prop · H1031d19 · 2013-09-18 00:00:00 — Trots minskningen av antalet helårsstudenter mellan , ligger utbildningsvolymen kvar på en historiskt sett hög nivå. Jämfört var antalet helårsstudenter ca 25 000 fler . Drygt hälften av samtliga helårsstudenter läser kurser inom samhällsvetenskap och juridik. Området är det klart största för både män och kvinnor och företagsekonomi utgör det enskilt största ämnet. Andelen studenter som läser fristående kurser uppgår till . Denna andel har varit oförändrad, trots att antalet studenter på fristående kurser har ökat . Mellan läsåren 2007/08 och 2011/12 ökade antalet helårsstudenter på program med omkring 30 000. ökade antalet helårsstudenter på kurs med ca 4 500, varav en stor andel var Ökningen av antalet helårsstudenter på program var jämnt fördelad mellan kvinnor och män. Diagram 8.1 Antal helårsstudenter på program respektive kurs Utbildnings- och examensstrukturen med uppdelning av kurser på utbildningsnivåerna grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå började tillämpas /08. /12 var av samtliga studenter registrerade på kurser klassificerade på avancerad nivå. Av samtliga studenter i utbildning på grundnivå och avancerad nivå är kvinnor och män. En del av förklaringen till den höga andelen kvinnor inom högskolan kan vara att kvinnor har haft en högre övergångsfrekvens till högskolan än män. Ytterligare en förklaring kan vara kvinnors bättre studieresultat i gymnasieskolan. Antalet studenter i distansutbildning inom högskolan har minskat något. Under /12 uppgick antalet distansstudenter till ca 138 000, vilket är ca 5 000 färre än föregående läsår. Av distansstudenterna läste kurser på campus. Jämfört med studenter som enbart läst utbildning på campus är nästan en tredjedel så många distansstudenter och andelen kvinnor är högre. Flest studenter som enbart var registrerade på distanskurser /12 hade med ca 15 700 studenter, med ca 13 300 studenter och med ca 11 000 studenter. Högst andel studenter som enbart var registrerade på distanskurser /12 hade Högskolan på . Andra lärosäten med en hög andel studenter på enbart distanskurser var (), (), () och (). Av samtliga studenter /12 hade en examen från svensk högskola . Av dessa var nästan hälften registrerade på kurser enbart på distans. /12 studerade 27 700 svenska studenter utomlands. Av de utresande studenterna var kvinnor och män. har antalet utresande studenter legat relativt stilla. Antalet utresande studenter har ökat något mellan läsåren 2007/08 och 2011/12, men fördelningen mellan kvinnor och män var relativt jämn trots ökningen. Andelen kvinnor som studerar i högskolan är större än andelen män och detta syns också i könsfördelningen i gruppen utresande studenter. har antalet inresande studenter till ökat betydligt fram till och med /11 då antalet uppgick till 46 800. Efter det att studieavgifter infördes för studenter som inte är medborgare i länder inom det Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) eller i , s.k. tredjelandsstudenter, har dock antalet inresande studenter från dessa länder minskat. Antalet inresande studenter /12 var 38 100. Diagram 8.2 Antal in- och utresande studenter läsåren 2007/08–2011/12 0 2007/08 2008/09 2009/10 2010/11 2011/12 Källa: SCB/ Diagram 8.3 Antal in- och utresande kvinnor och män läsåren 2007/08–2011/12 Källa: SCB/ Av de 38 100 inresande studenterna /12 var kvinnor och män. Totalt utgjorde de inresande studenterna av samtliga studenter i under /12. Av de inresande studenterna kom 23 000 till som fritt inresande studenter utanför utbytesprogram (s.k. free mover-studenter) och resten studerade vid svenska universitet och högskolor inom ramen för ett utbytesprogram. Av samtliga inresande studenter som var nybörjare vid svenska högskolor 2011/12 kom från nordiska länder och länder inom EU, från europeiska länder utanför EU och , från och från . Bland de fritt inresande studenterna kom de flesta från , , och . skyldiga studenter utgjorde av samtliga inresande studenter som