prop · H10348 · 2013-11-26 00:00:00 — Av paragrafen framgår att den jämkade uddatalsmetoden ska tillämpas också när ordningen mellan valkretsarna bestäms för tilldelning av återförda mandat. Det parti som har störst jämförelsetal i de valkretsar där fördelning av återförda mandat sker, får det fösta återförda mandatet. Sedan en ny beräkning gjorts fördelas därefter det andra återförda mandatet till det parti som har näst störst jämförelsetal och så vidare. 4 c § Varje parti ska tilldelas så många utjämningsmandat som behövs för att partiet ska få en representation som svarar mot dess andel av samtliga giltiga röster i landet. I paragrafen, som är ny, finns en grundläggande bestämmelse om fördelning av utjämningsmandat. Övervägandena finns i avsnitt 4.1.3. Paragrafen motsvarar gällande 4 § andra meningen. 5 § Om ett parti vid fördelningen av de fasta valkretsmandaten enligt 3, 4 a och 4 b §§ har fått så många mandat som behövs för att det ska vara proportionellt representerat i , ska man vid fördelningen av utjämningsmandaten bortse från partiet och de mandat det har fått. Detsamma gäller för ett parti och de mandat partiet fått, om det fått av rösterna i landet. Av de utjämningsmandat som ett parti har fått tillförs det första den valkrets där partiet efter fördelningen av de fasta valkretsmandaten har större jämförelsetal än i övriga valkretsar. Återstående mandat tillförs ett efter ett den valkrets där partiet för varje gång har störst jämförelsetal vid en fortsatt tillämpning av den jämkade uddatalsmetoden på partiets röstetal i valkretsarna. I en valkrets där partiet inte har fått något fast valkretsmandat ska dock jämförelsetalet vid tilldelningen av det första mandatet vara lika med partiets röstetal. I paragrafen finns bestämmelser om fördelning av utjämningsmandat. Övervägandena finns i avsnitt 4.1.3. Av första stycket framgår att ett parti som vid fördelningen av de fasta valkretsmandaten, inklusive eventuella återförda valkretsmandat, har fått precis så många mandat som svarar mot en riksproportionell representation i inte får delta i fördelningen av utjämningsmandat. Ändringen görs som en följd av att det med det nya återföringssystemet inte längre kommer att vara möjligt för ett parti att få fler fasta valkretsmandat än som svarar mot en riksproportionell representation. En motsvarande bestämmelse finns i 3 kap. 8 § tredje stycket RF. Dessutom görs språkliga ändringar i paragrafen. 6 § Mandaten i kommunfullmäktige i en kommun som är en enda valkrets ska fördelas mellan partier som fått av rösterna i kommunen. 2013/14:48 kommun som är indelad i två eller flera valkretsar ska mandaten fördelas mellan partier som fått av rösterna i kommunen. Mandaten i ska fördelas mellan partier som fått av rösterna i . Mandaten i Europaparlamentsvalet ska fördelas mellan partier som fått av rösterna i landet. I paragrafen finns bestämmelser om småpartispärrar i olika val. Övervägandena finns i avsnitt 4.3.2. Ändringen i första stycket innebär att det införs en uttrycklig småpartispärr i val till kommunfullmäktige. Spärrnivån varierar beroende på om kommunen är valkretsindelad eller inte. I kommuner som är en enda valkrets ska spärren mot små partier vara medan den i kommuner som är indelade i två eller fler valkretsar ska vara . Dessutom görs språkliga ändringar i paragrafen. 8 § Vid fördelningen av mandat i sådana landsting och kommuner som är indelade i valkretsar tillämpas bestämmelserna om riksdagsval i 3–5 §§ på motsvarande sätt. I paragrafen regleras vilka bestämmelser som ska gälla för mandatfördelning i valkretsindelade kommuner och landsting. Övervägandena finns i avsnitt 4.3.2. Av paragrafen framgår att mandaten i valkretsindelade kommuner och landsting ska fördelas med tillämpning av samma metoder som gäller för mandatfördelningen i . Motsvarande beräkningsgrunder ska alltså tillämpas vid fördelning av fasta valkretsmandat, återförda valkretsmandat och utjämningsmandat i både landsting och kommuner som valt att dela in valområdet i två eller flera valkretsar. Bestämmelserna om proportionell representation i hela landet ska därmed tillämpas på motsvarande sätt för partier som uppnått proportionell representation i hela respektive hela kommunen. 