prop · H1031d11 · 2013-09-18 00:00:00 — Utvärderingen visar bl.a. att öppna jämförelser har stärkt förutsättningarna att förbättra kvaliteten i hälso- och sjukvården och indikationer pekar på att de särskilt bidragit till att höja lägstanivån. Nya områden för öppna jämförelser Med syfte att stimulera till ökat förbättringsarbete har arbetet med öppna jämförelser spridits till flera områden. har ett utvecklingsarbete påbörjats inom områden som t.ex. jämlik vård, läkemedel och folkhälsa. I slutet på 2012 redovisades en första omgång av öppna jämförelser för den hälsoinriktade hälso- och sjukvården. Öppna jämförelser inom läkemedelsområdet har regeringens uppdrag att, tillsammans med SKL, ta fram och redovisa öppna jämförelser inom läkemedelsområdet samt att föreslå hur öppna jämförelser på området ska utvecklas . I den nationella läkemedelsstrategin anges att öppna jämförelser för läkemedel är ett viktigt led i att följa utvecklingen inom läkemedelsområdet och effekterna av strategin. Den första jämförelsen inom läkemedelsområdet publicerades . lämnade i en rapport förslag till fortsatt utveckling av öppna jämförelser inom läkemedelsområdet. Öppna jämförelser för jämlikhet i vården Regeringen har gett i uppdrag att utveckla öppna jämförelser för jämlik vård inom det samlade uppdraget att utveckla och publicera öppna jämförelser avseende hälso- och sjukvård, läkemedel och jämlik vård. Publiceringen ska ske minst en gång . ska inom ramen för uppdraget också genomföra analyser av om och hur skillnaderna i vården påverkar hälsan för patienten. I uppdraget ingår också att sprida kunskapen till aktörer i hälso- och sjukvården, patientorganisationer och andra intresserade. I regeringens strategi för en god och mer jämlik vård 2012– 2016 redogörs för de utmaningar som hälso- och sjukvården står inför när det gäller att nå en mer jämlik hälso- och sjukvård, vilket utgör grunden för uppdraget. Regeringens bedömning är att den pågående utvecklingen av indikatorer för jämlik vård tillsammans med de analyser som genomförs ger en god grund och drivkraft för ökad jämlikhet inom hälso- och sjukvården. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 4.7.2Uppföljning av patienternas perspektiv – nationell patientenkät En central utgångspunkt för regeringens politik är att hälso- och sjukvården ska vara patientcentrerad. Hälso- och sjukvården ska bedrivas så att bästa möjliga hälsa uppnås effektivt och för patienterna. Detta betyder att god vård ska genomföras i samråd med patienten och med respekt för hans eller hennes självbestämmande och integritet. En delaktig patient kan lättare medverka till att målen med vården och behandlingen uppnås och att säkerhetsrisker förebyggs. En viktig markering av detta är de kompletteringar som har gjorts i lagstiftningen när det gäller vårdens skyldigheter att informera och göra patienten delaktig. I vilken utsträckning vården kan anses vara patientcentrerad mäts regelbundet med olika enkäter. Nationell patientenkät är en återkommande mätning av hur patienterna bedömer vården inom olika verksamheter. Under uppstartsåren delfinansierade regeringen patientenkäten. Enligt de mest aktuella resultaten i patientenkäterna ger patienterna relativt goda omdömen för bemötandet inom de flesta områden av hälso- och sjukvården. Bäst omdöme får den specialiserade öppenvården där anser att de har fått ett bra bemötande. Sämst omdömen får den psykiatriska slutenvården. När det gäller patienternas bedömning av erhållen information är resultaten inte fullt lika goda. Resultaten från enkäterna visar att mellan av patienterna anser att de fått tillräcklig information om sitt tillstånd inom de flesta verksamheter. Den specialiserade öppenvården uppvisar genomgående bäst resultat. