prop · H1031d26 · 2013-09-18 00:00:00 — sammanträdde i och en av huvudfrågorna var FAO:s arbetsprogram avseende fiske. FAO ska vara den ledande aktören för genomförandet av Rio+20- agendan när det gäller hållbart fiske och vattenbruk. Vidare diskuterades vikten av att arbetet med att genomföra Koden för ansvarfullt fiske samt utvecklingen av vattenbruket. FAO arbetar även med riktlinjer för småskaligt fiske och ett första utkast till riktlinjer för småskaligt fiske publicerades . En teknisk konsultation hölls i . för handel sammanträdde i om vattenbrukets ökade betydelse för tryggad livsmedelsförsörjning. Bl.a. framkom att vissa menar att lagkrav kopplade till säkra livsmedel är att betrakta som handelshinder och att ekomärkning försvårar marknadstillträdet för det småskaliga fisket. sammanträdde respektive samt då bl.a. bränslesubventioner och marknadsprisstöd diskuterades. De regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna spelar en viktig roll för långsiktigt hållbara fiskebestånd. Det finns 20 regionala fiskeriorganisationer som täcker merparten av världens alla vatten. Inför årsmötet i den Internationella kommissionen för bevarande av tonfisk i (ICCAT) presenterade en rapport som visade att den gulfenade tonfisken fortsatt är överfiskad. För storögd tonfisk är beståndet utom fara. För blåfenad tonfisk konstateras att beståndet inte längre bedöms minska men att återuppbyggnaden av bestånden med nuvarande fiskenivå leder till en hållbar nivå 2022, vilket innebär att ytterligare ansträngningar måste göras för att nå målet om MSY (maximalt hållbart uttag) till 2020. var pådrivande till att jord- och skogsbruket inkluderades i klimatförhandlingarna på ett sätt som tar hänsyn till skogsbrukets långsiktiga produktionsperspektiv, osäkerheter förknippade med naturliga störningar samt klimatnyttan av att ersatta material baserade fossila råvaror med träprodukter. har också varit aktivt och framgångsrikt med att få gehör för svenska ståndpunkter vid förhandlingar om det rättsligt bindande skogsavtalet för de paneuropeiska skogar. har genom sin höga kunskapsnivå och långa skogliga tradition en hög trovärdighet internationellt vad gäller skogsbruket och skogens produktions- och miljövärden. har förmedlat kunskap om vårt klimat- och miljöarbete inom skogssektorn och exporterat vårt teknologiska kunnande i syfte att också bidra till det globala miljö- och klimatarbetet. spelar fortsatt en viktig roll i att lyfta fram frågan om hållbara fiskbestånd genom att verka för att stärka den vetenskapliga rådgivningen och de regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna. Med hänsyn till det stora antalet decimerade fiskbestånd – främst inom EU men även globalt – läggs stor vikt vid faktorer som direkt eller indirekt påverkar återuppbyggnaden av decimerade bestånd. har genom nordiskt och annat regionalt samarbete spelat en viktig roll för fortsatt utveckling på områdena hållbar utveckling och bioekonomi. En öppen global ekonomi Andelen jordbruks- och livsmedelsprodukter som exporteras globalt ökar, om än från en förhållandevis låg nivå i jämförelse med andra sektorer. En ökad efterfrågan i tillväxtekonomierna, inte minst och , fortsätter att bidra till denna utveckling. De senaste årens kraftiga prisvariationer och de exportrestriktioner som vissa exporterande länder införde när prisnivån var hög har dock medfört en diskussion om handelns tillräcklighet när det gäller livsmedelsförsörjning. P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 många länder, också bland medlemmar, tenderar att minska stödet till jordbruket och att stödet ges i mindre snedvridande former. Det är dock inte alla länder som följer den trenden, t.ex. , , , , och . Dessa länder hänvisar just till att de vill ha en hög självförsörjningsgrad, vilket ofta förutsätter någon form av handelshinder. Inga framsteg har gjorts i de multilaterala förhandlingarna om jordbruksfrågor inom ramen för världshandelsorganisationen , där bl.a. ett reviderat