prop · H1031d19 · 2013-09-18 00:00:00 — För skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet för barn och ungdomar, vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna och utbildning i svenska för invandrare gäller skollagen (2010:800), förordningar som reglerar de olika skolformerna, läroplaner och andra författningar. För gäller lagen (2009:128) om och förordningen (2009:130) om . För kvalificerad yrkesutbildning gäller lagen (2001:239) om kvalificerad yrkesutbildning och förordningen (2001:1131) om kvalificerad yrkesutbildning. och högskolor gäller främst högskolelagen (1992:1434), högskoleförordningen (1993:100) och förordningen (2010:543) om anmälningsavgift och studieavgift vid universitet och högskolor. På högskoleområdet finns det en särskild lag för enskilda utbildningsanordnare, lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina, som hänvisar till vissa krav på utbildningen i högskolelagen. Inom området forskningens infrastruktur finns myndigheten . som ansvarar för insamlande, bevarande och tillhandahållande av material enligt lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument. –Uppföljning eller granskning. , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, Myndigheten för och har uppföljnings- eller gransknings- och i vissa fall statistikansvar inom sina respektive områden. svarar för övrig utbildnings- och forskningsstatistik. –Utvärdering, kvalitetssäkring och granskning. De ovan nämnda myndigheterna, förutom Skolinspektionen, har samtliga ett utvärderingsansvar inom sina respektive områden. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Skolor, förskolor, fritidshem och huvudmän ska dokumentera sitt kvalitetsarbete. Skolinspektionen genomför regelbundet tillsyn i varje kommun när det gäller skolväsendet, annan pedagogisk verksamhet samt vuxenutbildning. Vidare ingår i myndighetens uppgifter tillståndsprövning, dvs. godkännande av enskilda huvudmän för bl.a. grund- och gymnasieskolor och motsvarande skolformer. I myndighetens ansvar ingår såväl tillsyn över som kvalitetsgranskning av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet m.m. Universitets och högskolors kvalitetsarbete är enligt högskolelagen ett åliggande för lärosätena själva. utvärderar löpande utbildningar vid alla universitet och högskolor. beslutar också om examenstillstånd för utbildning på grundnivå och avancerad nivå för statliga universitet och högskolor. För konstnärlig utbildning på forskarnivå beslutar om examenstillstånd för statliga universitet och högskolor. För annan utbildning på forskarnivå beslutar om examenstillstånd för statliga högskolor. Vidare yttrar sig ämbetet i ärenden om tillstånd för enskilda utbildningsanordnare att utfärda examina. utvärdering (IFAU) ska inom ramen för sitt uppdrag utvärdera effekter av olika reformer och åtgärder inom utbildningsväsendet samt effekterna på arbetsmarknaden av åtgärder inom utbildningsväsendet. Skolinspektionen har ansvar för tillsyn över skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet. Myndigheten för har tillsyn över främst utbildningarna inom . Inom universitets- och högskolesektorn utövar tillsyn inom sitt ansvarsområde. ska stödja kommuner och andra huvudmän i deras utbildningsverksamhet och andra pedagogiska verksamheter samt bidra till att förbättra deras förutsättningar att arbeta med utveckling av verksamheten för ökad måluppfyllelse inom barn- och ungdomsutbildning samt vuxenutbildning. heten för ska främja utvecklingen av bl.a. utbildningarna inom och utbildningarnas kvalitet. Inom högre utbildning och forskning ska ett kontinuerligt utvecklingsarbete bedrivas vid universitet och högskolor. –Internationellt samarbete. Det internationella samarbetet inom de utbildnings- och forskningspolitiska områdena är en viktig del av de statliga insatserna. Verksamheterna inom utgiftsområde 16 har ett nära samband med verksamheter inom andra utgiftsområden. Den största delen av verksamheterna inom utgiftsområdet bedrivs av kommunerna. Verksamheterna finansieras dels med