prop · H10329 · 2013-10-22 00:00:00 — På så sätt kan en gemensam bild skapas av framtida utmaningar inom transportsystemet, och varje lands unika situation och behov kan tjäna som utgångspunkt för gemensamma lösningar och planeringshjälpmedel där så behövs. Underlag för ett sådant arbete har tagits fram genom för i form av transportstudien (BTO). Studien (BTO) stöddes av alla medlemsstaterna i , vilket är unikt i sitt slag. Syftet var att frambringa en bild av det gemensamma transportsystemet i regionen. Bilden är ett exempel på resultatet från den studien och visar att den förväntade tillväxten är mycket kraftig för persontransporter på väg i de baltiska länderna. Här framgår till exempel de potential som finns för att öka järnvägens andel genom satsningar på Rail Baltica projektet. Källa: BTO:s slutrapport 3.2.2EU:s hela ska ha pålitliga energimarknader Regeringens bedömning: Delmålet pålitliga energimarknader i bör kunna utgöra ett bidrag till och uppfyllande av klimatmålen . En förutsättning för detta är bland annat att satsningar på ny energiinfrastruktur möjliggör utökad användning av förnybara energikällor, eller att en effektivare användning av energin i området som helhet möjliggör lägre utsläpp. Gemensamma projekt om förnybar energi kan utgöra ett intressant samarbetsområde i regionen genom så kallade samarbetsmekanismer. Baltic Energy Market Interconnection Plan (BEMIP) utgör grunden för att nå delmålet pålitliga energimarknader i . Delmålet syftar till att utveckla och integrera energimarknaderna i med övriga EU. Av historiska skäl är framför allt förbindelserna mellan de baltiska ländernas energimarknader och EU:s inre marknad för el och gas svaga. Det har därför bedömts att sammanlänkningen med den nordiska energimarknaden och EU:s energimarknader behöver utvecklas. Det är också viktigt att underlätta diversifiering av energikällor och att stimulera tillväxten av förnyelsebara energikällor för att bidra till minskade utsläpp av växthusgaser. En central process som finns etablerad på EU-nivå för att utveckla den inre marknaden för el och gas i EU-länderna i är den så kallade Baltic Energy Market Interconnection Plan, BEMIP. för understödjer BEMIP och strategin ska bidra till att BEMIP slutförs på ett ändamålsenligt sätt. En viktig del i arbetet med BEMIP är det så kallade Nord i form av en överföringsförbindelse mellan och , som regeringen beslutade att ge koncession för . Den aktuella likströmsförbindelsen ska binda samman de baltiska staternas elnät med det nordiska och är viktigt för att stärka försörjningssäkerheten i . Som har visats i rapporten development of wind power in the Baltic Sea region (Deloitte, GL Garad , ) som togs fram i det energipolitiska samarbetet BASREC finns det stor potential för utveckling av förnybar energi i regionen och ett område där gemensamma projekt skulle kunna realiseras är havsbaserad vindkraft. Samarbetsmekanismer innebär en möjlighet för medlemsstater att kunna uppfylla sina nationella mål i förnybartdirektivet (direktiv /28/EG) på ett kostnadseffektivt sätt. Regeringen uttryckte i propositionen Genomförande av direktiv om förnybar energi (prop. 2009/10:128) att staten bör öppna för möjligheten för andra medlemsstater att finansiera investeringar inom gränser och ekonomiska zon genom så kallade gemensamma projekt. Det förväntade överskottet av förnybar energi i tillsammans Skr. 2013/14:29 med relativt sett låga kostnader för ny förnybar energi innebär att det finns goda förutsättningar för att utnyttja de så kallade samarbetsmekanismerna i förnybartdirektivet för att därigenom bidra till att EU:s mål för förnybar energi till 2020 nås till minsta möjliga kostnad. Vid har sonderingar genomförts på tjänstemannanivå med ett antal andra medlemsländer om möjligheten att genomföra gemensamma projekt. För tillfället är intresset för sådana projekt svagt. Detta kan dock komma att ändras i takt med att 2020 närmar sig och prognoser ersätts av verkligt utfall. och har gått före när det gäller att samarbeta om främjande av förnybara energikällor. Den gemensamma elcertifikatsmarknaden mellan och är den första tillämpningen av samarbetsmekanismerna. 