var nybörjare vid svenska högskolor 2011/12. Bland de studieavgiftsbetalande studenterna kom de flesta studenterna från , , och . /12 läste i stort sett samtliga utbytesstudenter fristående kurser medan programstudier dominerade bland fritt inresande studenter, varav läste masterprogram. I enlighet med förslagen och bedömningarna i propositionen Konkurrera med kvalitet – studieavgifter för utländska studenter (prop. 2009/10:65, bet. 2009/10:UbU15, rskr. 2009/10:230) infördes studieavgifter och anmälningsavgifter för tredjelandsstudenter. Regeringens syfte med införandet av studieavgifter var att svenska lärosäten skulle konkurrera med kvalitet, inte främst med avgiftsfri utbildning. I uppföljning av införandet av studieavgifter (Andra året med studieavgifter – lärosätenas erfarenheter, 2012:26 R) framgår att antalet nyantagna studieavgiftsskyldiga studenter ökade och då uppgick till 5 800. Av dessa nyantagna började emellertid endast 1 740 studieavgiftsskyldiga studenter studera vid ett lärosäte. Utöver detta fortsatte 870 avgiftsskyldiga studenter som tidigare antagits att studera. Det innebär att av de studenter som erbjuds studieplats efter ansökan registrerar sig på utbildningen. Införandet av studieavgifter har inneburit ett omfattande omställningsarbete för universitet och högskolor och andra berörda myndigheter. Universitet och högskolor rapporterar i sina årsredovisningar att rekryteringen av utländska studenter har ändrat karaktär i och med införandet av studieavgifter. kunde lärosätena konkurrera om tredjelandsstudenter genom att erbjuda avgiftsfri utbildning. Flera lärosäten redovisar att de nu i stället arbetar mer strategiskt med rekrytering av studenter inom smalare profilområden, särskilt på avancerad nivå, när de måste konkurrera med kvalitet. avsattes från utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning för stipendier till tredjelandsstudenter. Det var en ökning med jämfört med . avsattes vidare för stipendier till studenter från länder med vilka har ett långsiktigt samarbete och till studenter från /DAC-länder från utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, se vidare tabell 8.4 Stipendier till tredjelandsstudenter. Tabell 8.4 Stipendier till tredjelandsstudenter 2011 (tkr) 2012 (tkr) Utgiftsområde 16: Utbildning och Av de nyantagna studieavgiftsskyldiga studenterna hade någon form av svenskt stipendium. Stipendierna finansierades av både statliga och privata medel. Av de studenter som fortsatte sina studier hade ett sådant stipendium. Sammanlagt fick 1 060 studenter stipendium för studier på ett svenskt lärosäte . av de studenter som erbjöds stipendium tackade nej. Vanligaste skälet till detta uppgav studenterna i (2012:26 R) vara att levnadsomkostnaderna i är höga. Det näst vanligaste skälet var enligt rapporten att studenten hade fått ett annat erbjudande om utbildning eller stipendium som de upplevt vara bättre. Under /12 studerade 27 700 svenska studenter utomlands, vilket var något fler än föregående läsår. Av de utresande studenterna var två tredjedelar fritt utresande studenter och utbytesstudenter, medan läste språkkurser på eftergymnasial nivå. Nästan två tredjedelar av de utresande studerade i , även om allt fler valde att studera i . och var de största mottagarländerna, därefter följde , och . Av samtliga studenter som avlade examen i under /12 hade studerat utomlands under sin utbildning. De flesta som har studerat utomlands återfinns bland personer med arkitektexamen, civilingenjörsexamen och masterexamen med inriktning samhällsvetenskap, juridik, handel, administration. Om man ser till de största utbildningsprogrammen räknat i antal studenter var andelen som hade studerat utomlands lägst bland personer med socionom-, sjuksköterske- eller lärarexamen. Antalet anställda vid landets universitet och högskolor 2012 var 73 400 personer. Det är det högsta antalet någonsin och är en ökning jämfört med föregående år. Av de anställda vid universitet och högskolor arbetade med