jordbruksavtal skulle innebära kraftigt sänkta tullar och handelsstörande stöd samt en utfasning av alla former av exportstöd. Regeringen prioriterar alltjämt arbetet med att avsluta Doharundan. I avsaknad av framsteg i de multilaterala förhandlingarna har fokus på bilaterala avtal ökat. För EU:s del innebar det att beslut om undertecknande och provisorisk tillämpning av avtalen med samt med och togs samt att förhandlingarna med avslutades . Förhandlingar pågår med bl.a. , och . EU inledde också förhandlingar med , samt tog ett beslut om att inleda förhandlingar med . har genom sitt deltagande i internationella förhandlingar fortsatt bidra till arbetet inom de globala standardiseringsorganisationerna Internationella växtskyddskonventionen (IPPC), för djurhälsa (OIE) och (livsmedel). Arbetet bidrar till en mer transparent och öppen världshandel, som är till gagn för såväl utvecklingsländers som vår egen export av livsmedel, djurprodukter och växter. Som ett led i att bl.a. stödja arbetet med att öppna upp andra marknader för svensk export för såväl livsmedel som skogsprodukter gjorde landsbygdsministern två resor, till och , respektive . Besöken ledde bl.a. fram till ett exportgodkännande till för nötkött och till att en process för att kunna exportera svenskt viltkött inleddes. På skogsområdet bidrog ministerbesöket till att handelskontakter mellan svenska exportörer och kinesiska inköpare skapades. Besöket i resulterade i framsteg i processen för att få till stånd ett exportgodkännande för griskött och i ett initiativ för att erhålla ett exportgodkännande för havre. P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 och har erhållit i finansiella medel för att hjälpa svenska företag som vill exportera främst animaliska produkter genom att arbeta för exportgodkännanden i tredjeland. Resorna är också ett led i att uppfylla Regeringens vision om en fördubblad export av livsmedel, samt ökning av exporten av skogsprodukter. (se även avsnittet om – det nya matlandet). Arbetet med att minska hindren för svensk export genom att verka för exportgodkännanden i tredjeland, är centralt för att svenska företag ska kunna komma in med nya produkter på dessa marknader. Arbetet med att tillvarata livsmedelsexportens potential stöds av att den fortsätter att öka och uppgick till . Det är många faktorer som spelar in för att uppnå denna positiva trend, men bedömningen är att myndigheternas konkreta arbete med att hjälpa företag in på nya marknader i världen, kombinerat med insatser inom ramen för Sverigefrämjandet, i högsta grad bidrar till utvecklingen. Sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen Ett av de övergripande målen inom visionen bruka utan att förbruka är att de gröna näringarna bidrar till en globalt hållbar utveckling. Ett flertal insatser har ingått i regeringens strävan att nå målet. Varken de multilaterala klimatförhandlingarna- eller WTO-förhandlingarna är ännu avslutade trots ansträngningar av såväl som övriga EU. Bilaterala frihandelsförhandlingar och arbetet i standardiseringsorganisationerna har därmed fått ökat fokus på handelsområdet liksom myndigheternas konkreta arbete att lösa bilaterala handelsproblem. De internationella klimatförhandlingarna är en långsiktig process där även jordbruk ingår, något som har stött. Överutnyttjande av fiskbestånden fortgår, om än med lägre ökningstakt och fortsätter att lyfta fram frågan om hållbara fiskbestånd i det internationella arbetet. arbetade hårt för att om hållbar utveckling i som ägde rum skulle bli framgångsrikt och lyfte fram vikten av jordbrukets, skogens och fiskets roll för en omställning till en grön ekonomi och för livsmedelsförsörjning. har även tydligt lyft fram vår svenska modell för hållbart skogsbruk i en rad internationella skogsförhandlingar som t.ex. det rättsligt bindande skogsavtalet i och FN:s Skogsforum. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att de redovisade insatserna har bidragit till ökad måluppfyllelse för det övergripande målet De gröna näringarna bidrar till en globalt hållbar utveckling. Regeringens övergripande mål är att skapa förutsättningar för fler jobb samt fler och växande företag i , för att därigenom bryta utanförskapet. De gröna näringarna är betydelsefulla för tillväxt, sysselsättning och utveckling, framför allt på landsbygden. Regeringen vill därför inom ramen för ett hållbart nyttjande av naturresurserna skapa goda förutsättningar för livskraftiga företag i hela landet, där både kvinnor och män ska ges goda förutsättningar att bo och verka. De gröna näringarna (jordbruk, skogsbruk, fiske, rennäring, livsmedels-, trävaru- och massaindustri) är landsbygdens ryggrad. De står tillsammans för av BNP. Det är viktigt att ta till vara landsbygdens möjligheter i klimatomställningen och ett miljömässigt hållbart brukande av naturresurserna. har några av världens mest ambitiösa mål för energi-, miljö- och klimatpolitiken. De gröna näringarna har en nyckelroll i arbetet för ett hållbart samhälle och en god miljö genom att även kunna producera råvaror för nya produkter som kan reducera användningen av fossil råvara. Regeringens bedömning är att betydelsen av de gröna näringarna kommer att öka. Produkter baserade på skogsråvara står för av den svenska nettoexporten. står bioenergin från jord- och skogsbruk för en tredjedel av energianvändning. De gröna näringarna fungerar därmed som motor i utvecklingen mot ett hållbart samhälle och en grön ekonomi. De har en viktig roll i att skapa sysselsättning i hela landet, och inte minst för en hållbar livsmedelsproduktion. Genom att dessutom bevara biologisk mångfald och ekosystemtjänster skapas goda förutsättningar att även bibehålla en hög produktion av skogsråvaror, livsmedel, upplevelsevärden m.m. Att producera råvaror från skog, fiske och jordbruk kräver dock en god framförhållning. För att kunna möta framtidens behov och efterfrågan på råvaror krävs att åtgärder analyseras och identifieras eftersom regeringen ser ett tydligt värde i att ha konkurrenskraftiga gröna näringar i . Regeringen har därför tillsatt en utredning för att föreslå en strategi och åtgärder, dock ej primärt i form av ekonomiskt stöd, för förbättrad konkurrenskraft. Tillväxt på landsbygden skapas genom att människor ges rätt förutsättningar att förverkliga sina idéer. En grundläggande förutsättning för landsbygden som motor i den gröna tillväxten är fungerande infrastruktur, inte minst för digital kommunikation. Regeringen arbetar också för ett dynamiskt näringsliv med ambitionen att de gröna näringarna ska ha likvärdiga konkurrensförhållanden inom EU. Landsbygdsdepartementet arbetar utifrån regeringens vision bruka utan att förbruka och redovisar därför politikens inriktning enligt visionens fyra övergripande mål: –Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald. –De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion. –De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik. –De gröna näringarna bidrar till en globalt hållbar utveckling. Goda företagsvillkor för både kvinnor och män är en grundförutsättning för de fyra övergripande målen. De långa omloppstiderna i de gröna näringarna innebär att det är centralt med långsiktiga villkor och en stark äganderätt. Viktiga medel för att nå målen är också tillgång till utbildning, forskning och innovation som kan trygga kompetensförsörjning och kunskapsutveckling. Konsumenternas förtroende för att livsmedel på den svenska marknaden är säkra och att man som konsument kan lita på den information som ges är en angelägen fråga för regeringen. P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 fusk med ingredienser och märkning som uppmärksammats är helt oacceptabelt. En grundbult i svenskt livsmedelsföretagande är att konsumenternas förtroende och engagemang för det svenska djurskyddet är fortsatt starkt. Ett starkt djurskydd är en fråga som regeringen prioriterar. Goda konkurrensvillkor och möjlighet till såväl småskalighet och diversifiering som att kunna växa är andra viktiga aspekter för livsmedelsproducenterna. Regeringens vision bruka utan att förbruka genomsyrar även det internationella arbete som bedrivs inom ramen för utgiftsområdet. Regeringens agerande i globala frågor såsom tryggad livsmedelsförsörjning, ett hållbart brukande och bevarande av den biologiska mångfalden och naturresurserna, hantering av klimatutmaningarna, en öppen handel och en ökad export från de gröna näringarna bidrar till att uppfylla visionen. 