kommunala skatteintäkter, dels med generella statsbidrag under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna och med riktade statsbidrag under bl.a. utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Utgiftsområde 15 Studiestöd omfattar olika former av ekonomiskt stöd till enskilda under studier och utgifter för vissa studiesociala insatser. Forskningsverksamheten vid universitet och högskolor finansieras utöver medel från utgiftsområde 16 med medel från andra utgiftsområden, stiftelser och andra externa finansiärer. Arbetsmarknadsutbildning bedrivs och finansieras inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad och folkbildningen finansieras inom utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Det internationella utbildnings- och forskningssamarbetet bidrar till att öka kvaliteten i svensk utbildning och forskning samt till att ge ökad kunskap om och förståelse för andra länder och deras kulturer. En utbildning och forskning av hög kvalitet stärker möjligheter att stå starkt inför globaliseringens utmaningar. Internationellt lyfts utbildningens och forskningens betydelse fram i allt fler sammanhang. Dialog och erfarenhetsutbyte syftar till att skapa bättre förutsättningar för att möta gemensamma utmaningar. Det internationella samarbetet stöds genom en rad samarbetsprogram, däribland EU:s program för utbildningssamarbete, programmet för livslångt lärande, programmet för forskningssamarbetet, EU:s 7:e ramprogram för forskning och utveckling, Nordiska ministerrådets program Nordplus och det nationella programmet för samarbete och utbyte inom högre utbildning med länder i utvecklingsländerna. Genom dessa program erbjuds stöd för enskilda personers rörlighet samt samarbetsprojekt för forskning och projekt för alla utbildnings- och verksamhetsformer: förskolan, skolan, den högre utbildningen, vuxenutbildningen och kompetensutvecklingen i arbetslivet. EU-arbetet inom utbildningsområdet har präglats av förhandlingarna om det nya EU-programmet för utbildning, yrkesutbildning, ungdom och idrott som ska gälla för perioden –2020. presenterade kommissionen ett förslag till ett nytt utbildningsprogram, för alla. Det övergripande syftet med det föreslagna programmet är att stärka kvaliteten i europeisk utbildning genom samarbetsprojekt och insatser för att stimulera studenters mobilitet. Programförslaget omfattar de aktiviteter som täcks av Programmet för livslångt lärande, Ung och aktiv i samt ett antal program inom högre utbildning som omfattar samarbeten med tredje land. Ett nytt idrottsprogram och inkluderas i det nya programförslaget och ett nytt initiativ om en europeisk studielånegaranti för studerande på avancerad nivå föreslås. Efter förhandlingar antog utbildningsministrarna vid sitt rådsmöte , en s.k. partiell allmän inriktning i fråga om programmet. beslutade om sitt betänkande i fråga om programmet . har förhandlingar mellan rådet och pågått och ett beslut om programmet, som kommer att heta Erasmus+, förväntas fattas . hölls tre formella rådsmöten på utbildningsområdet, , maj och 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Vid rådsmötet antog utbildningsministrarna gemensamma rapport från rådet och kommissionen om genomförandet av den strategiska ramen för europeiskt utbildningssamarbete (Utbildning 2020) Allmän och yrkesinriktad utbildning för ett smart och hållbart för alla. Vid rådsmötet enades medlemsstaterna om rådsslutsatser där ett riktmärke för andelen sysselsatta efter avlagd examen på gymnasial eller eftergymnasial nivå fastslås. Riktmärket som ministrarna enades om är att bör andelen utexaminerade sysselsatta (i åldersgruppen 20–) vara i EU. Den faktiska andelen var i EU som helhet 2010. Vid rådsmötet kom utbildningsministrarna fram till en politisk överenskommelse om en rekommendation i fråga om validering av icke-formellt och informellt lärande. Ministrarna antog också slutsatser om utbildningens bidrag för ekonomisk återhämtning, tillväxt och sysselsättning. Vid mötet antog ministrarna även slutsatser om