3 § får överklagas 1. följande beslut av : a)beslut enligt 4 kap. 8 och 13 §§ om fastställande av valkretsindelning för val till landstings- och kommunfullmäktige, b)beslut enligt 4 kap. 10 och 14 §§ om antalet valkretsmandat för val till landstings- och kommunfullmäktige, c)beslut enligt 4 kap. 17 § om indelning i valdistrikt, 2.länsstyrelsens eller den centrala valmyndighetens beslut om rättelse i en röstlängd, 3.följande beslut av den centrala valmyndigheten eller, i förekommande fall, : a) beslut enligt 4 kap. 3 § om antalet valkretsmandat vid val till , b) beslut i ett ärende enligt 2 kap. om registrering av partibeteckning, c) beslut i ett ärende enligt 2 kap. om anmälan av kandidater eller 6 kap. om valsedlar, d) beslut i ett ärende enligt 2 kap. om anmälan om deltagande i val, 4. eller den centrala valmyndighetens beslut att fastställa Prop. 2013/14:48 utgången av ett val eller beslut om att utse nya ledamöter eller ersättare enligt 14 kap. 18–24 §§. I paragrafen finns bestämmelser om överklagande till . Övervägandena finns i avsnitt 6.2.3. Ändringen i paragrafen innebär att det införs en möjlighet enligt punkt 3 d) att överklaga och beslut rörande registrering av anmälan om deltagande i val. Ett beslut att neka registrering kan överklagas av det parti som gjort anmälan. Ett beslut att bevilja en registrering kan överklagas av andra partier som t.ex. anser att den anmälda partibeteckningen är förväxlingsbar med det partiets registrerade eller anmälda partibeteckning. I punkt 4 görs en språklig ändring för att bestämmelsen bättre ska överensstämma med ordalydelsen i 6 § 5 och i 14 kap. 18, 19 och 21 §§. Ändringen innebär inte någon ändring i sak. 6 § Ett överklagande ska ha kommit in till beslutsmyndigheten 1.i ett ärende som avses i 3 § 1 samt 3 a och b: senast från det överklagade beslutet kungjordes eller, om beslutet inte har kungjorts, från den dag klaganden fick del av beslutet, 2.i ett ärende som avses 3 § 2: före valdagen, 3.i ett ärende som avses i 3 § 3 c: senast från den dag klaganden fick del av beslutet, 4.i ett ärende som avses i 3 § 3 d: senast inom från det överklagade beslutet kungjordes eller, om beslutet inte har kungjorts, inom från den dag klaganden fick del av beslutet, 5.i ett ärende som avses i 3 § 4: tidigast dagen efter valdagen och senast efter det att valet avslutades eller, om överklagandet gäller beslut om att utse nya ledamöter eller ersättare enligt 14 kap. 18– 24 §§, efter det att sammanräkningen avslutades. Det är som avgör om överklagandet har kommit in i rätt tid. I paragrafen finns bestämmelser om överklagandefrister. Övervägandena finns i avsnitt 6.2.3. Ändringen i paragrafen innebär att det införs en ny punkt 4 av vilken följer att överklagande av ett beslut av eller i ett ärende om anmälan om deltagande i val enligt 2 kap. ska ha kommit in senast inom från kungörandet av beslutet om att registreringen har beviljats. I annat fall ska ett överklagande ges in senast inom från den dag klaganden fick del av beslutet. Det innebär att beslut att avslå en ansökan om registrering av en anmälan om deltagande i val normalt måste delges företrädare för det partiet. Dessutom görs vissa språkliga ändringar i paragrafen. 1.Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången inför och vid ordinarie val till , och kommunfullmäktige 2018. 