2.6.1Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald För att de gröna näringarna ska kunna bidra till en hållbar tillväxt och utvecklingen av en grön ekonomi är det viktigt att de signaler som ges och de styrmedel som finns ger möjlighet till utveckling och flexibilitet så att den enskilda företagaren kan ta fram lösningar utifrån sitt företags förutsättningar. Lagstiftningen är utformad på nationell nivå. Men det kan finnas lagar och regler som slår orättvist i olika delar av landet och som kan behöva utvecklas för att bidra till modernisering, förenkling och i förlängningen till livskraftiga företag och regional utveckling. De gröna näringarna skapar jobb och tillväxt, men möter precis som andra branscher en rad utmaningar. Enligt är produktionskostnaderna inom jordbrukssektorn högre i än i andra länder. Orsaker till skillnaderna är bl.a. klimat, geografi, byggtradition och lagstiftning. Enligt har svenskt jordbruk lägre marginaler än genomsnittslandet i . En minskande jordbrukssektor innebär inte bara färre jobb på den svenska landsbygden utan också ett mindre öppet odlingslandskap med färre betade ängs- och hagmarker och därmed en P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 förlust av biologisk mångfald och natur- och kulturmiljöer. Regeringen prioriterar arbetet med att stärka jordbruksföretagens konkurrenskraft. Det pågår flera insatser för att uppfylla detta, bl.a. inom regeringens förenklingsarbete och inom visionen – det nya matlandet. Regeringen anser att attityden till primärproduktion i samhället och framtidstron inom näringen är viktiga faktorer för att stärka jordbruksföretagens konkurrenskraft. Eftersom utvecklingen i vissa delar av jordbrukets primärproduktion är oroväckande har regeringen beslutat att utreda möjligheter och hinder, dock ej primärt i form av ekonomiska stöd, för en framtida livskraftig primärproduktion. Utredningens uppdrag består dels av att belysa konkurrenskraften, dels av att lämna förslag till en strategi och åtgärder för en livskraftig svensk jordbruks- och trädgårdsproduktion. Med livskraftig avses att produktionen av råvaror till livsmedel och andra produkter bibehålls eller ökar jämfört med genom att på mer marknadsmässiga grunder möta efterfrågan på såväl globala som regionala och lokala marknader. De verktyg som finns tillgängliga inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken ska dessutom i hög grad användas för att stärka konkurrenskraften och bidra till landsbygdsutveckling. Regeringens övergripande målsättning i arbetet med att förenkla för företagen har varit, och är fortsatt, att skapa en positiv märkbar förändring i företagens vardag. Regeringens breddade målsättning för förenkling består av fem fokusområden och sju övergripande mål. I regleringsbrev och i särskilda regeringsbeslut har myndigheterna uppdragits att arbeta vidare med förenkling enligt regeringens breddade målsättning. Till 2014 har myndigheterna även fått i uppdrag att ta fram indikatorer för att kunna följa upp och mäta insatserna. Insatser där företagarna märker störst skillnad ska prioriteras, det kan t.ex. omfatta hur företagarna upplever reglerna, förbättrad service, tydlig information, bra e-tjänster, hög kompetens hos handläggare och kontrollanter, kortare eller förutsägbara handläggningstider och digitalisering. Insatser har gjorts från t.ex. sida för att underlätta för livsmedelsföretagare och det arbetet kommer att fortsätta utvecklas. Det gäller t.ex. regeringens satsning