läs- och skrivkunnighet som lyfter fram bl.a. lärarnas kompetens, vikten av tidig identifiering av eventuella läs- och skrivsvårigheter och tidiga åtgärder. Läs- och skrivkunnighet var också temat för det informella utbildningsministermöte som hölls i . publicerade kommissionen sitt meddelande En ny syn på utbildning: att investera i färdigheter för att uppnå bättre socioekonomiska resultat. I meddelandet lyfter kommissionen fram ett antal prioriteringar i fråga om kompetensförsörjning och utbildningspolitiska utmaningar både på nationell och på europeisk nivå. har två rådsmöten ägt rum. antog utbildningsministrarna slutsatser baserade på kommissionens meddelande En ny syn på utbildning samt höll en debatt på temat utbildning för kompetens och arbetstillfällen, stabilitet och tillväxt. antog ministrarna slutsatser om den högre utbildningens sociala dimension och höll en debatt på temat säkerställande av ett läraryrke av högsta kvalitet till stöd för bättre läranderesultat. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Agendan inom den europeiska forskningspolitiken dominerades nästan helt av EU:s nästa program för forskning och innovation, Horisont 2020, som ska gälla 2014–2020. Horisont 2020 kommer ge stöd för forskning inom utvalda prioriterade områden och syftet är att göra EU till världsledare inom dessa. Kommissionens förslag till program består av ett antal olika delförslag vilka behandlades i rådet och i . tog rådet ställning till det övergripande förslaget till ett ramprogram som består av delarna och prioriteringarna vetenskaplig excellens, industriellt ledarskap och samhällsutmaningar. Ramprogrammet anger på ett övergripande plan innehållet i Horisont . Förslaget till deltaganderegler behandlades av rådet . Dessa regler anger villkoren för deltagandet i ramprogrammet samt deltagarnas rättigheter och skyldigheter. Vilka ersättningsregler som ska gälla inom Horisont 2020 var den enskilt mest diskuterade frågan. tog rådet ställning till det särskilda programmet inom Horisont 2020. Detta program anger mer detaljerat än ramprogrammet vilka aktiviteter som ska finansieras från Horisont . Rådet tog även ställning till förslagen om för innovation och teknik (EIT), vilka utgör en del av lagstiftningspaketet för Horisont 2020. I tog det ansvariga utskottet för industri, handel och forskning (ITRE) ställning till delförslagen inom Horisont 2020 . inleddes förhandlingar mellan rådet och parlamentet för att uppnå enighet om utformningen av Horisont 2020. Förutom Horisont 2020 behandlade rådet även frågan om det Europeiska forskningsområdet (ERA). Grunden för behandlingen var dels Europeiska rådets beslut att ERA ska vara förverkligat 2014, dels det meddelande om ERA som kommissionen presenterade . Med utgångspunkt i meddelandet antog rådet rådslutsatser om ERA, vilka anger det fortsatta arbetets huvudsakliga prioriteringar. I och med Lissabonfördraget 2009 (artikel 189) fick EU delad kompetens inom rymdområdet och därmed också mandat att spela en större roll inom europeisk rymdverksamhet. EU utvecklar därför stegvis sina ambitioner och aktiviteter inom området. EU är inte längre enbart användare av rymdteknik. I projekt som har lika starka politiska och vetenskapliga eller tekniska drivkrafter blir EU:s och ESA:s roller svåra att särskilja. Samarbetet och samordningen mellan och EU är därmed en viktig fråga för de båda aktörerna och dess respektive medlemsstater. Kommissionen publicerade ett meddelande om sin syn på processen för hur lämpliga relationer mellan EU och bör utvecklas, vilket utgör grunden för en fortsatt och bredare diskussion med rådet och parlamentet. har det inom den europeiska rymdorganisationen () förts en diskussion om hur de framtida relationerna mellan EU och bör utvecklas. Medlemsstaternas inriktning för detta uttrycktes i en rådsdeklaration vid mötet i . Vid ministerrådets möte gjorde också tillsammans med övriga medlemsstater åtaganden för deltagande i de frivilliga ESA- programmen som man vill prioritera och fastställde nivån för det