3.2.3Sammanlänka människorna i regionen Regeringens bedömning: för bidrar till att föra människor närmare varandra genom ett fördjupat regionalt och lokalt samarbete i . Särskilt viktigt är att samarbeten stärks och vidareutvecklas mellan olika sektorer och aktörer i regionen på såväl lokal, regional och nationell nivå som EU- nivå. Fördjupade samarbeten i regionen bör särskilt inriktas på intresseområden med ett tydligt regionalt mervärde där resultaten blir bättre genom samarbete över gränserna än om varje land agerar enskilt. Delmålet handlar om att föra människor i regionen närmare varandra i syfte att bättre ta till vara på de möjligheter som är gemensamma för och att bättre möta regionens utmaningar. Målet mäts i huvudsak med hjälp av indikatorer på andelen organisationer och människor som deltar i såväl kulturella som utbildnings- och forskningsorienterade utbyten och samarbeten. för bidrar med ett tydligt mervärde genom att samla nationella, regionala och lokala aktörer från ett flertal intresseområden och genom att dessa samverkar i ett antal frågor som är viktiga för Östersjösamarbetet. Detta sker till exempel mellan sektorer som jordbruk, miljö, transport, hälsa, utbildning, kultur, innovation, civil säkerhet med flera. Detta sektorsövergripande samarbetsklimat bidrar till synergieffekter, kunskapsutbyten och utveckling av nya idéer. Principen om flernivåstyre är central för genomförandet av för . Arbetssättet syftar till en fördjupad dialog och samordnade insatser mellan relevanta beslutsfattande nivåer i inklusive civilsamhället, universitetsvärlden och den privata sektorn. för stärker flernivåstyret genom en tydlig delaktighet och samverkan mellan nivåer och relevanta aktörer och genom att till exempel erbjuda mötesplatser för dialog och idéutbyte. 3.2.4Bättre samarbete i brottsbekämpning Regeringens bedömning: för utgör ett värdefullt komplement till EU-samarbetet inom brottsbekämpning. Det regionala samarbetet i brottsbekämpningen måste utvecklas i takt med integration. för möjliggör ett fördjupat samarbete för olika myndigheter. De brottsbekämpande myndigheterna bör således fortsätta att utveckla sitt ömsesidiga samarbete. Inriktningen ligger väl i linje med regeringens mål att minska brottsligheten och att öka människors trygghet. Delmålet syftar till att främja och stödja utvecklingen av gemensamma metoder i och samarbeten för att bekämpa organiserad brottslighet som människohandel, särskilt i regionens gränsområden. Ett utmärkande drag för är dess vidsträckta yttre gränser som ofta utgör en skiljelinje mellan olika typer av lagstiftning. Detta är något som den organiserade brottsligheten i många fall utnyttjar. Likaså utnyttjar den organiserade brottsligheten den fria rörligheten och goda transportförbindelser i den geografiska närheten. Kriminella ser nya marknader och möjligheter att tjäna pengar genom att utnyttja skillnader och svagheter i länderna. Kriminella nätverk bildas över gränserna och utnyttjar såväl brister i informationsutbytet som myndigheternas svårigheter att bedriva effektiv övervakning och kontroll. Olika ekonomiska förutsättningar inom regionen sätter därutöver sin prägel på hur den gränsöverskridande kriminaliteten utvecklas. Det finns mot den bakgrunden starka skäl att fortsätta prioritera utvecklingen av det regionala samarbetet och att fokusera på länderna kring . Genom för förs den geografiska komponenten in som ett viktigt komplement till det generella EU- samarbetet inom brottsbekämpning. Strategin bidrar till att identifiera regionala problem och vid behov utforma motåtgärder anpassade för regionen. I takt med att regionen fortsätter att integreras måste de brottsbekämpande myndigheter följa med i utvecklingen. Den inrättade Aktionsgruppen mot organiserad brottslighet i (BSTF) utgör en viktig plattform för arbetet med att uppnå delmålet om bättre samarbete i gränsöverskridande brottsbekämpning. Alla Östersjöstater, inklusive och , deltar i samarbetet. Med undantag för deltar även alla stater i det brottsbekämpande arbetet på EU-nivå. Det öppnar för samarbete bland annat genom Europol och en rad EU-instrument ägnade att stödja kampen mot den gränsöverskridande brottsligheten. Särskilda åtgärder, som aktionsgruppen mot människohandel (TF-THB) vid Östersjöstaternas råd (), har också upprättas för regionalt samarbete mot människohandel i . 