prop · H1031d23 · 2013-09-18 00:00:00 — Dels kan växtnäringshanteringen i jordbruket förbättras t.ex. genom olika former av styrmedel, dels har nya metoder tagits fram för att fånga in och förstöra lustgas som bildas som biprodukt i kemiska processer. Regeringen har aktivt arbetat med att reducera utsläpp av kväve till luft och vatten, främst kopplat till åtgärder inom Landsbygdsprogrammet. En viktig insats har t.ex. varit rådgivning gällande gödselhantering inom Greppa näringen. Utsläppen av lustgas från sjukhus står för en ytterst liten andel av de totala nationella utsläppen. Trots detta har flera åtgärder vidtagits. Bland annat finns Nationella lustgaskonsortiet som är ett svenskt nationellt samarbete för att minska vårdens utsläpp av lustgas. Alla landsting och regioner samt är anslutna till nätverket. Flera åtgärder avseende lustgas har finansierats med stöd av regeringens klimatinvesteringsprogram, t.ex. har halverat utsläppen av lustgas bl.a. genom täta och kortare lustgasledningar och bättre övervakning för att upptäcka läckage. Enligt årliga uppföljning av miljökvalitetsmålet tyder flera studier och modelleringar på att återväxten av ozon- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 skiktet påbörjades mellan 1997– 2000. Trenden är dock inte statistiskt helt säkerställd. Nationella data för UV-strålning visar att under molnfria förhållanden har UV-strålningen ökat med i i jämförelse med förhållandena . Allt eftersom ozonskiktet återhämtar sig förväntas UV-strålningen att återgå till de nivåer som rådde . Utsläppen av ozonnedbrytande ämnen i är mycket låga och består nästan uteslutande av läckage från produkter som fortfarande används eller tagits ur bruk. Utsläppen fortsätter att minska i , se diagram 3.8 om nationella utsläpp av CFC (klorfluorkarboner). Diagram 3.8 Nationella utsläpp av klorfluorkarboner Källa: (IVL 2011: Emissioner och kvarvarande mängder CFC i Enligt finns det indikationer på att en stor mängd av de kvarvarande mängderna ozonnedbrytande ämnen inte destrueras på ett korrekt sätt. Det gäller exempelvis ozonnedbrytande ämnen i byggnadsisoleringsmaterial där av de ozonnedbrytande ämnena inte når återvinningscentralerna. Illegal handel riskerar att urholka avvecklingsarbetet med ozonnedbrytande ämnen. Tullen i flera europeiska länder, däribland , har upptäckt försök att smuggla ut CFC genom att märka om begagnad utrustning som innehåller CFC. har successivt infört strängare regler när det gäller export av ozonnedbrytande ämnen samt även deltagit i ett internationellt projekt (Sky-Hole Patching II). Resultatet av detta i blev sju beslag, 263 kompressorer och 553 kylskåp. Angående klimatets påverkan på ozonskiktet råder fortfarande osäkerheter. temperaturhöjningen av troposfären medför en minskning av temperaturen i stratosfären. Generellt sett resulterar detta i en minskning av nedbrytningstakten av ozonskiktet. Dessvärre tycks det medföra en ökning av nedbrytningstakten över polarområdena, framförallt . De oväntade och kraftiga ozonminskningarna över och 2011 kan eventuellt ha ett samband med den pågående klimatförändringen. var av ozonet, på vissa nivåer i stratosfären, nedbrutet över och uttunningen var lika stor i omfång som under . Ett ozonhål över kan få större konsekvenser genom att det drabbar tätbefolkade områden i betydligt högre omfattning än vad som är fallet på södra halvklotet. Regeringen bedömer att miljökvalitetsmålet nås med beslutade styrmedel och med åtgärder genomförda . Med tanke på ozonskiktets globala natur är det dock avgörande att det internationella samarbetet är framgångsrikt. Även om målet bedöms kunna nås är det viktigt att fortsätta arbetet med åtgärder. I arbetet med avvecklingen av ozonnedbrytande ämnen är det också viktigt att beakta alternativen så att dessa är miljömässigt godtagbara, säkra och inte skadliga för klimatet. Vidare är det viktigt med åtgärder för att hantera de mängder ozonnedbrytande ämnen som fortfarande finns upplagrade i produkter som används eller tagits ur bruk. I avvecklingsarbetet är det också viktigt att arbetet inte urholkas av illegal handel, inklusive export och import, med ozonnedbrytande ämnen och produkter. Miljökvalitetsmålet är att människors hälsa och den biologiska mångfalden ska skyddas mot skadliga effekter av strålning. Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen Regeringen har beslutat om preciseringar till miljökvalitetsmålet som rör individens exponering för skadlig strålning, utsläppen av radioaktiva ämnen, hudcancer orsakad av ultraviolett strålning och exponeringen för elektromagnetiska fält. ansvarar för att samordna uppföljning och utvärdering av miljökvalitetsmålet. Till grund för uppföljningen av miljökvalitetsmålet finns indikatorer. Dessa finns i sin helhet redovisade på Miljömålsportalen (). Indikatorerna är inte uppdaterade för att spegla de nya preciseringarna. Ett utvecklingsarbete pågår inom myndigheterna med att utveckla dem. De delar av Säker strålmiljö som innefattar strålskydd, radioaktiva ämnen och elektromagnetiska fält bedöms kunna nås med beslutade och planerade styrmedel samt åtgärder genomförda . Trenden för den angivna preciseringen att antalet årliga fall av hudcancer orsakade av ultraviolett strålning är lägre än är dock negativ och bedöms denna precisering vara svår att uppnå till . Antalet årliga hudcancerfall orsakade av UV-strålning fortsätter att öka. beslutades nya föreskrifter om solarier och artificiella solningsanläggningar. Krav ställs bl.a. på att obemannade solarier ska stängas av efter 15 minuters användning. Föreskrifterna trädde i kraft . Utsläppen av radioaktiva ämnen från kärntekniska anläggningar är fortsatt mycket låga och visar generellt nedåtgående trender. Stråldoserna till allmänheten, samt till växter och djur, från enskilda kärntekniska verksamheter bedöms vara försumbara. Regeringen bedömer att miljökvalitetsmålet är nära att nås. Den del av målet som handlar om exponering för UV-strålning bedöms dock inte vara möjlig att nå. Människors beteende har stor 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 betydelse för mängden UV-strålning som människor exponeras för. Att få till en beteendeförändring är svårt då det innefattar en förändring av värderingar, attityder kring livsstil, utseende och solning. Fortsatt analys av riskgrupper och deras beteenden ökar möjligheten att skapa bättre kommunikationsinsatser och ändring av beteenden. Det som behövs för att minska exponeringen för UV-strålning är framför allt ett kontinuerligt arbete med information och kommunikation. Kravet att obemannade solarier ska stängas av efter 15 minuters användning bör kunna bidra till en minskad UV-bestrålning. Allmänhetens exponering för lågfrekventa fält förväntas inte genomgå någon stor förändring . Miljökvalitetsmålet är att halterna av gödande ämnen i mark och vatten inte ska ha någon negativ inverkan på människors hälsa, förutsättningar för biologisk mångfald eller möjligheterna till allsidig användning av mark och vatten. Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen Regeringen har beslutat om fyra preciseringar till miljökvalitetsmålet. Dessa omfattar påverkan på havet, påverkan på landmiljön, tillståndet i sjöar, vattendrag, kustvatten och grundvatten samt tillståndet i havet. Havs- och vattenmyndigheten ansvarar för att samordna uppföljning och utvärdering av miljökvalitetsmålet. Till grund för uppföljningen av miljökvalitetsmålet finns sju stycken indikatorer. Indikatorerna finns i sin helhet redovisade på Miljömålsportalen (). Indikatorerna är inte uppdaterade för att spegla de nya preciseringarna. Ett utvecklingsarbete pågår inom myndigheterna med att utveckla dem. Mot denna bakgrund redovisas detta år två diagram och två figurer. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Utvecklingen i miljön är positiv. Bedömningen av övergödningen är i stort sett densamma som men positiva förändringar av miljötillståndet har observerats. Detta visar att åtgärdsarbetet ger resultat, även om det tar tid innan miljön svarar på de åtgärder som genomförs. Innebörden av bedömningen är dock att miljötillståndet i många fall är kraftigt påverkat av tillförseln av övergödande ämnen via luft och vatten. Enligt årliga uppföljning av miljökvalitetsmålen går den vattenburna tillförseln av kväve och fosfor från till havet ned. Trenden är tydligare för och , men syns även vad gäller tillförseln till egentliga (diagram 3.9 och 3.10). Diagram 3.9 Årlig vattenburen tillförsel av kväve (ton/år) till Egentliga Diagram 3.10 tillförsel av fosfor till Egentliga 1994–2011 Diagram 3.9 och 3.10 visar årlig vattenburen tillförsel av kväve respektive fosfor (ton/år) till egentliga , fördelad på punktkällor vid kusten (vit stapel) och vattendrag. Tillförseln till vattendrag är flödesnormerad för att eliminera effekten av avrinningens variation mellan år. Den svarta stapeln är vattendrag och den vita stapeln är punktkällor vid kusten. Den grå linjen avser målnivån, dvs. det preliminära belastningsmålet som togs fram per land inom Helcoms aktionsplan för , Baltic Sea Action Plan (BSAP 2007). Betingen utgörs av den vetenskapliga bedömningen av reduktionsbehovet av kväve respektive fosfor för att Helcoms miljömål för övergödning ska kunna nås. Enligt samma rapport är utsläppsnivåerna, särskilt för egentliga , dock fortfarande betydligt högre än de beting som beslutades genom Helcoms aktionsplan för (BSAP) i 2007. Enligt Helcoms uppföljning (Helcom PLC 5.5) har åtgärdat ca av kvävebetinget till på och av motsvarande fosforbeting på . Även den samlade tillförseln från samtliga visar på positiva trender. utvärdering visar att även om det generellt sett skett en minskning av utsläpp till luft har inte nedfallet av oorganiskt kväve via nederbörden över minskat . Enligt preliminära beräkningar bedöms utsläppen inom EU av svaveldioxid och kväveoxider minska med . De minskade utsläppen motverkas dock av att NOx-utsläppen från sjöfart ökar i och att ingen påtaglig minskning från sjöfarten i kan förväntas . Utsläppen av ammoniak inom EU beräknas däremot öka med några procent. anger vidare att flertalet sjöar och vattendrag i skogs- och fjällandskapet kan anses nå god status med avseende på näringstillstånd. För sjöar i tättbefolkade områden och odlingslandskap är situationen sämre, särskilt i . I jordbruks- och befolkningstäta områden i förekommer förhöjda nitrathalter i grundvattnet. Miljötillståndet i Sveriges kustvatten är oförändrat eller visar en svag förbättring. Framför allt är och egentliga kustvatten påverkade. siktdjupet och syrehalten vid bottnarna förbättrats. I det öppna havet ses däremot ingen förändring i tillståndet. Utbredningen av syrefria bottnar i har tredubblats under 2000- talet och ligger nu på en nivå som dokumenterats (diagram 3.11). Orsaken bedöms vara en kombination av lågt tillflöde av syrerikt vatten i kombination med övergödning. Diagram 3.11 Syrefria och syrefattiga bottnar i och 2011. I och är situationen bättre och i öppna hav utgör inte övergödning något stort problem. Enligt är jordbruket följt av kommunala reningsverk och enskilda avlopp de största källorna till den vattenburna belastningen. Åtgärder inom jordbruket för att minska växtnäringsförlusten till omgivande vattendrag har visat på goda resultat. Viktiga insatser har varit rådgivning via Greppa Näringen, fysiska åtgärder som anläggande av våtmarker och skyddszoner samt odling av fånggrödor. har även bedrivit en tillsynskampanj för minskade växtnäringsförluster. Finansiering har främst skett genom landsbygdsprogrammet och LOVA-bidrag (Lokala vattenvårdsprojekt). 