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Diagram 4.14 Patientupplevd kvalitet i primärvård, 2009– 2012 Patientupplevd kvalitet (PUK-värde) 2012 2011 2010 2009 Källa: Kommuner och Landsting (Nationell patientenkät). Anm.: Resultaten presenteras i form av ett viktat värde, patientupplevd kvalitet (PUK- värde). Ett PUK-värde ligger mellan 0 och 100 och ett högre värde innebär högre patientupplevd kvalitet. Vid framräkningen av PUK-värdet tas icke aktuella svarsalternativ bort såsom ej ifyllt och ej aktuellt. Varje svarsalternativ ges en vikt i förhållande till sin allvarlighetsgrad. Resultaten från varje svarsalternativ adderas, multipliceras med 100 och avrundas uppåt till närmaste heltal mellan 0 till 100. I diagram 4.14 illustreras hur patienterna bedömer primärvården utifrån olika perspektiv för åren 2009–2012. Måttet som används här är patientupplevd kvalitet, s.k. PUK-värde. Be- mötandet i vården får högst värde av både män och kvinnor. För aspekterna delaktighet och information finns dock fortfarande utrymme för förbättringar. Inga avgörande skillnader återfinns mellan könen eller . I diagram 4.15 visas patientupplevd kvalitet från de nationella patientenkäterna för psykiatrisk öppen respektive sluten vård samt vid akutmottagningar . Dessa verksamheter uppvisar generellt något lägre värden för de flesta aspekter jämfört med primärvård eller specialiserad vård (specialiserad kroppssjukvård visas ej i diagram). Särskilt stora utmaningar finns för den slutna psykiatriska vården. Inom dessa verksamheter är svarsfrekvensen emellertid låg. Diagram 4.15 Patientupplevd kvalitet inom psykiatrisk öppen- och slutenvård samt inom akutmottagningar, 2012 Patientupplevd kvalitet (PUK-värde) Källa: Kommuner och Landsting (Nationell patientenkät) . Anm.: Resultaten presenteras i form av ett viktat värde, patientupplevd kvalitet (PUK- värde). Ett PUK-värde ligger mellan 0 och 100 och ett högre värde innebär högre patientupplevd kvalitet. Vid framräkningen av PUK-värdet tas icke aktuella svarsalternativ bort såsom ej ifyllt och ej aktuellt. Varje svarsalternativ ges en vikt i förhållande till sin allvarlighetsgrad. Resultaten från varje svarsalternativ adderas, multipliceras med 100 och avrundas uppåt till närmaste heltal mellan 0 till 100. Kontinuitet, koordination och delaktighet är fortsatta utmaningar När det gäller aspekter som delaktighet och koordination och hur olika delar i vården hänger ihop visar tillgängliga underlag, inklusive den nationella patientenkäten, på fortsatta utmaningar. En indikator för patientens delaktighet är att patienten får delta i planering och genomförandet av vård och behandling. Den kan mätas med frågan Kände du dig delaktig i beslut om din vård och behandling, så mycket som du önskade? där svaren ger en viss uppfattning om graden av delaktighet. Den specialiserade öppenvården uppvisar högst värden, där av patienterna, såväl män som kvinnor, upplever att de är delaktiga. Det finns dock skillnader över landet mellan olika grupper av patienter och mellan vårdcentraler. Myndigheten för vårdanalys konstaterar i rapporten i svensk hälso- och sjukvård (2012) att den nationella patientenkäten visar på utmaningar särskilt när det gäller koordination mellan olika vårdgivare och verksamheter. Sammanfattningsvis kan konstateras att patienterna generellt förefaller nöjda med olika aspekter av vården – detta gäller framför allt i vilken mån de anser sig ha blivit bemötta med respekt etc. finns utmaningar på andra områden, t.ex. hur pass delaktiga patienterna upplever sig vara i planeringen av vården och vilken information de får. Arbetet med de regelbundna enkäterna fortsätter . Internationella jämförelser visar på både framgångar och utmaningar För att få kunskap om hur svensk hälso- och sjukvård står sig i förhållande till andra länder krävs internationella jämförelser. Flera internationella organisationer, bl.a. WHO och , genomför sådana jämförelser. I internationella jämförelser av kvalitet och resultat i olika hälso- och sjukvårdssystem tillhör i de flesta avseenden de ledande länderna. ingår på regeringens initiativ i den internationella jämförelsen som arrangeras av den amerikanska stiftelsen . I den senaste undersökningen intervjuades primär- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 