3.3Målet att öka välståndet i regionen Efter 2005 är åtta av nio medlemmar i . Helt nya förutsättningar finns nu att integrera dessa ekonomier med varandra och förbättra rörligheten för lärande och utbildning och på så vis skapa bättre förutsättningar för ett ökat välstånd i regionen. Handel är viktig för . För de mindre utgör handeln med andra merparten av det totala handelsutbytet, medan siffran för de medelstora länderna är något lägre. En väl fungerande inre marknad och en effektiv rörlighet för varor och tjänster i är därför viktiga åtgärder för att stimulera tillväxt i regionen. ekonomier har, trots den ekonomiska krisen , varit jämförelsevis stabila. Det finns ett tydligt samband mellan regionens tillväxt och EU:s tillväxt i stort, där regionen är beroende av de åtgärder och beslut som tas på europeisk nivå (bild 8). är därför i hög grad beroende av en stark och stabil tillväxt i . För att stimulera tillväxten och öka förtroendet för EU:s inre marknad har kommissionen presenterat två åtgärdspaket, de så kallade inremarknadsakterna (Single Market Act I och II) med konkreta förslag som förhandlas och delvis redan börjat genomföras i medlemsländerna. Bättre genomförande och korrekt tillämpning av EU:s lagstiftning ger bättre förutsättningar för tillväxt i såväl de enskilda som i stort. Med målet att öka välståndet i regionen koncentreras insatser på de områden där EU-medlemskapet och samarbetet mellan kan användas som en hävstång för ett ökat välstånd i regionen. För målet att öka välståndet i har fyra delmål fastställts: som föregångare i förverkligandet av en gemensam inre marknad för bidrar till 2020-strategin Förbättra regionens globala konkurrenskraft Klimatanpassning och förbättrad krisberedskap BNP-tillväxt i och i hela EU 3.3.1Östersjöregionen som föregångare i förverkligandet av en gemensam inre marknad Regeringens bedömning: Det fördjupade makroregionala samarbetet bidrar till en effektivare hantering av inremarknadsfrågor. Detta skapar bättre förutsättningar för varor och tjänster att cirkulera fritt inom regionen. Det i sig ger bättre förutsättningar för gränsöverskridande handel och skapar förbättrade villkor för tillväxt och ett ökat välstånd. Det är därför viktigt att ett fortsatt gott samarbete upprätthålls mellan myndigheter och departement som arbetar med inremarknadsfrågor i regionen. Delmålet syftar till ett förbättrat genomförande och tillämpning av EU- lagstiftning. Avsikten är att skapa bättre förutsättningar för en ökad handel med varor och tjänster inom EU:s . Åtta av nio är medlemmar i vilket innebär att medlemsländernas lagstiftning till stor del påverkas av europeisk rätt. Samarbetet i kan sedan fungera som ett komplement till de möjligheter som erbjuds genom den europeiska lagstiftningen. Det handlar exempelvis om genomförandet av tjänstedirektivet (direktiv /123/EG) och varupaketet. Ett enhetligt genomförande och en korrekt tillämpning av den Skr. 2013/14:29 europeiska lagstiftningen är önskvärt för att skapa likvärdiga förutsättningar för företag att erbjuda sina varor och tjänster samt för medborgare att förflytta sig fritt över gränserna inom unionen. Det bidrar till en enhetlig marknad som ger ett gynnsamt företagsklimat i . Inom ramen för för samarbetar inremarknadsmyndigheter och departement med utbyte av information och bästa praxis av den praktiska funktionen i frågor som berör tillämpning och genomförande av lagstiftning inom den fria rörligheten