomst i den egentliga verksamhetsstaten till låg- eller ickebeskattad inkomst i den stat där offshorebolaget är beläget. Skatteavtal syftar bl.a. till att eliminera eller minska de skattehinder som finns för ett fritt utbyte av varor, kapital och tjänster. Genom regler för att undvika dubbelbeskattning, reducera hög beskattning på betalningar från källstaten (utdelning, ränta och royalty) samt förhindra diskriminerande beskattning kan avtalen på ett verksamt sätt bidra till ökade investeringar och ett ökat utbyte av varor och tjänster mellan de avtalsslutande staterna. Avtalen är däremot inte avsedda att användas som instrument för att med konstlade metoder åstadkomma total skattefrihet eller mycket låg skattebelastning för inkomster som rätteli- gen borde ingå i beskattningsunderlaget och beskattas i den stat där inve- steraren hör hemma. Flera medlemsstater i har genom intern lag- stiftning infört bestämmelser som tar udden av sådan verksamhet som redovisats i det föregående. Många av medlemsstaterna är liksom inte beredda att medge bolag som bedriver sådan verksamhet Prop. 2012/13:86 förmåner genom skatteavtal. Vid ingående av nya, och vid omförhand- ling av existerande, skatteavtal är det svensk policy att införa särskilda spärregler som en gardering för eventuella ändringar i intern lagstiftning i de stater med vilka vi har skatteavtal. Detta är särskilt angeläget eftersom ett skatteavtal ofta är tillämpligt under en mycket . Artikel 5 i protokollet innehåller ikraftträdande- och övergångsbestäm- melser. Enligt punkt 1 ska de avtalsslutande staterna skriftligen under- rätta varandra när de konstitutionella åtgärder som krävs för att pro- tokollet ska träda i kraft har vidtagits. Enligt punkt 2 träder protokollet i kraft den trettionde dagen efter den dag då den sista av dessa under- rättelser tas emot. Protokollets bestämmelser ska tillämpas beträffande skatt som innehålls vid källan, på belopp som betalas eller tillgodoförs det år som följer närmast efter den dag då protokollet träder i kraft eller . Beträffande andra skatter på inkomst ska protokollets bestämmelser tillämpas på skatt som tas ut för beskattningsår som börjar det år som följer närmast efter den dag då protokollet träder i kraft eller . Protokollets bestämmelser om informationsutbyte ska tillämpas på begäran som framställts dagen för ikraftträdandet av protokollet eller . 5 Konsekvenser för de offentliga finanserna Förslagen i denna proposition förväntas inte ge upphov till någon negativ offentligfinansiell effekt. Förslagen kan i stället komma att motverka ett framtida skattebortfall genom de utökade möjligheterna till informations- utbyte med .