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Förbättrad rening av avloppsvatten och tillsyn av enskilda avlopp är insatser som bidrar till bättre möjligheter att nå målet. lämnade ett förslag till regeringen om ett nytt handelssystem med certifikat för rening av kväve från kommunala reningsverk vilket nu bereds i . Regeringen bedömer att det inte är möjligt att nå miljökvalitetsmålet till 2020 med beslutade eller planerade styrmedel. Utvecklingen för att nå målet bedöms som positiv. Anledningen till detta är att positiva förändringar av miljötillståndet har observerats på vissa håll, vilket visar att åtgärder faktiskt ger resultat. Det tar dock att se effekter i miljön med nuvarande åtgärdsstrategier för att minska övergödningen. När det gäller utsläpp till havet är det enligt () underlag inför Helcoms ministermöte , en bra bit kvar innan utsläppsmålen inom Helcom:s aktionsplan för (Baltic Sea Action Plan, (BSAP) kan nås, både för den svenska och den sammanlagda tillförseln av kväve- och fosforföreningar till . BNI:s beräkningar, visar även på att ytterligare reduktioner, särskilt gällande fosfor till egentliga , kommer att behövas för att nå god miljöstatus. Enligt utvärdering är det många sjöar och vattendrag i södra och som inte når god ekologisk status. Motsvarande regionala mönster kan ses för nitrathalter i grundvatten. Även om det generellt sett sker en minskning av utsläpp av kväveoxider till luft så ökar utsläppen från den internationella sjöfarten, vilket påverkar belastningen på och . I både insjö-, kust- och skärgårdsområden såväl som i öppna havet finns övergödande ämnen upplagrade i sediment som bidrar till övergödningseffekterna och till att återhämtning tar tid. utvärdering anger att möjligheten att nå miljökvalitetsmålet är beroende av såväl nationella som internationella åtgärder, framförallt åtgärdsarbete inom vattendirektivet, havsmiljödirektivet, Helcom:s aktionsplan för , EU:s takdirektiv för 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 luftföroreningar samt Göteborgsprotokollet inom . Den största reduktionspotentialen för de vattenburna utsläppen av växtnäringsämnen finns inom jordbruket. har redovisat resultaten från projektet för bättre vattenkvalitet, där de bl.a. pekar på vikten av att genomföra åtgärder på rätt plats samt behovet av samverkan. De utvärderade åtgärderna kan leda till förbättrad vattenkvalitet i ytvatten och grundvatten. Landsbygdsprogrammet 2014–2020 kommer att utgöra ett viktigt styrmedel för att nå miljökvalitetsmålet. anger vidare att enskilda avlopp och kommunala reningsverk är betydande källor till övergödning. Inom de kommunala reningsverken är det främst kvävet som ytterligare behöver reduceras. (Rapport 6521) förslag till införandet av ett nytt styrmedel i form av kvävereningskvoter och handel med kvävecertifikat för de tre havsbassänger som ingår i Helcom:s Aktionsplan för , kan bidra till att nå miljökvalitetsmålet. utvärdering visar att det stora antalet enskilda avlopp utgör en betydande fosforkälla. Havs- och vattenmyndigheten har haft i uppdrag av regeringen att ta fram förslag till styrmedel för att öka omställningstakten av enskilda avlopp. Även skogsbruket bidrar till övergödningen. Enligt den regionala årliga uppföljningen av miljökvalitetsmålen ökar skogsgödsling på sina håll, t.ex. i . Även avverkningar, markberedningar och dikning påverkar övergödningssituationen. Nationellt kommer åtgärdsprogrammen enligt både vattendirektivet och havsmiljödirektivet att få stor betydelse för det vidare åtgärdsarbetet för att nå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. Enligt BNIs utvecklade underlag (Helcom 2013) behöver utsläppen av näringsämnen i de länder som påverkar miljön i , och reduceras ytterligare jämfört med dagens nivå för att god miljöstatus ska kunna nås i . samlade genomförande av Helcoms Aktionsplan för (BSAP) kommer att ha stor betydelse för att nå miljökvalitetsmålet. har Helcom utvärderat utsläppsbetingen och man planerar att fastställa de preliminära kvoterna på Helcom:s miljöministermöte . För att förutsättningarna för miljökvalitetsmålet ska kunna bedömas som uppfyllda till 2020 krävs, enligt utvärdering, ytterligare beslut om utsläppsbegränsningar till luft inom EU och samt för internationell sjöfart. Ett sätt att minska kväveoxidutsläppen är att genom den internationella sjöfartsorganisationen införa kvävekontrollområden (NECA). Helcom har utarbetat en ansökan om att göra till ett NECA-område, men det råder inte enlighet om när ansökan ska skickas in. Förutsättningarna för minskade utsläpp skulle även öka om blev NECA-område. 