vårdsläkare i elva jämförbara länder. Ett område som utvecklats är hur uppföljning av verksamheterna sker. Mätningar och utvärderingar är en naturlig del för de flesta intervjuade. Åtta av tio primärvårdsläkare säger att de mäter och följer upp verksamhetens behandlingsresultat. Nio av tio säger att de mäter patienternas upplevelse och att de regelbundet eller ibland får information om den egna verksamhetens prestation i förhållande till andras. En majoritet av läkarna säger att det sistnämnda sker regelbundet. När det gäller samverkan mellan olika aktörer inom sjukvården ligger däremot fortfarande sämre till jämfört med de flesta andra länder i undersökningen. Skillnaderna från den förra mätningen när det gäller de frågor som ställs om samarbetet med specialister och sjukhusen är överlag små. Vårdkoordinering är alltså fortfarande en stor utmaning för den svenska hälso- och sjukvården. Det finns dock ett resultat som bryter mönstret och visar på en avsevärd förbättring . Tiden för att få information om hur läkaren ska fortsätta vårda sin patient efter att hon eller han skrivits ut från sjukhuset är t.ex. betydligt kortare nu jämfört . Specifikt för ställdes frågor kring patientens inflytande i vården. Överlag är läkarna positiva till det som sker i syfte att öka patientens vårdinflytande. Nästan samtliga läkare anser att de har ett stort ansvar för att vården är jämlik. Enligt undersökningen bedömer primärvårdsläkarna att det finns relativt betydande utmaningar när det gäller samarbetet mellan olika aktörer och verksamheter i vården. ligger dock i framkant när det gäller användning av elektroniska stödsystem. Sammanfattningsvis ligger bra till när det gäller vissa typer av jämförelser av vårdens kvalitet, men de internationella jämförelserna visar också på utmaningar. De nationella kvalitetsregistren utgör datainsamlingssystem för uppföljning av resultat för patienter med samma diagnos eller patienter som genomgått samma medicinska ingrepp. Resultatuppföljningen möjliggör att på ett effektivt sätt driva på ett förbättrings- och utvecklingsarbete i vården som ger patienterna tillgång till 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 en vård av hög kvalitet. Alla innehåller personbundna uppgifter och kan därför samköras med andra register, t.ex. olika hälsodataregister. Genom att kvalitetsregistren kan kopplas ihop med andra register kan frågeställningar avseende klinikresultat, hälsoekonomi och patientsäkerhet besvaras, vilket inte är möjligt i andra länder. Kvalitetsregistren är också den främsta datakällan till öppna jämförelser inom hälso- och sjukvården (se vidare avsnitt 4.7.1). Överenskommelse om utveckling av de nationella kvalitetsregistren Regeringen och SKL träffade en överenskommelse om utvecklingen och finansieringen av för vård och omsorg. Överenskommelsen är femårig och sträcker sig över åren 2012–2016. Överenskommelsen skiljer sig från de flesta andra överenskommelser mellan staten och SKL i bemärkelsen att båda parter bidrar till finansieringen. Det är en gemensam satsning både vad gäller finansieringen och den nationella besluts- och stödstrukturen för kvalitetsregistren. avsattes och och påföljande år avsätts . Av dessa medel motsvarar statens andel . Det övergripande målet med satsningen är att förbättra och utveckla verksamheterna i vården och därmed kunna ge en mer säker och jämlik vård för patienterna. Satsningens inriktning är bl.a. ökad kvalitet på data i registren, bättre analyser och återkoppling som stöd för förbättringsarbete i vården, ökad tillgång till och användning av kvalitetsregistren för forsknings- och innovationsändamål samt ökad öppenhet och tillgång till data även för patienter. beviljades medel till 78 kvalitetsregister och 28 registerkandidater. Åtta nya register certifierades 2013. Täckningsgraden i registren förbättras kontinuerligt. Målet för utgången av 2016 är att av de nationella kvalitetsregistren ska ha en täckningsgrad på . Drygt en fjärdedel av registren når denna nivå . Av registren har data