undervisning och forskning. Antalet professorer fortsatte att öka och uppgick till 6 080. Det är drygt 400 fler än föregående år. Av samtliga anställda vid universitet och högskolor var kvinnor och män 2012. Könsfördelningen varierar dock mellan olika personalkategorier. Bland den forskande och undervisande personalen var kvinnor och män, medan andelen kvinnor bland professorerna endast var och andelen män . Diagram 8.4 Andel disputerade lärare 2002–2012 Anm: Statistiken finns inte könsuppdelad. Andelen disputerade lärare uppgick . andelen disputerade lärare ökat . Ökningen har skett både bland högskolorna, som har gått från disputerade 2012, och bland universiteten, som har ökat andelen disputerade från till 2012. Högst andel disputerade lärare bland de statliga universiteten och högskolorna hade . Bland högskolorna var det som hade den högsta andelen disputerade , vilket var en högre andel än flera universitet. har möjligheterna till kompletterande utbildningar för personer med utländsk examen ökat. Utbildningarna har gått från att vara allmänna till att bli specifika för olika yrkesgrupper. pågick enligt regeringens uppdrag kompletterande utbildningar vid flera lärosäten för ca 30 jurister och 300 lärare. Dessutom hade fyra lärosäten i uppdrag att anordna kompletterande utbildningar för personer från tredjeland med avslutad läkar-, tandläkar- eller sjuksköterskeutbildning om totalt 165 helårsstudieplatser. Kostnaden för kompletterande utbildningar för utländska akademiker uppgick till ca . Utöver dessa utbildningar anordnade kompletterande utbildning för veterinärer. återrapporterade sitt uppdrag om utvärdering av arbetsmarknadsutfallet för deltagare i vissa kompletterande utbildningar för akademiker med utländsk utbildning (A2013/66/IU). påvisar i rapporten ett positivt samband mellan kompletterande utbildning, lön och etablering på arbetsmarknaden för t.ex. lärare och förvaltningsstuderande. Bedömning av utländska utbildningsmeriter För att underlätta inträdet på arbetsmarknaden för personer med utländsk högre utbildning fortsatte med sin uppgift att göra bedömningar av utländska meriter i fråga om utbildning. har varit det mest omfattande året när det kommer till antalet inkomna och avgjorda ansökningar för erkännande av utländska högskoleutbildningar. Det innebar 5 434 inkomna ansökningar, en ökning jämfört med föregående år och 5 619 avgjorda ärenden, en ökning . Av dessa resulterade 4 180 i bedömningsutlåtanden, vilket är något fler än året innan. Arbetet med att vidareutveckla och effektivisera verksamheten med att erkänna utländska utbildningar har fortsatt, vilket har bidragit till att den genomsnittliga nettohandläggningstiden minskade med . Den genomsnittliga handläggningstiden för ansökningar om erkännande av utländsk utbildning ligger därmed . Det innebär att handläggningstiderna har halverats . För att skapa en mer sammanhängande valideringskedja och underlätta för personer med utländsk utbildning har bedömning av utländsk utbildning på olika nivåer samlats vid den nya myndigheten och högskolerådet. Det handlar om bedömning av utländska gymnasiebetyg, avslutade utländska utbildningar inom högre utbildning och eftergymnasial utbildning som inte motsvarar utbildningar enligt högskolelagen. Av de högskolenybörjare som läste en fristående kurs fanns kvar i högskolan följande termin (exkl. de inresande studenterna). Bland högskolenybörjare på programutbildningar fanns kvar på programmet följande termin. Merparten av de programstudenter som inte fanns kvar på utbildningen den andra terminen fanns över huvud taget inte kvar i högskolan. Knappt hälften av alla som börjar studera vid högskolan avlägger en examen . Högst examensfrekvens uppvisar de utbildningar som leder till ett legitimationsyrke. Prestationsgrad är ett mått som beräknas utifrån kvoten mellan avklarade poäng, omräknat till helårsprestationer, som hör ihop med de studenter som varit registrerade under det aktuella läsåret, omräknat i helårsstudenter. har