obligatoriska grund- och vetenskapsprogrammen för perioden –2017. verksamhet fokuserar på kärnområdena mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen. Arbetet inom utbildningsområdet är koncentrerat kring utbildning för demokratiskt medborgarskap och mänskliga rättigheter samt interkulturell förståelse. har ett möte i hållits. Vid mötet fördes bl.a förberedande diskussioner inför ministermötet. Huvudpunkt vid ministermötet var den gemensamma deklaration som markerade vikten av att ha ett inkluderande utbildningssystem som ger alla lika tillgång till utbildning, att stärka institutionernas självbestämmande, att stödja fortbildning av personal på alla nivåer, att ge elever och studenter förutsättningar för att leva ett liv som aktiva medborgare, att bekämpa korruption och bedrägeri inom utbildning genom bildande av en paneuropeisk plattform och slutligen att studera möjligheten att ta fram ett ramverk med etiska riktlinjer för lärare. för utbildning och forskning (MR-U) ansvarar för Nordiska ministerrådets samarbete inom utbildnings-, forsknings- och språkpolitik. MR-U koordinerar dessutom det nordiska samarbetet inom it-politik och mobilitetspolitik. MR-U prioriterade Nordiska ministerrådets globaliseringsinitiativ. ansvarade för globaliseringsprojekt omfattande allt från grundskola till högre utbildning, vuxenutbildning och forskning. behandlades en översyn av det nordiska forskningssamarbetet som utförts på uppdrag av MR-U. Utveckling av ett mer effektivt, fokuserat och sektorsövergripande samarbete på forskningsområdet prioriterades. har Nordiska ministerrådets organisation på språkområdet setts över. Den nya organisationen gäller . Som ordförande i har fokuserat på ett minskat utanförskap, stärkt konkurrenskraft, ett hållbart samhälle, de demografiska utmaningarna och i världen. Satsningar har därmed initierats exempelvis för att –reducera ungdomsarbetslöshet genom att utveckla formerna för lärande på arbetsplatser, och –bidra till det nationella arbete som görs för att åstadkomma innovativa, nya och välfungerande lösningar på välfärdsproblem i . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 och utveckling () spelar en betydelsefull roll när det gäller analys av utbildningssystemets funktionssätt och hur medlemsländernas forskningssatsningar utformas. Kärnan i verksamheten på utbildningsområdet utgörs av jämförande studier, analyser, statistik och indikatorer. Kärnan i verksamheten på forskningsområdet utgörs av statistiska jämförelser mellan ländernas forskning och av rekommendationer om forskningssatsningar. deltar i Programme for International Student () som syftar till att undersöka i vilken grad deltagande länders utbildningssystem bidrar till att femtonåriga elever, som snart kommer att ha avslutat den obligatoriska skolan, är rustade att möta framtiden. Genom olika prov undersöks elevernas förmågor inom kunskapsområdena matematik, naturvetenskap och läsförståelse. genomfördes den femte undersökningen. Resultaten av denna presenteras . deltar också i Programme for the International Assessment of Adult Competencies (PIAAC) som inrättades 2008. PIAAC mäter den vuxna befolkningens kunskaper, kompetens och allmänna färdigheter inom områdena läsförståelse, matematik och problemlösning. Det är den mest omfattande internationella studien som har genomförts i sitt slag. De första resultaten kommer att publiceras . Resultaten kommer att möjliggöra internationella jämförelser inom de testade områdena. Genom samarbete med kommissionen är avsikten att resultaten även ska kunna användas till indikatorer inom EU-sam- arbetet. deltar även i studien and Survey (2013). Det är en studie som vänder sig till lärare och skolledare och ur olika perspektiv fokuserar på deras arbete. har regeringens uppdrag att svara för genomförandet av studien i . Resultaten kommer att offentliggöras 2014. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 är för utbildning, vetenskap, kultur och kommunikation. Varje medlemsland ska enligt konstitution ha en nationalkommission, vilken ska utgöra en länk mellan landets regering och . nationalkommission är Svenska . Svenska arbete baseras på den svenska Unescostrategin (2008–2013) som utgör grunden för en tydlig och samordnad politik för hela det svenska engagemanget i . beslutade regeringen att skulle kandidera till . har en valplattform utarbetats och en kandidat har utsetts. Valplattformen tar sin utgångspunkt i den svenska Unescostrategin och pekar bl.a. ut kvalitet i utbildning, samarbete inom havs- och vattenforskning, press- och yttrandefrihet samt upprätthållandet av kulturkonventioner som prioriterade områden för . För att kartlägga hur relevanta och effektiva olika FN-organisationer är i relation till målen för den svenska utvecklingspolitiken genomförs s.k. organisationsbedömningar. har en organisationsbedömning av genomförts som visar att organisationen i stor utsträckning är effektiv, men att verksamheten fortfarande behöver prioriteras bättre. har fem stora vetenskapsprogram: International Hydrological Programme (IHP), Intergovernmental Oceanographic Commission (IOC), Man and the Biosphere Programme (), International Geosciences Programme (IGCP) och Management of Social Transformations (MOST). är representerat i styrelsen för IHP. I samordnas vetenskapliga arbete av . I detta arbete ingår berörda myndigheter och centrala forskningsfinansiärer. utsåg till det femte biosfärområdet i och Hälsingegårdarna till femtonde världsarv. största programområde är utbildning och fortsätter att arbeta för att stärka arbete med FN:s årtionde för utbildning för hållbar utveckling. En stor del av arbete bedrivs i ett stort antal underprogram, kommittéer, institut och arbetsgrupper. representanter valts in i International Programme for the Development of Communication (IPDC) och (). Svenska har deltagit i en arbetsgrupp med uppgift att finna vägar för svenskt genomförande av konventionen om skydd för det immateriella kulturarvet. Bolognaprocessen är ett europeiskt samarbete mellan 47 länder på högskoleområdet. Syftet är att främja rörlighet, anställningsbarhet och konkurrenskraft. Besluten i kommunikén från det senaste ministermötet i ligger till grund för arbetsprogrammet fram till nästkommande ministermöte som ska genomföras i . Arbetsprogrammet fokuserar främst på frågor inom den sociala dimensionen, mobilitet, erkännande, anställningsbarhet och relationen mellan det gemensamma europeiska området för högre utbildning och övriga världen. 3.6.2Uppföljning av EU:s gemensamma utbildningsmål enades EU-ländernas utbildningsministrar om en fortsättning av utbildningssamarbetet och ett ramverk med strategiska mål för detta arbete (Utbildning 2020). Därmed fastställdes fem riktmärken som ska vara vägledande för uppföljningen av arbetet. antogs ett kompletterande sjätte riktmärke om rörlighet i utbildningssyfte och antogs ett sjunde riktmärke om sysselsättning efter avslutad utbildning. Riktmärkena är följande. –Andelen 18–24-åringar som inte har en fullföljd gymnasieutbildning och som inte studerar ska vara . –Andelen personer i åldern 30–med minst två års eftergymnasial utbildning ska uppgå till . –Andelen elever med låga prestationer i läsförmåga, matematik respektive naturvetenskap ska uppgå till högst . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 –Andelen barn i åldern fram till skolstart som går i förskoleverksamhet ska uppgå till . –Andelen vuxna som deltagit i någon form av utbildning ska uppgå till . –Andelen högskoleexaminerade som studerat utomlands som omfattar minst 15 högskolepoäng ska uppgå till och andelen 18– 34-åringar som deltar i en grundläggande yrkesutbildning och som studerat utomlands ska uppgå till . På motsvarande sätt omfattar riktmärket om den eftergymnasiala utbildningen såväl högskolan som . Dessa och övriga riktmärken redovisas därför samlat i detta avsnitt. Riktmärkena avser EU som helhet och inte enskilda medlemsländer. En del länder förutsätts kunna bidra till utvecklingen i genom att överträffa riktmärket. Riktmärkena om unga vuxna utan fullföljd