online för verksamheterna, som genom direktåtkomst kan användas i förbättringsarbetet. Nästan samtliga av de register som har 80 procents täckningsgrad har öppna redovisningar mellan kliniker eller landsting beroende på registrets karaktär. Målet för utgången av 2013 är att samtliga register ska ha öppna redovisningar. Dessutom är flera satsningar initierade för att öka tillgängligheten till resultaten för patienterna. Utvecklingen på området leder till att möjligheterna för kontinuerligt förbättringsarbete i vården ökar, och till en mer patientcentrerad hälso- och sjukvård av hög kvalitet. För att ytterligare stödja utvecklingen av de nationella kvalitetsregistren beslutade regeringen om ett uppdrag till att utveckla och driva en nationell registerservice. I enlighet med uppdraget etablerades servicen . Servicen riktar sig huvudsakligen till de nationella kvalitetsregistren, forskare som använder register och huvudmännen för hälso- och sjukvård och omsorg. För att stimulera ökad internationell samverkan, kunskapsutbyte och jämförelse av behandlingsmetoder och resultat har lett ett arbete med ta fram en nationell strategi för internationellt arbete med kvalitetsregisterfrågor. Aktiviteter inom ramen för strategin kommer huvudsakligen att påbörjas . 4.7.4Vårdanalys följer upp och analyserar vården En förutsättning för att hälso- och sjukvården ska kunna förbättra sin kvalitet och effektivitet är att verksamheter och förhållanden inom vården följs upp, utvärderas och analyseras ur ett patientperspektiv. inrättades därför Myndigheten för vårdanalys, som har i uppgift att ur ett patient-, brukar- och medborgarperspektiv följa upp och analysera hälso- och sjukvården, tandvården och gränssnittet mellan vården och omsorgen. Myndigheten för vårdanalys genomför framför allt analyser och granskningar inom områden där det finns en tydlig förbättringspotential för patienter, brukare och medborgare. Det handlar t.ex. om att se över i vilken mån patienter, brukare och medborgare har tillgång till den information de behöver. Myndigheten utvärderar även olika reformer, som t.ex. vårdvalsreformen och PRIO-satsningen. Vårdanalys sju rapporter och kommer myndigheten publicera ca 15 rapporter. 4.7.5En ny tillsynsmyndighet för vård och omsorg har bildats inrättades den nya tillsynsmyndigheten för vård och omsorg. Myndigheten ansvarar för tillsyn inom hälso- och sjukvård, socialtjänst och verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Syftet med tillsynen är att granska att befolkningen får vård och omsorg som är säker, har god kvalitet och bedrivs i enlighet med lagar och andra föreskrifter. I myndighetens arbete ingår också att redovisa resultat till de granskade verksamheterna och att ge kunskapsåterföring, rådgivning och vägledning kring tillsynen samt att följa upp att brister och missförhållande rättas till. Den nya tillsynsmyndigheten har inrättats för att tillgodose krav på mer effektiv tillsyn i takt med en utveckling mot en ökad mångfald och hög förändringstakt inom hälso- och sjukvård, socialtjänst och verksamhet för personer med funktionsnedsättning. Regeringen bedömer att den nya renodlade tillsynsmyndigheten, som står självständig från normering, kunskapsutveckling och bidragsgivning, kan utveckla en effektiv och strategiskt inriktad tillsyn med långsiktig planering och tydligare prioriteringar. 4.8Resultatredovisning – kvalitetsutveckling och systematisk förbättring Kvalitetsutveckling och systematisk förbättring handlar ytterst om att vården för den enskilde ska bli bättre vad gäller medicinska resultat. Men det innefattar även att utveckla och förbättra processerna i vården så att vården kan utföras på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. Det är därför viktigt att strukturer, processer och styrsystem inom vården uppmuntrar till kvalitetsutveckling i alla dess dimensioner. Det är även grundläggande att förbättringsarbete ses som en integrerad del i allas arbete, och i alla delar av sjukvårdssystemet. Regeringen arbetar brett med insatser för att driva på kvalitetsutvecklingen i vården. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 handlar bl.a. om insatser för att förbättra patientsäkerheten i vården, där även insatser för att förbättra läkemedelsanvändningen ingår. Dessutom har regeringen satsat kraftfullt för att förbättra vården för de mest sjuka äldre samt att förbättra cancervården. Resultaten i hälso- och sjukvården skapas där patienter och professioner möts. Landstingen har ansvar för att detta kan ske på ett så effektivt och värdeskapande sätt som möjligt. Landstingen har därmed även en stor del i hur framgångsrika flera av regeringens reformer blir i praktiken. Regeringen kan konstatera att reformerna får genomslag i landstingen och att det pågår ett aktivt arbete kring reformerna. Nedan redovisas några av indikatorerna kring kvalitetsutvecklingen i vården. I diagram 4.16 redovisas sjukvårdsrelaterad åtgärdbar dödlighet. Indikatorn avser att spegla huruvida den kunskap som finns om vissa sjukdomars orsaker och om olika behandlingsmetoders effektivitet omsätts till handling. Indikatorn består av död i diagnoser som valts ut därför att de bedömts vara möjliga att påverka med olika medicinska insatser, genom tidig upptäckt och behandling. Indikatorn visar att dödligheten kontinuerligt minskar. Män har en högre sjukvårdsrelaterad åtgärdbar dödlighet än kvinnor. Diagram 4.16 Sjukvårdsrelaterad åtgärdbar dödlighet, per 100 000 invånare, åldersgruppen 1–, 2002–2011 Antal dödsfall per 100 000 invånare Källa: (). Anm.: Åldersstandardiserade data. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Diagram 4.17 Antal personer med undvikbara slutenvårdstillfällen, per 100 000 invånare, 2002–2011 Antal personer per 100 000 invånare Patientsäkerhetslagen är en utgångspunkt för förbättringsarbetet Källa: (). Anm.: Åldersstandardiserade data. trädde den nya patientsäkerhetslagen (2010:659) i kraft, med syftet att skapa en säkrare vård. Lagen utgör en grund för en förbättrad patientsäkerhetskultur där patienterna är mer delaktiga i arbetet. Patientmedverkan är en viktig utgångspunkt för att säkerställa att patientens behov och önskemål tillgodoses. Patienten kan även bidra till det systematiska patientsäkerhetsarbetet på olika nivåer inom vården. Patientsäkerhetssatsningen omfattar ett brett spektrum av åtgärder I diagram 4.17 redovisas indikatorn undvikbara slutenvårdstillfällen. Indikatorn undvikbar slutenvård avser att belysa omhändertagandet vid vissa specificerade sjukdomstillstånd inom den öppna vården, som t.ex. förebyggande insatser och primärvård. Antagandet är att om patienter med de utvalda sjukdomstillstånden får ett bra omhändertagande i den öppna vården, så kan man förhindra onödiga inläggningar på sjukhus. Den senaste tioårsperioden finns endast en svag minskning av antalet undvikbara slutenvårdstillfällen. Det är fler män än kvinnor med undvikbara slutenvårdstillfällen. Lagen åtföljs av en omfattande patientsäkerhetssatsning för vilken regeringen avser avsätta ca för perioden –2014. Utgångspunkten för satsningen är en nollvision när det gäller antalet undvikbara vårdskador. Målet är att gradvis minska antalet skador. Merparten av medlen används till överenskommelser mellan staten och Kommuner och Landsting (SKL). Utöver det används medlen till att stärka SKL:s arbete med patientsäkerhet, t.ex. vad gäller att tillhandahålla olika former av stöd för landstingen inom de områden som ingår i överenskommelsen. Satsningen innefattar även olika uppdrag inom bl.a. e-hälso-, läkemedels-, och antibiotikaresistensområdena. Vidare har regeringens uppdrag att ta fram årliga lägesbeskrivningar inom 4.8.1Fortsatt fokus på patientsäkerhet patientsäkerhetsområdet. Syftet är att följa Regeringens omfattande satsning på patientsäkerhet –2014 har varit framgångsrik och lett till ett ökat fokus på patientsäkerhetsarbetet på både nationell och lokal nivå. Landstingens stigande engagemang för frågorna har varit avgörande för satsningen. Gemensamma definitioner och metoder har tagits fram