på att stärka arbetet med landsgodkännanden vid livsmedelsexport, förstärkt rådgivning till företag och insatser för att stärka kompetensen hos de lokala kontrollmyndigheterna. I EU-förhandlingarna om en ny jordbruks- och fiskeripolitik, samt i de pågående förhandlingarna om reviderad lagstiftning för kontroll av livsmedel, foder, utsäde och växtförökningsmaterial, driver frågan om förenklingar ur ett konsumentsåväl som företagsperspektiv. När den nya lagstiftningen ska genomföras innebär det nya utmaningar i arbetet med att åstadkomma en effektiv och säker administration, som nya EU- regelverk ger ett bra tillfälle att se över den nationella tillämpningen. Det är också viktigt att lagstiftningens tilllämpning ger likvärdiga konkurrensvillkor mellan svenska jordbruksföretagare och företagare som verkar i övriga EU och att aktivitet främjas. Vid upphandling av livsmedel är det viktigt att den offentliga sektorn har möjlighet att ställa krav på livsmedel med hög kvalitet och som produceras under förhållanden med god djuromsorg och goda miljöbetingelser. Det måste också vara enkelt för offentliga aktörer att ställa krav på miljö- och djurskydd. Även det tillämpade forskningsprogrammet inom jordbruksområdet, som genomförs av Formas och Stiftelsen i samverkan, har stor betydelse för primärproduktionen och det är viktigt att resultaten kommuniceras effektivt så att nya rön och ny teknik snabbt kan komma till praktisk användning. I regeringens satsning på kvinnors företagande 2011–2014 ska särskilda ansträngningar göras för att nå kvinnor inom bl.a. de gröna näringarna. I samma satsning är insatser i gles- och landsbygd, kopplade till användningen av it och internet för ökad affärsnytta i företag som drivs av kvinnor, särskilt prioriterade. – det nya matlandet Regeringens vision, – det nya matlandet, kommer att fortsätta även 2014. Syftet är att uppnå regeringens långsiktiga mål om att ska bli det ledande matlandet i och därigenom skapa fler arbetstillfällen. Inom ramen för visionen vidtas konkreta åtgärder inom fem fokusområden: primärproduktion, livsmedelsförädling, offentliga måltider, restaurangbranschen och matturism. Det finns en stor potential i att utveckla och koppla samman livsmedelsproduktion, livsmedelsförädling och gastronomi med landsbygdens unika natur- och kulturmiljövärden, turism och måltidsupplevelser. Därmed främjas lokal och regional matkultur och det kan skapas fler jobb och ökad tillväxt i hela landet. Bonden är navet på landsbygden kring vilken många andra verksamheter byggs upp. Det är bonden som ser till att åkaren får köra ut foder eller hämta mjölken. Bondens gård ger jobb till foderförsäljaren, traktorföraren och rådgivaren. Även livsmedelsindustrin är viktig för jobben på landsbygden och i småorterna. Det är den fjärde största industrisektorn i sett till antalet sysselsatta. Industrin finns över hela landet och är därmed viktig för småortssveriges sysselsättning och tillväxt. Den svenska livsmedelsexporten av bl.a. förädlade livsmedel ökar kontinuerligt. Detta gynnar i sin tur det svenska jordbruket eftersom av det som livsmedelsföretagen förädlar utgörs av svensk jordbruksråvara. Jordbrukets primärproduktion är ryggraden i visionen – det nya matlandet. Utan en lönsam och konkurrenskraftig primärproduktion kan inte visionens mål förverkligas. Särskilt fokus läggs därför på att tydliggöra och stärka primärproduktionen. Intresset för hållbart producerad mat ökar bland konsumenter såväl i som i många andra länder som producenter och handel ser nya marknadsmöjligheter i denna trend. Det svenska jordbruket producerar mat på ett hållbart sätt med hög miljöhänsyn, gott djurskydd och ett smittskydd i världsklass. Primärproduktionen av mat har också betydelse för livsmedelsindustrin och för landsbygdsutvecklingen. Livsmedelsförädlingen är en sektor med stor geografisk spridning och som därmed är en av de viktigaste sektorerna för att det ska finnas jobb i hela landet. Den matbaserade turismen är också