för varor och tjänster. Befintliga EU-instrument som rådgivningsverktygen kontaktpunkterna för varor och tjänster hjälper genom sitt informativa syfte till att underlätta för den fria rörligheten. Ett annat viktigt verktyg är () som är ett system för informationsutbyte mellan europeiska nationella myndigheter. syftar till att underlätta samarbete inom regionen och EU i stort. Även problemlösningsverktyg, SOLVIT för frågor gällande nationella myndigheters begränsningar av den fria rörligheten, används för att underlätta för personer och företag att röra sig fritt och utföra handel med varor och tjänster i . Utbyte av erfarenheter och ett aktivt samarbete i nätverken ger en mer enhetlig tillämpning av lagstiftningen och hjälper till att undanröja hinder. På så sätt kan handel med varor och tjänster underlättas och bidra till ökad konkurrenskraft och förbättrade villkor för tillväxt i regionen. 3.3.2EU:s strategi för bidrar till 2020-strategin Regeringens bedömning: för bidrar till målen i 2020-strategin genom ett fördjupat regionalt samarbete i till gagn för vårt närområde men också EU i stort. för bör därmed vara en av utgångspunkterna i arbetet med att genomföra de uppsatta målen i 2020-strategin. Detta kan exempelvis ske genom fördjupat samarbete för att förbättra utbildningsnivån, minska skolavhopp, utveckla primär- och kriminalvård, bättre kontrollera och snabbare behandla tuberkulossmitta, satsa på forskning och innovation för en hållbar tillväxt samt i fråga om klimat- och energimålen i 2020-strategin. Strategin bör också verka för att regionens kapacitet utnyttjas maximalt genom ökad delaktighet av såväl kvinnor som män. Delmålet syftar till att stärka genomförandet av 2020-strategin i Delmålet utgår från de indikatorer för sysselsättning och för investering i forskning och utveckling som används i 2020-strategin, omräknat för . ekonomiska utveckling har en tydlig inverkan på kan bli ett viktigt komplement inom flera områden där redan har kommit långt. Skapandet av en digital inre marknad där länder runt i många avseenden är föregångare inom EU är ett sådant 2013/14:29 exempel. Insatser inom forskning och innovation bör ske genom bättre samordning länderna emellan för att ta tillvara på deras komparativa fördelar. Ökat samarbete för befolkningens hälsa i skapar bättre förutsättningar för en friskare arbetskraft, som kostnader för sjukdomar och ohälsa hålls nere. 2020-strategin uppmärksammar att jämställdhet är viktigt för att främja ökad sysselsättning bland kvinnor och att EU-länders BNP därmed har potential att öka. yrkesarbetar i snitt av kvinnorna inom EU jämfört av männen. för bör verka för att regionens kapacitet utnyttjas maximalt genom att underlätta ökad delaktighet av såväl kvinnor som män i synnerhet när det gäller sysselsättning, entreprenörskap, innovation, handel och utbildning. Sysselsättningsgraden i EU och i EU:s i procent för kvinnor och för män mellan 3.3.3Förbättra regionens globala konkurrenskraft Regeringens bedömning: konkurrenskraft kan stärkas genom ett fördjupat samarbete i närområdet inom innovationsområdet och genom ett behovsstyrt gränsöverskridande klustersamarbete. Inom vissa näringar finns gemensamma förutsättningar genom exempelvis likartat klimat och likartad geografisk belägenhet, vilket bör tas till vara i särskilda satsningar. Gemensamma styrkeområden där länderna i regionen kompletterar varandra och kan skapa större kritisk massa är bland annat hälsa, telekom/informationsteknik och miljöteknik. Samverkan i forskning, utveckling och förädling av biomassa, så kallad bioekonomi, kan stärka och regionens konkurrenskraft i näringar av betydelse för regionens glest befolkade delar. Detta ligger väl i linje med regeringens strävan mot en resurseffektiv ekonomi. Delmålet syftar dels till att stärka den allmänna konkurrenskraften i regionen, dels till att utjämna de ekonomiska skillnaderna i genom en stark ekonomisk tillväxt i de minst utvecklade delarna i regionen. Som mått på