liksom system för datainsamling, sammanställning och analys. Det har bidragit till att stärka patientsäkerhetsarbetet inom flera viktiga områden. Regeringens satsning avser att bidra till minskat mänskligt lidande och till sparade liv. kan förbättrad patientsäkerhet frigöra vårdplatser och resurser inom vården. utvecklingen inom patientsäkerhetsområdet på vägen mot en nollvision. har fortsatt arbetet med att ta fram ett kunskapsunderlag om metoder för patientsäkerhetsarbete. redovisade även uppdraget om en fortsatt utveckling av patienthandboken till säker vård. Patientsäkerheten främjas vidare av att den statliga tillsynen inom vård- och omsorgsområdet stärkts genom inrättandet av Inspektionen för vård och omsorg. () bidrar också till arbetet med patientsäkerheten. har till uppgift att pröva s.k. behörighetsärenden i enlighet med 8 kap 1–12 §§ patientsäkerhetslagen (2010:659), dvs. om främst prövotid, återkallelse av legitimation och annan behörighet samt begränsning i förskrivningsrätten. lämnar en redogörelse om sin verksamhet till regeringen. Överenskommelserna om förbättrad patientsäkerhet ger resultat Genom årliga överenskommelser mellan staten och SKL får landstingen möjlighet att ta del av prestationsbaserade stimulansbidrag. Den utveckling av patientsäkerhetsarbetet som har skett har i stor utsträckning varit en effekt av överenskommelserna mellan staten och SKL, enligt bedömning. Det finns flera exempel på goda resultat. Alla landsting har t.ex. inrättat lokala strategigrupper för rationell antibiotikaanvändning och minskad antibiotikaresistens (s.k. Stramagrupper). Samtliga landsting har också gjort framsteg vad gäller införandet av nationella patientöversikter (NPÖ) och it-stödet Infektionsverktyget. Alla landsting använder strukturerad journalgranskning, vilket främjar kunskapsuppbyggnad som kan omsättas i ett förbättringsarbete. Överenskommelserna har även uppmärksammat följsamhet till basala hygienrutiner och klädregler, förekomst av trycksår, patientsäkerhetskultur och överbeläggningar. Mätningar bidrar till att uppmärksamma och åtgärda områden som behöver förbättras samt följa utvecklingen . För att betona vikten av att använda resultaten i ett förbättringsarbete har överenskommelserna omfattat krav på handlingsplaner inom flera av dessa områden. Regeringen bedömer att patientsäkerhetssatsningen har varit värdefull och gett ett ökat fokus på patientsäkerhetsfrågor. Satsningen har också mottagits väl av landstingen. Utveckling av läkemedelslagstiftningen inom EU Ett EU-direktiv till skydd mot förfalskade läkemedel i den lagliga försörjningskedjan antogs . Syftet med direktivet var bl.a. att införa säkerhetsdetaljer som kan användas för att säkerställa att ett läkemedel inte är förfalskat och att införa ansvar för alla som befattar sig med läkemedel i distributionskedjan. Direktivet införlivades i svensk rätt . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Till följd av ett EU-direktiv infördes regler beträffande säkerhetsövervakning av läkemedel i svensk rätt . Reglerna innebär bl.a. att den som marknadsför ett humanläkemedel utan dröjsmål ska meddela varje åtgärd som har vidtagits för att dra in eller inte längre tillhandahålla läkemedlet, begära att godkännandet för försäljning dras in eller inte ansöka om förnyat godkännande för försäljning. 4.8.2En förbättrad vård och omsorg om de mest sjuka äldre genomför regeringen en stor satsning på att förbättra vården och omsorgen om de mest sjuka äldre. satsar regeringen sammanlagt . Regeringens fokus på att förbättra samordningen och helhetsperspektivet i vården och omsorgen om de äldre har frambringat ett stort gensvar hos landsting och kommuner. Ett intensivt förbättringsarbete har därför påbörjats, vilket hitintills bl.a. har resulterat i att sådana läkemedel som är olämpliga för äldre personer förskrivs i allt mindre omfattning. Samtliga län har minskat den olämpliga läkemedelsförskrivningen kraftigt. Allt fler äldre får även sin demensdiagnos i ett tidigt skede via primärvården.