2.Om en ansökan om registrering av partibeteckning eller anmälan om deltagande i val har kommit in före ordinarie val till , och kommunfullmäktige 2018, ska den prövning som avses 2013/14:48 i 2 kap. 3 och 18 §§ omfatta även en partibeteckning som innehåller en partisymbol som kan anses allmänt förknippad med någon annan än sökanden. Av första punkten följer att lagen träder i kraft . De nya föreskrifterna ska dock tillämpas första gången i samband med valet till och valen till kommun- och . Om det förordnas om omval allmänna val ska äldre föreskrifter gälla. Detsamma gäller om regeringen beslutar om extra val till eller om kommun- eller beslutar om extra val till dessa församlingar före de ordinarie valen 2018. Att föreskrifterna ska tillämpas inför och vid val innebär bl.a. att de nya föreskrifterna ska tillämpas i fråga om beslut om valkretsindelning som fattas på grundval av uppgifter i folkbokföringen . Övervägandena finns i avsnitt 9. Av andra punkten följer att förväxlingsprövningen vid en ansökan om registrering av partibeteckning eller anmälan om deltagande i val som görs inför de allmänna valen ska omfatta även en partibeteckning som innehåller en partisymbol som kan anses allmänt förknippad med någon annan än sökanden. Vid bedömningen av om en symbol är allmänt förknippad med ett visst parti kan utgångspunkt tas i t.ex. symboler som partierna har fått registrera hos för att få ett immaterialrättsligt känneteckenskydd i sin näringsverksamhet. Övervägandena finns i avsnitt 9. Sammanfattning av vallagskommittés betänkande Proportionalitet i val samt förhandsanmälan av partier och kandidater (SOU 2012:94) Fördelningen av mandat i allmänna val En av utgångspunkterna för det svenska valsystemet är att det ska vara Syftet med detta är att åstadkomma ett styrkeförhållande mellan partierna i som motsvarar den samlade väljarkårens För att åstadkomma en riksproportionell representation i tillämpas sedan valet ett system med utjämningsmandat. innebär att 310 av de 349 mandaten är fasta valkretsmandat och 39 mandat är utjämningsmandat. De fasta valkretsmandaten fördelas före valet på 29 valkretsar utifrån hur stor andel av den röstberättigade befolkningen som bor inom respektive valkrets. Efter valet fördelas dessa mandat mellan partierna med hänsyn till partiernas valresultat i varje valkrets för sig. Därefter fördelas de 39 utjämningsmandaten mellan partierna efter en beräkning av valresultatet med hela landet som en val- Fördelningen av mandat sker med tillämpning av den s.k. udda- talsmetoden med första divisorn jämkad till 1,4. När enkammarriksdagen inrättades 1971 var endast fem partier repre- Så förhöll det sig när tog plats i . sju partier varit representerade i . mandatfördelningssystemet endast till, val, att resultatet inte blev proportionellt i förhållande till partiernas röstsiffror. val finns åtta partier representerade i Vid fördelningen av de fasta valkretsmandaten blev det avvikelser med fyra mandat från en riksproportionell representation. Enligt kommitténs bedömning bör de riktpunkter för utformningen av vårt valsystem som Grundlagberedningen angav och som anslöt sig till vid den partiella författningsreformen års val Huvuddragen i det nuvarande systemet för fördelning av mandat bör således inte ändras. Med den nuvarande partistrukturen räcker det dock inte längre med 39 utjämningsmandat för att, oberoende av röstfördelningen mellan partierna, uppnå en riksproportionell repre- Med en partistruktur som den nuvarande – två stora partier och sex mindre partier strax över småpartispärren som deltar i mandatfördel- ningen – visar våra beräkningar att divisorn 1,2, i jämförelse med t.ex. 1,4, medför en betydligt mindre risk för avvikelser från ett proportionellt valresultat, men att antalet utjämningsmandat ändå skulle behöva ökas väsentligt för att systemet ska uppfylla det grundläggande kravet att, med betryggande marginal, leda till ett proportionellt valresultat. Med nio, tio eller elva partier som deltar i mandatfördelningen ökar dock risken för avvikelser från ett proportionellt valresultat betydligt. mycket goda marginaler skulle, med dessa förutsättningar, krävas ytterligare ett antal utjämningsmandat. Två huvudalternativ till förändring har diskuterats inom kommittén. Båda garanterar – oavsett antal partier i , oavsett hur rösterna fördelas mellan partierna och oavsett hur valkretsindelningen görs – en riksproportionell