global konkurrenskraft i används BNP-tillväxt, Human Development Index och arbetskraftsproduktivitet omräknat för regionen som helhet. kännetecknas av en tydlig välståndsklyfta mellan utvecklade välfärdssamhällen i och västra å ena sidan, och nya medlemsländer från tidigare planekonomier å den andra. Välståndsklyftan skapar både förutsättningar och utmaningar för regionen. Med tilltagande globalisering ökar också omvandlingstrycket på alla länders ekonomier. Ska stå sig stark i en globaliserad världsekonomi måste regionen ta väl vara på sina resurser och förutsättningar. Flera av länderna i är små och beroende av utökade marknader och kompetensförsörjning för att utveckla konkurrenskraftiga företag. I regionen finns också en tydlig obalans mellan svagt utvecklade och glest befolkade områden och tätorter dit den största delen av den ekonomiska utvecklingen är koncentrerad. Satsningar på turism- och besöksnäringen bidrar redan väsentligt till ekonomi och sysselsättning, och det finns förutsättningar att ytterligare utveckla dessa för att förbättra regionens globala konkurrenskraft genom ett hållbart nyttjande av kultur och naturarv. En satsning på hållbar turism och landsbygdsföretagande kan stärka och regionens konkurrenskraft. Hållbar turism och landsbygdsutveckling är betydelsefulla för glest befolkade delar. har identifierat gemensamma styrkeområden att bygga på, till exempel aktiv hälsa, telekom/ informationsteknik, rent vatten, design för en åldrande befolkning och hållbara transporter. Samarbetet syftar till att dra nytta av ländernas olika styrkor och de fördelar som skapas genom ett ökat 2013/14:29 samarbete vilket i sin tur ger en större kritisk massa när det gäller kunskap, forskning, utveckling, tillverkning och marknad. En stor samhällsutmaning för är att minska beroendet av fossila råvaror och minska utsläppen av koldioxid och andra växthusgaser. En central åtgärd för att komma till rätta med detta är att utveckla användningen och förädlingen av förnybar biomassa, jord- och skogsbruket samt av och akvatiska organismer. En annan åtgärd är att utveckla användningen av biologiska processer för processindustrin och industriell förädling. Att utveckla ett samhälle som i högre grad baseras på förnybara biologiska resurser, en så kallad biobaserad ekonomi, är därför ett viktigt bidrag till klimatanpassningen och till råvaruförsörjningen. för bidrar till att stärka regionens globala konkurrenskraft genom ökat samarbete och en ökad integration, men i synnerhet genom att samverka i med att genomföra 2020-strategin. Institutionella barriärer mellan länder behöver också undanröjas. En bioekonomi med ökat förädlingsvärde på biomassan, bättre energianvändning och bättre återvinning av näring och energi från slutprodukterna kräver långsiktiga, komplicerade och stora investeringar. Genom att utveckla och investera i olika bioraffinaderier och att öka samarbetet i kan regionen stärka sin globala konkurrenskraft med satsningar inom bioekonomi. tillsammans med Östersjöstaternas råd (, ) har inom ramen av för inlett ett sådant samarbete. Ett viktigt led i utvecklingen mot ökad hållbarhet och att stärka regionens konkurrenskraft är den potential som finns kopplad till blå tillväxt – inte minst i fråga om teknikutveckling, turism, livsmedel och bioekonomi. Ett fortsatt arbete med att tillvarata den potential som finns inom och mellan dessa sektorer är därför särskilt angeläget både nationellt och inom ramen för en utvecklad samverkan med länderna runt . 