gymnasieutbildning och om eftergymnasial utbildning tillhör de övergripande mål i EU 2020-strategin som stats- och regeringscheferna antog och som redovisas i de årliga s.k. reformprogrammen. De nationella mål som regeringen antagit för dessa –Sysselsättningsgraden bland personer i riktmärken är att andelen unga vuxna som inte åldern 20–efter att de avlagt examen5 på gymnasial eller eftergymnasial nivå ska uppgå till . Riktmärkena följs upp i kommissionens årliga rapport and Training Monitor. I dessa uppföljningar används indikatorer som bygger på statistiska undersökningar som genomförs på jämförbara sätt i alla medlemsländer. De värden som redovisas kan på så sätt jämföras länderna emellan, men de kan avvika från den nationella totalräknade statistiken. För fyra av riktmärkena (de två förstnämnda, det femte och det sista) används indikatorer som bygger på urvalsundersökningen Labour Force Survey, i Arbetskraftsundersökningen (). Indikatorn som används för att följa upp det tredje riktmärket bygger på internationella kunskapsmätning som genomförs . Det fjärde riktmärket följs upp med hjälp av de data som samlas in gemensamt av , och EU (UOE-statistiken). Det är ännu inte slutligt fastställt hur det sjätte målet ska följas upp. Riktmärket om unga vuxna utan fullföljd gymnasieutbildning berör utöver gymnasieskolan den kommunala vuxenutbildningen, folkbildningen och personalutbildning. Riktmärket om vuxnas lärande berör förutom de tre sistnämnda utbildningsformerna även högskolan har en fullföljd gymnasieutbildning och som inte studerar ska uppgå till och att andelen med minst två års eftergymnasial utbildning ska uppgå till mellan 2020. I det följande redovisas hur ligger till i förhållande till de antagna riktmärkena för hela EU utifrån senast publicerade uppgifter. Det anges också hur EU-länderna som helhet ligger till. EU-mål: Färre unga vuxna med låg utbildning Andelen svenska 18–24-åringar utan fullföljd gymnasieutbildning och som inte befann sig i utbildning uppgick , vilket är under EU:s riktmärke liksom nationella mål om (diagram 3.1) men är nästan en procentenhet högre är 2011. Genomsnittet inom EU som helhet har successivt förbättrats något, men andelen uppgick trots det till 2012 (preliminär uppgift). Den lägsta andelen med låg utbildning har och , . Bland män finns genomgående en större andel lågutbildade än bland kvinnor, såväl i som i EU. 5 I de länder och för de utbildningar där ingen formell examen avläggs mäts indikatorn i stället utifrån andelen som fullföljt den gymnasiala eller eftergymnasiala utbildning de deltagit i. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 3.1 Andel av unga i åldern som inte har gymnasieutbildning och som inte studerar, procent (2012) Definitionen av indikatorn är att individen saknar eller har mindre än studier på gymnasial nivå och inte befunnit sig i formell eller ickeformell utbildning.6 En person som har gått i gymnasieskolan räknas alltså inte in, även om han eller hon inte fullföljt utbildningen. EU-mål: Högre andel med eftergymnasial utbildning Andelen 30–34-åringar som har eftergymnasial utbildning har ökat i och uppgick enligt EU:s redovisningsmodell till (53,för kvinnor och för män), vilket ligger både över EU:s riktmärke och nationella mål. I detta mått ingår högskoleutbildning, kvalificerad yrkesutbildning och utbildning inom . Även i i övrigt har andelen med eftergymnasial utbildning ökat kraftigt och uppgick (diagram 3.2. 6 Icke formell utbildning är utbildningar som inte ingår i det ordinarie utbildningssystemet, exempelvis studieförbundens kursverksamhet och vissa personalutbildningar. Diagram 3.2 Andelen i åldern med minst två års eftergymnasial utbildning (2012) EU-mål: Större andel15-åringar med godtagbar baskompetens Måluppfyllelsen för det tredje riktmärket – att färre ungdomar (högst ) ska prestera på låg nivå i läsning, matematik respektive naturvetenskap – mäts med hjälp av internationella kunskapsmätning . Den senaste mätningen genomfördes och resultaten från denna kommer att publiceras .