prop · H003148 · 2013-04-16 00:00:00 — Enligt regeringens mening är det viktigt att direktivet genomförs på ett korrekt sätt. Såsom Lagrådet påpekar är det en saklig skillnad mellan alternativet att knyta EU-blåkortet till en viss anställning och alternativet att knyta det till en viss arbetsgivare. En arbetstagare kan få olika anställningar hos samma arbetsgivare. Vidare kan samma anställning också övergå till en ny arbetsgivare (jfr 6 b § lagen [1982:80] om anställningsskydd). Regeringen anser därför att direktivets artikel 12.1 bör genomföras på så sätt att ett EU-blåkort knyts till det anställningserbjudande som låg till grund för beviljandet av tillståndet, dvs. till viss anställning och ett visst slag av arbete. Efter en sammanlagd tillståndstid bör ett EU-blåkort endast knytas till ett visst slag av arbete. En bestämmelse med denna innebörd bör tas in i utlänningslagen. Direktivets fakultativa bestämmelse om likabehandling med landets egna medborgare bör alltså inte utnyttjas. Byte till ny anställning I artikel 12.2 första stycket anges att ändring av arbetsgivare för innehavare av EU-blåkort under anställningens två första år skriftligen ska godkännas i förväg av behörig myndighet i enlighet med nationella förfaranden. Denna myndighet ska senast efter det att ansökan lämnats in meddela sökanden sitt beslut. Syftet med detta krav på godkännande från behörig myndighet är att förebygga missbruk av systemet med EU-blåkort för högkvalificerad anställning. Enligt nuvarande ordning tillämpas inte förfaranden med skriftliga godkännanden för att medge byte av arbetsgivare. Vid byte av arbetsgivare för ett arbetstillstånd ska en ny ansökan om arbetstillstånd lämnas in till . Ett system med krav på ny ansökan har till effekt att behörig myndighet skriftligen prövar om den nya anställningen uppfyller kraven för EU-blåkort. Som anges ovan kan en arbetstagare få olika anställningar hos samma arbetsgivare. Byte till en ny anställning förutsätter att en ny ansökan om EU-blåkort ges in till som då ska pröva att villkoren för tillståndet är uppfyllda. Detsamma gäller om utlänningen vill ansöka om en ny anställning hos en annan arbetsgivare. Direktivets krav på skriftligt godkännande enligt artikel 12.2 första stycket blir därmed tillgodosett. anser att den föreslagna bestämmelsen om skyldighet att ansöka om nytt EU-blåkort i de aktuella situationerna, mot bakgrund av direktivets lydelse, enbart bör omfatta . Regeringen anser i och för sig att det redan av den i promemorian föreslagna lydelsen av bestämmelsen framgår att kravet i fråga endast gäller . För att det inte ska råda någon oklarhet i frågan kan det dock finnas anledning att ytterligare förtydliga detta i lagtexten. Sammanfattningsvis bör det därför i utlänningslagen tas in en bestämmelse som anger att en utlänning som vill byta till en annan anställning än den som EU-blåkortet är knutet till ska ansöka om nytt EU-blåkort. Ansökan om byte av slag av arbete Som framgår ovan föreslås att ett EU-blåkort ska knytas till ett visst slag av arbete under en sammanlagd tillståndstid av . anställning till ett annat slag av arbete än det som EU-blåkortet är knutet till bör förutsätta att en ansökan om nytt EU-blåkort ges in till . En bestämmelse med denna innebörd bör tas in i utlänningslagen. Det kan anmärkas att för den som vill söka sig till arbete inom andra sektorer på den svenska arbetsmarknaden som inte ställer upp krav på högkvalificerad anställning finns möjlighet att ansöka om och beviljas ett nationellt uppehållstillstånd och arbetstillstånd för arbetskraftsinvandring (jfr avsnitt 9.7). Enligt artikel 13 ska medlemsstaterna tillåta innehavare av EU-blåkort som blir arbetslösa att stanna kvar på deras territorier för att söka och ta ny anställning. I promemorian föreslås att, för att uppfylla direktivets krav i denna del, det bör införas en bestämmelse som medger att den som har EU-blåkort söker ny anställning i av från det att anställningen upphörde. I förtydligande