en viktig tillväxtbransch som kan ge fler möjlighet till sysselsättning på landsbygden. I serveras tre miljoner måltider i offentlig regi. Måltiderna i skola och förskola är av grundläggande betydelse. Måltiden är också en central del i livet för dem som vistas på sjukhus och inom omsorgen. En viktig del i arbetet med visionen är därför fokusområdet offentlig mat. Regeringen anser att det är glädjande att fokus har ökat på kvalitet och matglädje inom t.ex. skola, vård och omsorg. P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 är en betydelsefull och efterfrågad aktör för att stödja arbetet när det gäller den offentliga måltiden. De satsningar på Matlandet som görs inom ramen för en konkurrenskraftig livsmedelssektor, landsbygdsprogrammet och fiskeriprogrammet kompletterar varandra och stärker möjligheterna att nyttja den totala potential som finns till ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv med ökat företagande, tillväxt och fler jobb i hela landet. Det framåtsyftande målet med samepolitiken är att verka för en levande samisk kultur byggd på en ekologiskt hållbar rennäring och andra samiska näringar. En förutsättning för att målet ska uppnås är samernas och möjligheter att delta i beslut där de är berörda, t.ex. samhällsplanering. Utöver fastställda uppgifter och möjligheter till initiativrätt behöver dialog och samverkan utvecklas. Genom samernas ställning som urfolk har och samerna en särskild ställning i samhället och som urfolk har samerna rätt till självbestämmande i ett antal frågor. Det är viktigt att de samiska språkens användning i samhället säkerställs. En livskraftig rennäring baseras på den grundlagsstadgade bruksrätten av mark vilket förutsätter medverkan och dialog mellan de berörda. Regeringen värnar om ett starkt och utvecklat, levande samiskt närings- och kulturliv med framtidstro. En konkurrenskraftig rennäring ska ge försörjning på ett långsiktigt hållbart sätt med de samiska kulturvärdena och traditionell kunskap om brukandet av de biologiska naturresurserna som grund. ska genomföra samrådsforum med företrädare för de nationella minoriteterna i syfte att undersöka vilka behov och förutsättningar som finns avseende att inhämta data kring de nationella minoriteternas hälsosituation samt vilka metoder som i sådana fall skulle kunna vara lämpliga för respektive grupp. Det pågående forskningsprogrammet om samerelaterade frågeställningar som främst bedrivs vid och inom områdena demokrati och urfolks rättigheter i relation till naturresursutvinningen samt vid vad gäller P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 forskningen om renskötsel är betydelsefulla som en del i utvecklingen av samiskt kultur- och samfundsliv. Stärkt utvecklingskraft i landsbygder Landsbygder med stark utvecklingskraft är en resurs för hela utveckling och tillväxt, inte minst i utmaningen att skapa ett hållbart samhälle. För att säkerställa att landsbygdens potential tas tillvara och att dess särskilda förutsättningar beaktas arbetar regeringen med en förbättrad samordning mellan olika politikområden. Grunden för detta arbete presenterades i regeringens skrivelse 2008/09:167. Där angavs att landsbygdsperspektivet bör, i de frågor där det är relevant, införlivas som en naturlig del i alla politikområden. Detta görs genom en förstärkt samverkan mellan departementen i landsbygdsfrågor, s.k. landsbygdssäkring. Den svenska landsbygden är rik på biologisk mångfald och naturresurser vilka utgör grunden för en samhällsekonomi där ekosystemtjänster från mark och vatten används hållbart. En viktig ekosystemtjänst är jordbruksmarkens förmåga att långsiktigt tillhandahålla livsmedel och andra förnödenheter. Det finns en stor potential att ytterligare utveckla entreprenörskap och företagande på landsbygden, inte minst inom energisektorn, upplevelse- och turismsektorn, den småskaliga livsmedelsproduktionen och genom fortsatt vidareförädling av produkter från jord-, skogs- och vattenbruk samt jakt och fiske.