3.5.8Levande sjöar och vattendrag Miljökvalitetsmålet är att sjöar och vattendrag ska vara ekologiskt hållbara och deras variationsrika livsmiljöer ska bevaras. Naturlig produktionsförmåga, biologisk mångfald, kulturmiljövärden samt landskapets ekologiska och vattenhushållande funktion ska bevaras, som förutsättningar för friluftsliv värnas. Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen Regeringen har beslutat om preciseringar till miljökvalitetsmålet som rör tillståndet i sjöar och vattendrag, tillståndet i oexploaterade och opåverkade vattendrag, tillståndet för ytvattentäkter, ekosystemtjänster, grön infrastruktur, gynnsam bevarandestatus, hotade arter och livsmiljöer, främmande arter, genetiskt modifierade organismer, sjöar och vattendrags natur- och kulturmiljövärden samt friluftsliv. Havs- och vattenmyndigheten ansvarar för att samordna uppföljning och utvärdering av miljökvalitetsmålet. Till grund för uppföljningen av miljökvalitetsmålet finns ett antal indikatorer. Dessa finns i sin helhet redovisade på Miljömålsportalen (). Indikatorerna är inte uppdaterade för att spegla de nya preciseringarna. Ett utvecklingsarbete pågår inom myndigheterna med att utveckla dem. Mot denna bakgrund redovisas detta år ett diagram. Det går inte att se någon tydlig riktning för utvecklingen i miljön. Enligt årliga uppföljningsrapport visar den senaste klassningen att av vattenförekomsterna i vattendrag och av vattenförekomsterna sjöar har sämre än god ekologisk status. Den mest utbredda påverkan på sjöar och vattendrag är att man förändrat den fysiska vattenmiljön, det vill säga hydromorfologisk påverkan såsom dammar, kraftverk och utdikning. Enligt ramdirektivet för vatten bedöms kraftigt modifierade vattenförekomster (dvs en ytvattenförekomst som till följd av fysiska förändringar genom mänsklig verksamhet på ett väsentligt sätt har ändrat karaktär) utifrån ekologisk potential istället för status, dvs kriterier som tar hänsyn till den fysiska modifieringen. D.v.s. det är en påverkan, men den bedöms utifrån dess förutsättningar och har så att säga en egen bedömningsgrund. Målet är ändå att uppnå bästa möjliga vattenkvalitet med hänsyn taget till modifieringen. En annan stor påverkansfaktor är övergödning. Påverkan av växtnäringsämnen på vattenmiljön har minskat , genom att åtgärder vidtagits inom jordbruket, reningsverk och industrin. Arbetet med att minska utsläppen behöver fortsätta och även inkludera åtgärder mot internbelastning, dvs. det som finns lagrat i sjösedimenten. Många miljöproblem kvarstår dock då överskott av växtnäringsämnen, farliga ämnen och läkemedelsrester fortfarande tillförs vattenmiljön. Försurningen har enligt minskat och mängden kalk som sprids har successivt reducerats. Trots detta kommer många sjöar och vattendrag att behöva kalkas för för att upprätthålla ekosystemen, då både vatten och mark är starkt påverkade av försurning. Sjöar och vattendrag bidrar med många värdefulla ekosystemtjänster, exempelvis dricksvatten från ytvattentäkter. Andelen vattentäkter som har ett skyddsområde ökar, men trenden visar på mer storskalighet vilket ökar sårbarheten och behov av fortsatt arbete med ytterligare skyddsområden. Många arter är hotade i de limniska miljöerna. Sjöar och vattendrag skyddas men inte i till- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Vad gäller skydd och restaurering av kulturmiljövärden längs sjöar och vattendrag så råder det både resurs- och kunskapsbrist men det finns pågående satsningar för att förbättra kunskapsunderlaget. Enligt samma rapport är situationen för ålen fortsatt allvarlig och förbud och fiskeregleringar har införts. En stor påverkanskälla för ålen är kraftverken. Det sker restaureringar av vattendrag i länen men arbetet går långsamt. Regeringen bedömer att det inte är möjligt att nå miljökvalitetsmålet till 2020 med beslutade eller planerade styrmedel. Arbetet