syfte bör, som Förvaltnings- rätten i påpekat, det av lagtexten framgå att perioden börjar löpa från det att anställningen upphör. Ansökan om ny anställning bör inte begränsas till att avse en sådan högkvalificerad anställning som omfattas av blåkortsdirektivet. av bör den som har EU-blåkort även kunna ansöka om och beviljas uppehållstillstånd och arbetstillstånd med anledning av en ny anställning för ett annat slag av arbete enligt de vanliga bestämmelserna om arbetskraftsinvandring. Arbetsförmedlingen har efterlyst ett förtydligande vad gäller eventuellt ansvar för tillhandahållande av service och arbetsmarknadspolitiska åtgärder för personer med EU-blåkort som blir tillfälligt arbetslösa. Alla som har rätt att arbeta i har också rätt att skrivas in vid och få service av den offentliga arbetsförmedlingen, vilket bl.a. inkluderar service i form av platsförmedling och vägledning. Sådan service innefattar även arbetsmarknadspolitiska insatser som syftar till att stärka den enskildes möjligheter att få eller behålla ett arbete. När det gäller utlänningar som beviljats ett EU-blåkort och som är arbetssökande har Arbetsförmedlingen, i likhet med vad som gäller för andra personer med rätt att arbeta i , att ta ställning till vilka insatser som är arbetsmarknadspolitiskt motiverade - dvs. framstår som lämpliga både för den enskilde och ur ett övergripande arbetsmarknadspolitiskt perspektiv. Anställning som är förbehållen svenska medborgare, unionsmedborgare respektive medborgare i EES-stater I artikel 12.3 anges att medlemsstaterna får behålla inskränkningar i möjligheterna till sådan anställning som medför myndighetsutövning och ansvar för att skydda statens allmänna intressen, när anställningen i enlighet med nationell lagstiftning eller unionslagstiftning är förbehållen egna medborgare. Vidare anges i artikel 12.4 att inskränkningar får behållas vid anställning som enligt nationell lagstiftning eller unionslagstiftning är förbehållen egna medborgare, unionsmedborgare eller medborgare i EES-stater. I regeringsformen, förkortad RF, finns krav på svenskt medborgarskap Prop. 2012/13:148 för vissa anställningar och uppdrag. Svenskt medborgarskap krävs bl.a. för anställning som ordinarie domare (11 kap. 11 § RF) och för ombudsmän, riksrevisorerna och justitiekanslern (12 kap. 6 § RF). I den utsträckning det finns skäl att i övrigt ställa upp krav på svenskt medborgarskap ska dessa enligt samma lagrum tas in i lag eller i andra föreskrifter enligt förutsättningar som anges i lag. I t.ex. lagen (1994:260) om offentlig anställning anges krav på svenskt medborgar- skap för ett stort antal statliga anställningar. Möjligheten enligt direktivets fakultativa artiklar 12.3 och 12.4 att behålla inskränkningar vid anställningar som enligt nationell lagstiftning eller unionslagstiftning är förbehållen svenska medborgare, unions- medborgare eller medborgare i EES-stater gör det möjligt att behålla angivna krav på svenskt medborgarskap. Den möjligheten bör utnyttjas. Enligt artikel 12.5 ska principen om unionsföreträde respekteras när det gäller tillträde till arbetsmarknaden för innehavare av EU-blåkort. I avsnitt 8.5 föreslås att en förutsättning för att bevilja EU-blåkort ska vara att principen om unionsföreträde har beaktats. Vid byte av anställning för den som har EU-blåkort ankommer det därmed på att kontrollera att denna princip har beaktats. Direktivets krav i artikel 12.5 är därmed uppfyllt. 9.6Nekad förlängning av tillståndstiden och återkallelse av EU-blåkort Regeringens förslag: En ansökan om förlängning ska avslås och ett tillståndet har förvärvats på ett bedrägligt sätt, bevis om tillståndet har förfalskats eller ändrats i något avseende, utlänningen inte uppfyllde kraven för inresa och vistelse vid den ursprungliga ansökan, förutsättningarna för att bevilja EU-blåkort är uppfyllda, utlänningen vistas i av andra skäl än de som EU-blåkortet beviljades för, utlänningen har bytt till en annan anställning eller till ett annat slag av arbete än vad EU-blåkortet är knutet till, eller utlänningen utgör ett hot mot allmän ordning, allmän säkerhet eller allmän folkhälsa. Ett EU-blåkort ska också återkallas om utlänningen varit arbetslös mer än i följd. ska den som har EU-blåkort anmäla till om han eller hon blir arbetslös eller om den avtalade lönen sänks så att den inte längre når upp till den fastställda lönetröskel som ligger till grund för EU-blåkortet. 