fördelning av mandaten mellan partierna. en godtagbar proportionalitet både mellan valkretsarna och inom val- Det ena huvudalternativet innebär att det nuvarande systemet kompletteras med bestämmelser om återföring av mandat i de fall ett parti vid fördelningen av de fasta valkretsmandaten fått totalt fler mandat än som svarar mot en riksproportionell mandatfördelning. mandat fördelas mellan övriga partier i respektive valkrets. huvudalternativet innebär att det nuvarande systemet modifieras genom att antalet utjämningsmandat görs flexibelt på så sätt att valkretsmandat fördelas tills ett parti skulle fått ett mandat mer än vad som motsvarar en Detta mandat delas då inte ut. och övriga kvarstående mandat fördelas i stället mellan partierna på samma sätt som utjämningsmandaten . Detta system kan alltså kräva färre utjämningsmandat än de 39 vi har men också flera. I valet mellan de båda huvudalternativet har kommittén fäst vikt vid att återföring av mandat innebär minst förändringar i förhållande till det nuvarande systemet, något bättre förutsebarhet i fråga om den regionala förankringen genom ett fixerat antal utjämningsmandat samt att det torde vara mindre kostnadskrävande vid införandet. således att det nuvarande valsystemet kompletteras med bestämmelser om återföring av mandat för att uppnå riksproportionalitet. föreslår vidare att förstadivisorn ändras från 1,4 till 1,2 för att därigenom begränsa behovet av att återföra mandat. Som nämnts ovan tillämpas i riksdagsvalen ett system med utjämningsmandat för att åstadkomma en riksproportionell representation av partierna i riskdagen. Ett system med utjämningsmandat tillämpas också vid landstingsvalen. Något sådant system tillämpas dock inte vid val till kommunfullmäktige. Vid val till kommunfull- mäktige i icke valkretsindelade kommuner uppkommer inga svårigheter att åstadkomma en proportionell fördelning av mandaten inom kommunen som helhet mellan de partier som får delta i mandatfördel- Det kan det däremot göra i de valkretsindelade kommunerna, eftersom mandatfördelningen sker i slutna valkretsar. För att förbättra förutsättningarna för en proportionell fördelning av mandaten mellan partierna vid val till kommunfullmäktige föreslår kommittén att det nuvarande systemet vid val till kommunfullmäktige ersätts med ett kommunproportionellt system av samma typ som i lands- tingsval med 9/10 fasta valkretsmandat och återstoden utjämnings- Vidare föreslås att första divisorn 1,4 ersätts, som i riksdagsval, med divisorn 1,2. För att garantera ett kommunproportionellt valresultat kompletteras valsystemet, som i riksdagsval, med möjlighet att återföra fasta valkrets- Den faktiska spärrnivå som finns varierar mellan kommunerna, allt- efter antalet mandat i valkretsarna. Kommittén anser att en småpartispärr bör vara uttryckligen angiven och variera i mindre mån än vad som följer av dagens ordning. Kommittén föreslår att småpartispärren bestäms till i valkretsindelade kommuner och i övriga Reservation har lämnats av (SD), som förordat en gene- rell spärr på för samtliga kommuner. Efter det att det landstingsproportionella valsystemet började tillämpas har utvecklingen därefter, liksom för , inneburit ett ökat antal Detta, i förening med i vissa fall för- hållandevis små valkretsar, är också enligt kommitténs bedömning den huvudsakliga förklaringen till att valsystemet i vissa landsting inte gett ett helt proportionellt valresultat. Kommittén föreslår därför att det nuvarande valsystemet vid val till kompletteras, som i riksdagsval, med bestämmelser om återföring av mandat för att under alla förhållanden Vidare föreslås att första divisorn 1,4 ersätts, som i riksdagsval, med divisorn 1,2. Vid indelningen i valkretsar eftersträvas av naturliga skäl sammanhängande gränslinjer. läns västra valkrets är den enda riksdagsvalkretsen i landet som består av geografiskt icke sammanhängande områden. Det är också ett allmänt önskemål, som kommit till uttryck i upprepade framställningar