utvecklat ett nytt sätt att mäta prestationsgrad. Prestationsgraderna beräknas så att varje students avklarade poäng kan kopplas till studentens (individens) registreringspoäng. Måttet består av de poäng som de aktuella studenterna har tagit samt de tre därpå följande terminerna. Prestationsgraden var /10. Prestationsgraden har fallit för varje läsår /05 från en nivå på . Kvinnorna tar poäng i högre grad än männen. Kvinnorna uppvisar en prestationsgrad på mot männens . Prestationsgraden för båda grupperna har dock minskat . Skillnaden i prestationsgrad är stor mellan olika studieformer. Prestationsgraden för program som leder till yrkesexamen var /10 och för fristående kurser . Prestationsgraden för fristående kurser på distans är , för kvinnor och för män. Av Distansutbildning på högskolan (2012:6) framgår att de två vanligaste orsakerna till att studenter som läste fristående kurs på distans inte tog alla poäng på kursen var att man i stället arbetade eller fokuserade på en annan kurs. Tabell 8.5 Prestationsgrad /8–2009/10 Humaniora (inkl. teologi) Utbildningsområdena medicin/odontologi och vård/omsorg har de högsta prestationsgraderna. Den höga prestationsgraden förklaras delvis med att kurserna inom dessa områden ofta ingår i program och att examen behövs för att få legitimation att utöva t.ex. vissa vårdyrken. Lägst är prestationsgraden inom humaniora där en övervägande del av utbildningarna består av fristående kurser. Studenter som inte är aktiva I förhållande till det totala antalet registreringspoäng var andelen tagna poäng enligt en effektivitetsanalys av (Studieaktivitet mätt i högskolepoäng - 2013/1). Kursregistreringarna bland studenter som inte ledde till avklarade poäng motsvarade 33 692 helårsstudenter (inresande studenter ingår inte). I budgetpropositionen beräknade regeringen att ersättningen som utgick till universitet och högskolor för studenter som inte tagit några poäng uppgick till motsvarande ca . I budgetpropositionen aviserade regeringen en indragning av 440 miljoner från lärosätenas grundutbildningsanslag med anledning av studenter som inte tar några poäng. Enligt regeringens uppfattning bör avräkning av helårsstudenter mot takbeloppet göras endast för personer som aktivt deltar i studier. Högst andel nollpoängresultat har studenter på fristående kurser på distans, . Lägst andel nollpoängresultat har studenter på campusstudier som genomförs inom ramen för ett program, . Många studenter som inte tar poäng är dock registrerade även på andra kurser där de har tagit poäng. Detta gäller för ungefär hälften av samtliga studenter som inte har tagit några poäng. Diagram 8.5 Antal examina/examinerade per läsår Källa: SCB / Examina inom högskolan delas in i tre kategorier: generella examina, konstnärliga examina och yrkesexamina. har antalet avlagda examina ökat med . ökade antalet helårsstudenter . Till viss del förklaras den kraftiga ökningen av att det har blivit vanligare att en och samma student tar ut flera examina för samma studier. Det gäller framför allt vissa yrkesexamina som högskoleingenjörsexamen och sjuksköterskeexamen som kombineras med en generell examen. /12 utfärdades 69 764 examina vid universitet och högskolor, 1 711 examina färre än 2010/11. Antalet examinerade personer uppgick till 59 000. Av samtliga examinerade var kvinnor och män. Masterexamina, som tillkom vid införande av den nya examensstrukturen , fortsätter att öka, och /12 utfärdades fler än föregående läsår. Sedan den nya utbildnings- och examensstrukturen infördes har antalet examinerade med minst 300 högskolepoäng, motsvarande heltidsstudier, ökat till ca 9 000 /12. Under samma läsår utfärdades ca 11 000 examina som kräver minst 300 högskolepoäng. Till största delen beror detta på ett växande antal utfärdade masterexamina. Tabell 8.6 Antal generella examina, yrkesexamina samt konstnärliga examina läsåren 2010/11 samt 2011/12 Källa: SCB/ De tre yrkesexamina det utfärdades flest av var lärarexamen, sjuksköterskeexamen