2012/13:148 ändrats så att den för EU-blåkort fastställda lönetröskeln inte längre uppnås ska medföra att förlängning av tillståndstiden nekas eller att EU-blåkortet återkallas, om inte utlänningen visar att bristen att fullgöra anmälningsskyldigheten beror på orsaker som han eller hon inte råder över. Regeringens bedömning: Möjligheten enligt blåkortsdirektivet att neka förlängning av tillståndstiden eller återkalla ett EU-blåkort på grund av att utlänningen inte har tillräckliga medel för sin försörjning, inte har meddelat sin adress eller har ansökt om socialbidrag, bör inte utnyttjas. Promemorians förslag och bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Förvaltningsrätten i anser att det bör förtydligas i lagtexten om det är den lönenivå som gällde då EU-blåkortet först beviljades som ska gälla beträffande anmälningsskyldigheten och vid återkallelse av tillståndet. anser att i stället för att införa en anmälningsskyldighet för den som har EU-blåkort borde Migrations- verket göra efterkontroller för att säkerställa att systemet följs och anställningsvillkoren tillgodoses. Skälen för regeringens förslag och bedömning Tillståndet har förvärvats på ett bedrägligt sätt I artikel 9.1 a anges att ett EU-blåkort ska återkallas och att en ansökan om förlängning av EU-blåkortet ska avslås om tillståndet har förvärvats på bedrägligt sätt, förfalskats eller ändrats i något avseende. För att genomföra blåkortsdirektivet i denna del bör det av det nya kapitlet i utlänningslagen framgå att ett EU-blåkort ska återkallas och att tillståndstiden för EU-blåkort inte ska förlängas om tillståndet förvärvats på ett bedrägligt sätt eller att beviset om tillstånd har förfalskats eller ändrats i något avseende. Det kan t.ex. ha framkommit att anställnings- erbjudandet som låg till grund för beviljande av det första tillståndet var falskt. Att EU-blåkortet förfalskats eller ändrats i något avseende kan inte syfta på annat än att själva tillståndsbeviset, uppehållstillståndskortet, har ändrats på något otillbörligt sätt. Förutsättningarna för EU-blåkort är inte uppfyllda I artikel 9.1 b anges att ett EU-blåkort ska återkallas och att ansökan om förlängning ska avslås om det framkommer att innehavaren inte uppfyllde eller inte längre uppfyller kraven för inresa och vistelse eller vistas i landet av andra skäl än de för vilka tillståndet beviljades. Bestämmelser som reglerar dessa grunder för återkallelse eller nekad förlängning av tillståndstiden för ett EU-blåkort bör tas in i det nya kapitlet i utlänningslagen. Enligt artikel 9.1 c ska ett EU-blåkort återkallas och ansökan om förlängning av tillståndet avslås om innehavaren inte har respekterat vissa begränsningar om tillträdet till arbetsmarknaden som medlems- staterna kan ställa upp enligt artiklarna 12.1, 12.2 och 13. ningar som avses gäller bl.a. om utlänningen inte har tillträtt den anställning som låg till grund för beviljandet av EU-blåkortet (artikel 12.1), om utlänningen inte ansökt om och beviljats ett nytt EU-blåkort vid byte av arbetsgivare eller inte meddelat ändringar som påverkar villkoren för inresa och vistelse (artikel 12.2). EU-blåkortet ska också återkallas eller ansökan om förlängning nekas om innehavaren av EU-blåkort inte informerat behöriga myndig- heter om arbetslöshet (artikel 13.4). I avsnitt 9.5 föreslås att den som har EU-blåkort ska ha ansökt om och beviljats ett nytt EU-blåkort för att få byta anställning . Om det vid en förlängningsansökan framkommer att utlänningen har påbörjat en ny anställning utan att ha ansökt om