från regionala organ, att länet ska få en mera ändamålsenlig valkretsindelning. De förslag som har lagt fram om ny valkretsindelning tillgodoser enligt kommitténs mening de krav som bör ställas. Kommittén föreslår i enlighet med det förslag som har lagt fram att läns västra, norra och södra valkretsar ska ha följande omfattning: läns västra valkrets: Ale, , , , , , , , , Tjörns, och kommuner, läns norra valkrets: , , , , , , , , , , , , och Åmåls kommuner, och läns södra valkrets: , , , , , , och kommuner. kommuns valkrets och östra valkrets Reservation har lämnats av (SD), som förordat att någon ändring av valkretsindelningen inte ska ske. I ett kommunproportionellt valsystem, som kommittén föreslår, förlorar valkretsindelningen den betydelse den har för mandatfördelningen. Med ett sådant valsystem garanteras proportionell mandatfördelning, oavsett hur valkretsindelningen görs. Indelningen kan i ett sådant system i första hand göras utifrån vad som från praktiska synpunkter är lämpligt. Det framstår då inte som rimligt att en kommun ska tvingas göra en val- kretsindelning där en sådan framstår som praktiskt omotiverad eller rent Om valsystemet vid valen till kommunfullmäktige, som kommittén föreslår, utformas på motsvarande sätt som vid landstingsvalen bör kommunerna ges ökad frihet ifråga om indelningen i valkretsar. Huvudregeln ska som vara att varje kommun är en enda val- Skyldigheten att i vissa fall (fler än 24 000 röstberättigade invånare eller minst 51 fullmäktige) dela in en kommun i valkretsar tas bort. En kommun som har fler än 36 000 röstberättigade invånare får delas in i valkretsar. Har en kommun 36 000 eller färre röstberättigade invånare får den delas in i valkretsar, om det finns särskilda skäl för det. Valkretsindelningen bör utformas så att varje valkrets beräknas få minst 13 fasta valkretsmandat. Bestämmelserna om gränser för en valkrets och om fördelningen av mandat mellan valkretsarna bör inte ändras. I ett landstingsproportionellt valsystem har valkretsindelningen ingen I ett sådant system görs valkretsindel- ningen utifrån vad som från i första hand praktiska synpunkter är lämp- Under sådana förutsättningar framstår det enligt kommitténs mening inte som motiverat att landstingen ska vara tvingade att göra en val- Mot denna bakgrund och med hänsyn till de överväganden i övrigt som redovisats i fråga om valkretsindelning föreslår kommittén att skyldigheten att dela in landsting i valkretsar tas bort. alltså att ett landsting utgör en valkrets. Varje landsting ska dock ha möj- lighet att valkretsindela. För att förhindra en alltför långt driven uppdel- ning i valkretsar behålls den nuvarande bestämmelsen om att en valkrets bör beräknas få minst åtta fasta valkretsmandat. bestämmelserna om valkretsarnas gränser behålls. Anmälan om deltagande i val Obligatorisk förhandsanmälan av partier för deltagande i val För att väljarna ska ha möjlighet att träffa ett rationellt partival måste de veta vilka partier som ställer upp i valet. Kommittén föreslår därför att de partier som avser att delta i allmänna val ska anmäla sitt deltagande senast före valet. Partier som inte anmält sig får inte delta i En anmälan om deltagande i ordinarie val gäller också vid ett eventuellt omval i det val som anmälan avser. Vid extra val ska en anmälan som kommer in senare än före valdagen godtas, om den kommer in inom från beslutet om valdag. Några krav på viss organisatorisk form ställs inte på parti som anmäler deltagande i val, inte heller ställs krav på ett det ska finnas ett visst Partier som har anmält sina kandidater eller som redan är represente- rade i den församling som valet gäller ska anses anmälda till valet. parti som är representerat i anses anmält för val också i samt- liga landsting och kommuner i landet och för val till . Anmälningsförfarandet kompletteras med en regel som hindrar anmä- lan av förväxlingsbar partibeteckning. Ett parti som enbart anmäler deltagande i val ges inte möjlighet att, på samma sätt