och civilingenjörsexamen. /12 utfärdades 6 439 lärarexamina, vilket var 5 927 färre än föregående läsår. Beslutet att införa legitimation för lärare och förskollärare tillsammans med vissa regler kring ansökan om legitimation förklarar den stora nedgången från föregående år. Många redan yrkesverksamma lärare ansökte till följd av detta om examen under /11. Fördelningen mellan män och kvinnor som det utfärdades lärarexamina till är mycket ojämn. Andelen lärarexamina utfärdade till kvinnor har varit och till män . Det är dock stora skillnader mellan lärarutbildningens olika inriktningar. För lärarexamen med inriktning mot gymnasieskola är andelen kvinnor medan andelen män är . När det gäller lärarexamen med inriktning mot förskola och är andelen kvinnor och andelen män . För att säkra kvaliteten i undervisningen och för att ge erfarna lärare som saknar lärarexamen en möjlighet att komplettera sin utbildning pågår en särskild utbildningssatsning för vidareutbildning av lärare, den s.k. VAL-sats- ningen, vid sju lärosäten. Utbildningen planeras med hänsyn till de studerandes tidigare utbildning och arbetslivserfarenhet och har tidigare främst omfattat det allmänna utbildningsområdet. Detta i enlighet med förordningen (2011:689) om vissa behörighetsgivande examina för legitimation som lärare och förskollärare och om högskoleutbildning för vidareutbildning av lärare som saknar lärarexamen. fanns ca 780 helårsstudenter registrerade inom ramen för . Antalet deltagande individer var dock större, eftersom studierna ofta sker på deltid. Antalet utfärdade sjuksköterskeexamina var 4 095 /12, vilket var något färre än föregående läsår. Även bland personer med sjuksköterskeexamina är könsfördelningen ojämn. Andelen sjuksköterskeexamina utfärdade till kvinnor var och till män under /12. Bland personer med utfärdade civilingenjörsexamina var andelen kvinnor och andelen män . Totalt utfärdades 3 045 civilingenjörsexamina /12, vilket var ca 600 färre än föregående läsår. har antalet civilingenjörsexamina varit förhållandevis lågt, särskilt jämfört med /06 då 4 700 civilingenjörsexamina utfärdades, vilket var det högsta antalet . Universitetskanslersämbetetets årsrapport (Rapport 2013:2) visar att arbetslösheten är lägre bland högskoleutbildade än bland gymnasie- och grundskoleutbildade. Detta gäller oavsett konjunkturläge. på arbetsmarknaden – examinerade 2007/08 (2011:16 R) behandlar högskoleutbildades etablering på arbetsmarknaden. Rapporten om högskoleutbildades etablering på arbetsmarknaden publiceras . Regeringen redogjorde i budgetpropositionen för rapportens innehåll. Av rapporten framgår att etableringen på arbetsmarknaden fortsätter att vara god. av dem med avlagd examen /08 hade etablerat sig på arbetsmarknaden . Etableringsgraden var något lägre än () då konjunkturläget hade försämrats mellan mättillfällena. Nästan alla () hade haft ett jobb under hela eller delar av året. Universitetens och högskolornas anslag för forskning och utbildning på forskarnivå var 2012. Jämfört med 2011 har de direkta anslagen ökat med ca . Anslagen till universitet och högskolor för forskning och utbildning på forskarnivå utgjorde av lärosätenas alla intäkter för forskning . Denna andel har i stort sett varit . Utöver de direkta anslagen uppgick lärosätenas intäkter för forskning från nationella och internationella forskningsfinansiärer till samt intäkter från uppdragsforskning, avgifter och finansiella intäkter till . Av de externa intäkterna för forskning var bidrag från statliga myndigheter och forskningsstiftelser. Diagram 8.6 Universitet och högskolors intäkter för forskning 2002–2012 Anslagen för forskning och utbildning på forskarnivå används främst för grundforskning i form av lönekostnader för lektorer och professorer, samfinansiering av externa forskningsprojekt och riktad forskning för särskilt utpekade strategiska forskningsområden. Anslagen användes också för strategiska insatser för meritering av yngre forskare eller till forskare inom områden med ojämn könsfördelning och finansiering av utbildning på forskarnivå. Samfinansiering av externa projekt avser dels sådana medel som skjuts till när de externa forskningsmedlen inte finansierar forskningsprojekt fullt ut, dels sådana medel som krävs som medfinansiering av vissa finansiärer. Genom att införa en redovisningsmodell för indirekta kostnader som står bakom har lärosätena ökat sin kontroll över forskningsprojektens totala kostnader och gjort den del av forskningsprojekten som finansieras med anslagsmedel tydligare. 