nytt tillstånd ska EU- blåkortet återkallas och förlängning av EU-blåkort nekas (artikel 9.1 c och 12.2). Detsamma ska gälla om det vid en förlängningsansökan framkommer att utlänningen bytt till ett annat slag av arbete än det som EU-blåkortet är knutet till. Bestämmelser med denna innebörd bör tas in i det nya kapitlet i utlänningslagen. Innehavare av EU-blåkort ska underrätta behörig myndighet när arbetslöshet inträffar (artikel 13.4). Enligt nuvarande ordning föreligger inte någon skyldighet för den som beviljats uppehålls- och arbetstillstånd att informera om att anställningen upphört . Information om att arbetslöshet inträtt kommer dock ofta till kännedom eftersom arbets- tagaren i normalfallet lämnar in en ny ansökan om arbetstillstånd till verket. Artikel 13.4 i direktivet innebär att det måste införas en skyldighet för den som har EU-blåkort att anmäla till att arbetslöshet inträtt. En bestämmelse med den innebörden bör tas in i utlänningslagen. I artikel 12.2 anges vidare att innehavare av EU-blåkort ska meddela behörig myndighet om ändringar som påverkar inresevillkoren i artikel 5. ska sådana ändringar meddelas på förhand eller, om detta fastställs i nationell lagstiftning, godkännas på förhand. Enligt artikel 12.2 andra stycket ska den som har EU-blåkort och när en medlemsstat inte utnyttjar möjligheten som ges enligt artikel 12.1 andra meningen att medge likabehandling med medlemsstatens egna medborgare, meddela behörig myndighet om ändringar som påverkar villkoren för inresa. För att förhindra missbruk av systemet med EU-blåkort och för att säkerställa att den fastställda lönetröskeln för beviljande av EU-blåkort inte underskrids , föreslås i promemorian att det bör införas en skyldighet för den som har EU-blåkort att anmäla till om lönenivån inte längre uppnås. ställer sig tveksam till om en sådan anmälningsskyldighet kommer att fungera tillfredsställande då personen som anmäler en sänkning av lönen troligtvis blir av med sitt EU-blåkort. anser i stället att bör göra efterkontroller av de som beviljats EU-blåkort, förslagsvis genom stickkontroller, för att säkerställa att systemet med EU-blåkort följs och anställningsvillkoren efterlevs. Det kan enligt regeringens mening inte uteslutas, såsom påpekar, att uppgift om att lönetröskeln är uppnådd kan medföra att ett EU-blåkort återkallas. Det följer dock av direktivet att det ska införas en skyldighet för den som har EU-blåkort att anmäla till om lönetröskeln inte längre uppnås. Regeringen anser därför att en sådan anmälningsskyldighet måste införas för att uppfylla direktivets krav. Mot bakgrund av vad som föreslagits av Förvaltningsrätten i bör ett tillägg göras till den i promemorian föreslagna lagtexten som klargör att det är den lönetröskel som ligger till grund för EU-blåkortet, dvs. den lönetröskel som gällde då EU-blåkortet beviljades eller när tillståndstiden förlängdes som ska gälla vid en anmälningsskyldighet. I de fall den som har EU-blåkort nyttjar förmåner och andra rättigheter för en arbetstagare, t.ex. frånvaro på grund av sjukskrivning eller föräldraledighet, vilket kan påverka den faktiska löneutbetalningen, bör dock inte detta förhållande föranleda någon anmälningsskyldighet. Underlåtenhet att iaktta anmälningsskyldigheten Underlåtenhet att anmäla ändring av inresevillkoren eller arbetslöshet ska medföra att EU-blåkortet återkallas eller att förlängning nekas, om inte den som har EU-blåkort kan visa att bristen att fullgöra anmälnings- skyldigheten beror på orsaker som han eller hon inte råder över (artikel 9.2). Om den som har EU-blåkort inte iakttagit den anmälningsskyldighet som ska gälla vid arbetslöshet eller om lönen ändrats så att den inte längre uppgår till den för EU-blåkort fastställda lönetröskeln ska således EU-blåkortet återkallas eller förlängning av tillståndet nekas. Även dessa grunder för återkallelse och nekad förlängning av tillståndstiden bör tas in i det nya kapitlet i utlänningslagen. Begränsningar av möjligheten