med genomförandet av EU:s ramdirektiv för vatten är mycket viktigt för att miljökvalitetsmålet ska kunna uppnås . De insatser som görs bidrar i positiv riktning men åtgärdsarbetet bedöms inte ske i den takt som skulle innebära att målet nås . Enligt årliga uppföljningsrapport är övergödning ett stort problem i , medan fysisk påverkan är ett problem i hela . Statusen i sjöar och vattendrag behöver kontinuerligt övervakas och följas upp för att följa tillståndet i förhållande till fastslagna mål, upptäcka förändringar och för att kunna sätta in rätt åtgärder. Det kommande landsbygdsprogrammet 2014–2020 kommer utgöra ett styrmedel för att nå miljökvalitetsmålet. När det gäller miljögifter och läkemedelsrester behöver kunskapen om ämnenas spridning och påverkan förbättras. Det framgår av att bekämpningsmedel har upptäckts i halter över riktvärdet och läkemedelsrester som släpps ut i vattendrag via reningsverk har observerats. Läkemedelssubstanser kan enligt uppföljningen ge upphov till beteendeförändringar och skador på vattenlevande organismer. Vilka övriga effekter dessa ämnen har i ekosystemen är okända. Det kommer att behöva ställas högre krav på kemikaliekontroll och övervakning om vi ska kunna nå flera av våra miljökvalitetsmål. Förbättrad miljöövervakning behövs även för att ge säkrare statusklassificering av våra vatten och säkerställa kostnadseffektiva åtgärder. Uppföljningsrapporten framhäver även att dricksvattenförsörjning är en ekosystemtjänst 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 vars värde behöver lyftas och ställas mot de ekonomiska konsekvenserna av att inte ge vattentäkterna ett tillräckligt skydd. Det finns en positiv trend, men arbetet med att inrätta specifikt skydd för kommunala ytvattentäkter behöver fortsätta, framför allt med insatser från kommunerna själva. En drivkraft är vattendistriktens arbete med att genomföra åtgärdsprogrammen inom vattenförvaltningen. Trenden visar på mer storskalighet i vattenförsörjningen vilket också medför ökad sårbarhet och ökat och långsiktigt behov av skydd. Nya arter introduceras till de limniska miljöerna och kan komma att påverka den biologiska mångfalden negativt. För att skydda och bevara vattenanknutna kulturmiljöer långsiktigt behövs enligt uppföljningsrapporten mer resurser för praktiska åtgärder såsom vård och restaurering men även information om kulturmiljöerna för att kunna prioritera. Den pågående satsningen inom kulturmiljövårdsanslaget är ett steg i rätt riktning. Arbetet med att restaurera vattendrag har ökat men behöver intensifieras. Åtgärder behöver vidtas vid vattenkraftverken för att stärka den biologiska mångfalden, exempelvis har endast en tiondel av vattenkraftverk en fiskväg. Majoriteten av de arter som är beroende av att vandra i vattendragen använder fiskvägar, till exempel lax och ål. Utredningen att se över reglerna om vattenverksamheter som initierades 2012 har fått förlängd tid till och kommer att delredovisa två rapporter. Föryngring av flodpärlmussla är en indikator för miljömålet. Den är starkt hotad, vilket kan tyda på ett flertal miljöproblem. Inventeringar har identifierat ett fåtal nya huvudvattendrag med flodpärlmussla varav några med föryngringar. Totalt sett har föryngring konstaterats i knappt hälften av de flodpärlmusselförande huvudvattendragen. Se diagram 3.12. Även för ålen är läget fortfarande allvarligt. förbjöds ålfisket helt på . Kraftverken är och kommer att vara en stor påverkanskälla för ålen. Diagram 3.12 Föryngring av flodpärlmussla Antal vatten utan föryngring Antal vatten med föryngring 3.5.9Grundvatten av god kvalitet Miljökvalitetsmålet är att grundvattnet ska ge en säker och hållbar dricksvattenförsörjning samt bidra till en god livsmiljö för växter och djur i sjöar och vattendrag. Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen Regeringen har beslutat om preciseringar till miljökvalitetsmålet som rör grundvattnets kvalitet, utströmmande grundvattens kvalitet, grundvattennivåer samt bevarande av naturgrusavlagringar.