8.2.11Kvalitetsbaserad fördelning av forskningsmedel I forsknings- och innovationspropositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) bedömde regeringen att en ny modell för resurstilldelning för forskning och utbildning på forskarnivå borde införas. I enlighet med propositionen fördelas anslagsmedel till universitet och högskolor utifrån deras resultat, mätt med resultatindikatorerna externa medel och vetenskaplig produktion. Analys av publicerings- och citeringsstatistik är ett internationellt vedertaget verktyg för bedömning av forskningens volym och kvalitet. Olika forskningsområden har olika publiceringstradition. För att kompensera för skillnaderna ges humaniora och samhällsvetenskap och till viss del naturvetenskap en större tyngd i beräkningarna av resurstilldelningen. I indikatorn externa medel inkluderas alla externa medel som universitet och högskolor tilldelas från alla externa finansiärer, vilket gör att indikatorn speglar en del av lärosätenas samverkan med det omgivande samhället. Det är en markering av att universitetens och högskolornas integrerade uppgift att samverka och verka för nyttiggörande av resultat är viktig. Från principen att alla externa medel ska ingå görs undantag endast för vissa stiftelser och andra källor som är knutna till ett visst lärosäte. Resultatindikatorerna används vid fördelningen av nya medel för forskning och utbildning på forskarnivå som tillförs universitet och högskolor. Dessutom sker en omfördelning av forskningsmedel i enlighet med resultatindikatorerna. Det totala belopp som omfördelas är summan av de medel som har omfördelats föregående år och av de nya resurserna som tillfördes universitet och högskolor föregående år. Fördelningen utifrån indikatorn externa medel baseras på varje lärosätes medelvärde för indikatorn . Indikatorn vetenskaplig produktion baseras på ett fyraårigt medelvärde. De strategiska forskningsmedlen ingår inte i omfördelningen. Omfattningen av de medel som har ingått i omfördelningen olika lärosäten har varit . Tabell 8.7 Omfördelning av forskningsmedel 2010–2012 2011 (tkr) 2012 (tkr) 2013 (tkr) Den faktiska omfördelningen har varit relativt blygsam. Det lärosäte som förlorat mest medel har sammanlagt förlorat –2013. Det lärosäte som tilldelats mest medel har tilldelats . 8.2.12 Utbildning på forskarnivå Med anledning av propositionen Forskarutbildning med profilering och kvalitet (prop. 2008/09:134, bet. 2008/09:UbU18, rskr. 2008/09:276) har författningsändringar beslutats som medför att högskolor som inte är universitet får ansöka om tillstånd att utfärda examen på forskarnivå inom ett område. Högskolan anger själv inom vilket område den vill anordna utbildning på forskarnivå och ansöker om tillstånd hos . Generella examina på forskarnivå får ett universitet som huvudregel utfärda. Konstnärliga examina på forskarnivå får universitet och högskolor utfärda bara efter tillstånd. Diagram 8.7 Doktorandnybörjare 2002–2012 Källa: SCB/ Efter det att antalet nybörjare till utbildning på forskarnivå ökat något – 2010 minskade antalet nybörjare . ökade återigen antalet nybörjare till 3 718, vilket var en ökning innan med . Flest nybörjare, en tredjedel, fanns inom medicin och hälsovetenskap, och det lägsta antalet nybörjare fanns inom lantbruksvetenskap. Könsfördelningen bland doktorandnybörjarna var 2012 relativt jämn kvinnor och män. Könsfördelningen bland doktorandnybörjarna skiljer sig dock mellan forskningsämnesområden.