att neka förlängning av tillståndstiden och återkalla EU-blåkort I artikel 9.2 anges att underlåtenhet att informera behöriga myndigheter om ändringar i inresevillkoren enligt artikel 12.2 andra stycket eller om arbetslöshet inträffat enligt artikel 13.4 inte ska anses utgöra tillräcklig grund för att återkalla eller inte förlänga ett EU-blåkort om innehavaren kan bevisa att informationen inte nått mottagaren av orsaker som innehavaren inte rådde över. Ett EU-blåkort ska således inte återkallas och ansökan om förlängning av ett EU-blåkort inte avslås om utlänningen visar att bristen att fullgöra skyldigheten att anmäla till om anställningen upphör eller om den avtalade lönen inte längre når upp till den fastställda lönetröskeln beror på orsaker som han eller hon inte råder över. En bestämmelse som på detta sätt begränsar möjligheten att återkalla EU- blåkort eller neka förlängning av tillståndet bör tas in i det nya kapitlet i utlänningslagen. Allmän ordning, allmän säkerhet eller allmän folkhälsa Enligt artikel 9.3 a får ett EU-blåkort återkallas och en ansökan om förlängning av ett EU-blåkort avslås med hänsyn till allmän ordning, allmän säkerhet och allmän folkhälsa. I avsnitt 8.12 föreslås att ett EU-blåkort inte ska beviljas en utlänning . 2012/13:148 om han eller hon anses utgöra ett hot mot allmän ordning, allmän säkerhet eller allmän folkhälsa. Motsvarande bör gälla i fråga om ansökan om förlängning av tillståndstiden. Återkallelse av EU-blåkort bör också vara möjligt på denna grund. Möjligheten att återkalla EU- blåkort eller neka förlängning av tillståndstiden bör alltså i dessa fall utnyttjas. Bestämmelser med denna innebörd bör tas in i det nya kapitlet i utlänningslagen. I artikel 9.3 b anges att i de fall innehavaren av EU-blåkort inte har tillräckliga medel för sin, och i tillämpliga fall sina familjemedlemmars, försörjning utan att utnyttja det sociala trygghetssystemet i den berörda medlemsstaten får EU-blåkortet återkallas eller ansökan om förlängning avslås. Någon reglering om återkallelse eller nekad förlängning av uppehålls- tillstånd och arbetstillstånd på grund av bristande försörjningsförmåga finns inte enligt gällande rätt. Inte heller finns något krav på att en anställning ska göra det möjligt att försörja utlänningens familje- medlemmar enligt nuvarande ordning för arbetskraftsinvandring. Något sådant försörjningskrav bör inte heller införas för den som har EU- blåkort. Möjligheten enligt artikel 9.3 b att avslå en ansökan om förlängning av EU-blåkort eller återkalla ett EU-blåkort på grund av bristande försörjningsförmåga bör alltså inte utnyttjas för svensk del. Underlåtenhet att meddela sin adress Enligt artikel 9.3 c får ett EU-blåkort återkallas och en ansökan om förlängning av EU-blåkort avslås om innehavaren inte har meddelat sin adress. I avsnitt 8.6 görs bedömningen att den möjlighet som ges enligt direktivets artikel 5.2 att kräva att sökande av EU-blåkort ska uppge sin adress på territoriet inte bör utnyttjas. Någon grund för att avslå en ansökan om förlängning av tillståndstiden eller återkalla ett EU-blåkort om den som har ett sådant tillstånd inte informerat om sin bostadsadress i är följaktligen inte aktuell. Enligt artikel 9.3 d får ett EU-blåkort återkallas och en ansökan om förlängning av ett EU-blåkort avslås om innehavaren ansöker om socialbidrag, förutsatt att berörd medlemsstat i förväg skriftligen har informerat honom eller henne om detta. Någon sådan grund för att avslå en ansökan om förlängning av ett uppehållstillstånd och arbetstillstånd eller för att återkalla tillstånd finns inte enligt gällande ordning. Det saknas skäl att införa en sådan ordning för den som har EU-blåkort. Möjligheten enligt blåkortsdirektivet att återkalla ett EU-blåkort eller neka förlängning av sådant tillstånd på grund av ansökan om socialbidrag bör därför inte utnyttjas. 