3.3.4Klimatanpassning och förbättrad krisberedskap Regeringens bedömning: är särskilt sårbar för ett förändrat klimat. Ett samarbete kring klimatanpassning mellan Östersjöstaterna, i nära dialog sinsemellan, på såväl makroregional och nationell, som regional och lokal nivå ökar förutsättningarna till anpassning. Regeringen är därför positiv till det arbete som bedrivits i flaggskeppsprojektet och kommer att verka för att det antas en strategi för klimatanpassning i . Näringslivet har också en viktig roll i arbetet med klimatanpassning. Ett klimatanpassningsperspektiv bör därmed anläggas inom alla näringslivssektorer i samhället där det är relevant, till exempel inom jord- och skogsbruk, turism, fiske, energi samt byggande av infrastruktur. En målsättning för delmålet är att en tvärsektoriell plan och ett program för kustskydd ska antas för regionen. Planen och programmet ska även inkludera uppgifter om föreskrifter som rör effekter av ökad avrinning Skr. 2013/14:29 och förändringar i havsmiljön. ska en sådan antas till 2020 och en regional strategi för klimatanpassning ha tagits fram 2013. Anpassning, såväl som brist på anpassning, kan få effekter över nationsgränserna. Med hänsyn till att vi inom regionen delar på och dess tillrinningsområde, finns det goda skäl att samarbeta för att förbereda och rusta våra samhällen mot konsekvenserna av klimatförändringar. En gemensam röst gör det även möjligt att med tyngd lyfta fram frågor med hög relevans för regionen i internationella sammanhang. Samarbetet sträcker sig över många ämnesområden – allt från biodiversitet i , gemensam beredskap för naturolyckor till begränsning av spridning av skadedjur och sjukdomar inom lantbruket. för tar fasta på de gemensamma geografiska och klimatologiska förutsättningarna i regionen. Dessa motiverar ett nära samarbete för att förbereda och rusta våra samhällen för klimatförändringar, liksom för att minska regionens beroende av fossila råvaror och minska utsläppen av växthusgaser genom satsningar på bio-ekonomi och resurseffektivitet inom ramen för en hållbar utveckling. Ett förslag till en regional strategi och aktionsplan för klimatanpassning har tagits fram inom ramen för flaggskeppsprojektet som presenterade sitt förslag . Målsättningen är att detta förslag ska bli ett underlag till ett politiskt beslut om att anta en makroregional klimatanpassningsstrategi och aktionsplan. Regeringens styrning av arbetet med modell för det nationella genomförandet av för innebär att många svenska myndigheter görs delaktiga. För att tydliggöra myndigheternas roll fattade regeringen ett flertal regeringsbeslut med likalydande uppdrag till myndigheter att aktivt bidra nationella genomförandet (bilaga 1). myndigheter och samtliga 21 länsstyrelser av sådana uppdrag (bilaga 2). Enligt uppdragen ska myndigheterna utveckla samverkansformer i som förstärker det långsiktiga och tvärsektoriella samarbetet, samt medverka till genomförandet av handlingsplanen till Myndigheterna ska också redogöra för hur arbetet med strategin kan bidra till att uppfylla myndigheternas interna mål och bidra till att genomföra relevant lagstiftning och politik såväl nationellt som inom EU. De myndigheter och länsstyrelser som har i uppdrag att bidra till strategin ingår i ett nationellt nätverk under ledning av . nätverket deltar även flertalet aktörer med ansvar att samordna tillväxtarbetet på frivillig basis. Nätverket utgör en viktig plattform för 2013/14:29 regeringens arbete med att genomföra strategin och dess handlingsplan. Det erbjuder svenska aktörer möjligheter att skapa nya samarbeten ofta med aktörer från andra sakområden, samt en möjlighet till informations- och erfarenhetsutbyte till exempel vad gäller finansieringsmöjligheter och erfarenheter från integrering av strategin i myndigheternas interna arbete. Statsrådsberedningen och tjänstemän från berörda departement deltar regelbundet vid dessa möten. Modellen med myndighetsuppdrag och ett nationellt nätverk av genomförande parter har rönt intresse och uppmärksamhet bland andra EU-medlemsländer i där det nationella ansvaret ofta finns på departementsnivå. Regeringen anser att dessa uppdrag varit framgångsrika och har haft en avgörande effekt för att ska kunna leva upp till sina åtaganden i strategins handlingsplan. Det är därmed regeringens bedömning att dessa regeringsuppdrag bör förlängas efter att de löper ut . Handlingsplanens 17 prioritetsområden samordnas av en eller flera prioritetssamordnare.