som partier med registrerad partibeteckning, skydda sina kandidatlistor genom att anmäla samtliga kandidater. De nuvarande reglerna för de partier som vill skydda sin partibeteck- ning genom registrering av partibeteckning och anmälan av samtliga kandidater i valet bör i huvudsak lämnas oförändrade. Obligatoriskt samtycke till kandidatur Starka integritetsskäl talar för att införa ett krav på samtycke i förhand från varje nominerad kandidat. Kommittén föreslår därför att bara den som före valet skriftligen samtyckt till sin kandidatur ska kunna utses till ledamot eller ersättare. Sista dag för att lämna samtycket är fredagen före Om någon som inte samtyckt till kandidatur tagits upp på en valsedel ska namnet betraktas som obefintligt, och alltså inte beaktas i samman- Ett sätt att ytterligare förtydliga de alla alternativ i valen för väljarna, är att förse valsedlarna med partisymboler. Kommittén föreslår därför att det ska slås fast i vallagen att en partibeteckning får innehålla en parti- Prövningen av risken för att en partibeteckning kan förväxlas med en annan beteckning som registrerats ska även omfatta risken för förväxling av partisymboler. Om ett partinamn eller en partisymbol kan förväxlas med ett partinamn eller en symbol som redan är registrerad, ska Registrering av en anmälan om deltagande i val ska vägras om ett parti anmäler en partibeteckning (partinamn och partisymbol) som är förväx- 2013/14:48 lingsbar med någon annan beteckning som redan är registrerad i valet, Bilaga 1 som han anmälts för registrering i valet eller som annars har anmälts för deltagande i det val som anmälan avser. Det bör vidare i förordning slås fast att en partibeteckning, dvs. partinamnet och i förekommande fall partisymbolen, får tryckas i färg om partiet begär det. När det gäller grafisk utformning och färg på partinamn och partisymbol är det således upp till partierna själva att bestämma. Kommittén förordar att de framlagda förslagen – med undantag för förslaget att bara den som före valet skriftligen samtyckt till sin kandidatur ska kunna utses till ledamot eller ersättare – fortsättningsvis bör behandlas med inriktning på att de ska kunna tillämpas första gången vid de allmänna valen 2018. När det gäller förslaget att bara den som före valet skriftligen samtyckt till sin kandidatur ska kunna utses till ledamot eller ersättare bör det, enligt kommitténs mening, träda i kraft . Äldre bestämmelser ska tillämpas vid extra val före de ordinarie valen 2018 och vid omval efter överklagande av ett val som hållits före de allmänna valen 2018. 1Förslag till lag om ändring i regeringsformen Härigenom föreskriv att 3 kap. 1, 7 och 8 §§ regeringsformen1 ska ha följande lydelse. utses genom fria, hemliga och direkta val. Vid sådant val sker röstning på parti med möjlighet för väljarna att lämna särskild personröst. Med parti avses varje sammanslutning eller grupp av väljare, som uppträder i val under särskild beteckning. partier som anmält sitt deltagande Endast partier som har fått av rösterna i hela riket får delta i fördelningen av mandaten. Ett parti som har fått färre röster får dock delta i fördelningen av de fasta valkretsmandaten i en valkrets där partiet har fått av rösterna. De fasta valkretsmandaten fördelas på varje valkrets proportionellt mellan partierna på grundval av valresultatet i valkretsen. Om ett parti vid fördelningen av fasta valkretsmandat enligt första stycket har fått fler mandat i hela riket än vad som motsvarar en proportionell representation i för partiet ska överskjutande mandat återföras och fördelas mellan övriga partier enligt bestämmelser som meddelas i särskild lag. 1 Regeringsformen omtryckt 2011:109. fördelningen av alla mandat i , med undantag av de tillfallit ett parti med mindre än av rösterna, blir röstetal i hela riket. valkretsmandaten fått flera mandat för partiet, bortses vid och de fasta valkretsmandat som divisorn jämkad till 1,4. Denna lag träder i kraft den 1 gången vid de allmänna valen 2018.