2012/13:148 Återkallelse vid arbetslöshet Enligt artikel 13.1 ska återkallelse av EU-blåkortet ske om arbetslösheten överstigit i följd eller inträffat mer än en gång . Medlemsstaterna har rätt att välja om den sistnämnda omständigheten ska utgöra grund för återkallelse. Omständigheten torde sakna praktisk betydelse i . Bestämmelsen om återkallelse vid arbetslöshet bör därför utformas så att återkallelse ska ske om en utlänning varit arbetslös mer än i följd. En bestämmelse med denna innebörd bör tas in i det nya kapitlet i utlänningslagen. 9.7EU-blåkort eller nationella tillstånd Regeringens förslag: Det ska vara möjligt för en utlänning som har EU-blåkort att ansöka om och beviljas nationella uppehållstillstånd och arbetstillstånd efter inresan i . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har något att invända Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i och anser dock att innehållet i den föreslagna bestämmelsen i det nya kapitlet om EU-blåkort i utlänningslagen om att ett nationellt uppehållstillstånd och arbetstillstånd ska kunna sökas och bifallas efter inresan i bör tas in i 5 kap. 18 § respektive 6 kap. 4 § UtlL eller i nära anslutning till de bestämmelserna, eftersom man i paragrafen reglerar en förutsättning för att beviljas ett nationellt uppehålls- och arbetstillstånd och inte en förutsättning för ett EU-blåkort. Detta gäller även den föreslagna bestämmelsen i samma kapitel om när ansökan om uppehållstillstånd för familjemedlem ska vara gjord. Skälen för regeringens förslag: Enligt artikel 3.4 ska blåkorts- direktivet inte påverka medlemsstaternas rätt att utfärda andra uppehålls- tillstånd än EU-blåkort för alla anställningsändamål. Bestämmelsen innebär att medlemsstaterna även får utfärda nationella tillstånd för högkvalificerat arbete. Sådana tillstånd ger dock inte den rätt till vistelse i andra medlemsstater som föreskrivs i blåkortsdirektivet. Om sökanden inte uppfyller villkoren för EU-blåkort eller inte vill ha ett sådant tillstånd kan alltså nationella uppehållstillstånd och arbetstillstånd beviljas. Det är därför viktigt att utlänningen vid ansökan om uppehålls- och arbetstillstånd klargör vilken form av tillstånd som ansökan avser, dvs. antingen ett EU-blåkort eller uppehållstillstånd och arbetstillstånd enligt de vanliga bestämmelserna för arbetskrafts- invandring i utlänningslagen. Detta gäller såväl vid det första ansökningstillfället som vid ansökan om förlängning av tillstånd eller vid ny ansökan om tillstånd på grund av ny anställning t.ex. efter att ha varit arbetslös. Det kan inte uteslutas att den som beviljats ett EU-blåkort efter en viss tids vistelse i inte längre vill stanna kvar hos den arbetsgivare och i det högkvalificerade arbete som låg till grund för EU-blåkortet. berörd person inte längre finner skäl att utnyttja den möjlighet till rörlighet inom EU som systemet med EU-blåkort medger bör han eller hon ges möjlighet att under vistelsen här ansöka om nationella uppehållstillstånd och arbetstillstånd enligt gällande regler för arbetskraftsinvandring. Genom en sådan ordning ges personen i fråga möjlighet att finna ett arbete som kanske bättre motsvarar hans eller hennes utbildning eller yrkeskvalifikationer som arbetsgivares behov av rekrytering av högkvalificerad arbetskraft kan underlättas. För att en ansökan om uppehållstillstånd och arbetstillstånd ska kunna beviljas en person som har EU-blåkort efter inresan i måste en bestämmelse med denna innebörd tas in i utlänningslagen. Bestämmelser om när ansökan om uppehållstillstånd och arbetstillstånd ska göras finns i 5 kap. 18 § UtlL och 6 kap. 4 § UtlL. I promemorian föreslås att det för att i så stor utsträckning som möjligt hålla samman de bestämmelser som rör EU-blåkort bör en bestämmelse som medger den som har EU-blåkort att ansöka om och beviljas uppehållstillstånd och arbetstillstånd efter inresan i tas in i det föreslagna kapitlet om EU-blåkort i utlänningslagen. Även bestämmelser om när ansökan om uppehålls- tillstånd för familjemedlemmar ska vara gjord föreslås tas in i detta nya kapitel (jfr avsnitt 10.3).