prop · H003164 · 2013-06-19 00:00:00 — stöder en utveckling av den analoga ljudrundradion i FM-bandet och menar att den kan kompletteras med webbradio. menar att den analoga FM-radion bör få vara kvar eftersom den är de svårt elöverkänsligas enda möjlighet att ta del av nyheter, under- hållning, samhällsinformation och viktiga meddelanden till allmänheten. Skälen för regeringens bedömning Som framgår av det följande har en övergång från FM-sändningar till marksänd digitalradio flera fördelar och även vissa nackdelar. sänds endast SR:s kanaler nationellt i FM-bandet, där frekvens- planeringen inte ger utrymme för fler nationella sändningar. kommersiella kanalernas FM-nät hade 2011 en täckning i olika regioner i landet på totalt mellan , att jämföra med SR:s täckningskrav på av den fast bosatta befolkningen. Vilken täckning de kommersiella bolagen skulle efterfråga vid en digitalisering är osäkert, eftersom en mycket hög täckning innebär höga kost- nader, men genom nationella sändningar och därmed fler potentiella lyssnare ökar de kommersiella bolagens möjligheter till högre annons- intäkter. En digitalisering av marknätet ger förutsättningar för mer jämbördiga konkurrensvillkor, dels mellan SR och de kommersiella programföretagen, dels mellan olika kommersiella programföretag. Digitala sändningar i det avsatta frekvensutrymmet ger möjlighet att sända fler kanaler än i dagens FM-nät, såväl fler kommersiella kanaler som fler kanaler i SR:s utbud. Tekniken T-DAB+ innebär att upp till 16 kanaler kan sändas i ett sändarnät. Antalet kanaler beror på vilka krav som ställs på ljudkvaliteten. Programföretagen kan därmed nå fler olika intressegrupper i befolkningen. Även nya programföretag kan få möjlighet att etablera sig på marknaden. En digitalisering av radiomediet ger möjlighet för programföretagen att utveckla nya tjänster. Via en display på digitalradiomottagaren kan bland annat olika typer av programinformation visas. I mottagare med inbyggt minne kan program som sänds direkt pausas och spolas tillbaka. Genom digitalisering ökar även möjligheten för personer med funktionsnedsätt- ning att få tillgång till radioutbudet, genom bortfiltrering av oönskat ljud för ökad hörbarhet och texttolkning eller teckenspråkstolkning av ljudet. Så länge samma kanalutbud erbjuds parallellt i FM-sändningar och marksänd digitalradio medför det distributionskostnader för två nät . Om FM-sändningarna släcks innebär dock övergången till marksänd digitalradio lägre kostnader på lång sikt. SR:s kostnader för distributionen av dagens fyra FM-kanaler är enligt vad kommittén redo- visar ca (exklusive moms) . Ett sändarnät med tekniken T-DAB+ och samma krav som på täckning och redundans skulle enligt de beräkningar kommittén redovisar innebära en distributionskostnad på ca100 (exklusive moms) och ge möjlighet till fler kanaler än . För en kommersiell radiokanal som täcker av befolkningen via olika regionala tillstånd är utsändningskostnaden enligt kommitténs redovisning (exklusive moms) . Denna kostnad skulle enligt kommitténs redovisning minska till ca (exklusive moms) för en täckning av av befolkningen. Energiförbrukningen för att sända digitalradio i marknätet är avsevärt lägre än för FM-radio, vilket bidrar till de minskade distributions- kostnaderna. Ett sändarnät i T-DAB+ för skulle enligt en beräkning förbruka mindre energi jämfört med de fyra FM-kanaler som SR sänder . För att lyssna på digitala radiosändningar i marknät krävs en digital- radiomottagare. fanns det enligt knappt 4,7 miljoner hushåll i . Vid ett antagande att varje hushåll regel- bundet använder i genomsnitt två FM-mottagare (oräknat bilradio) skulle detta innebära att drygt nio miljoner radiomottagare behövde bytas ut vid en övergång till enbart digitala sändningar i marknät. Det såldes i omkring 420 000 FM-radiomottagare eller andra elektronik- produkter där FM-mottagare ingick. Det kan antas att radiolyssnandet via smarta mobiltelefoner kommer att öka. I smarta mobiltelefoner är FM-mottagare ovanliga. Radiolyssnandet sker i regel via webben eller appar. Det är ovisst om mobiltelefoner kommer att ha inbyggd mottagare för digital marksänd radio. Europeiska Radiounionen (EBU) driver en kampanj i syfte att de nya radioapparater och mobila terminaler, inklusive mobiltelefoner, som säljs i EBU-regionerna ska utrustas med en obligatorisk mottagare för FM- sändningar, T-DAB och T-DAB+. De radiomottagare som finns på marknaden i länder där T-DAB eller T-DAB+ har införts i större skala kan ofta ta emot sändningar via FM, T-DAB och T-DAB+ i samma apparat. En del mottagare kan även ta emot både marksänd radio och internetradio. Ju fler länder som använder samma teknik desto större blir skalfördelarna och desto lägre priserna för radiomottagare. På den europeiska marknaden har priserna sjunkit . I kostar de billigaste radiomottagarna som kan ta emot T-DAB, T-DAB+ och FM-sändningar i samma apparat mot- svarande ca . I kostar de billigaste DAB-mottagarna motsvarande ca . Priserna på mot- tagare kan förmodas sjunka ytterligare. En stor del av radiolyssnandet sker i bil. Nya bilar säljs oftast med en förmonterad bilradio som är svår att byta. I äldre bilar är det lättare att byta radio. I fanns 2011 ca 4,4 miljoner personbilar, 550 000 lastbilar och 14 000 bussar. Enligt en överslagsberäkning tar det att byta ut hela bilparken. Det skulle alltså vid en övergång till enbart digitala sändningar via marknät ta innan alla bilar hade en för- monterad digitalradiomottagare. Alla stora bilmärken som säljs i erbjuder mottagare för T-DAB eller T-DAB+ som extra utrustning. I bland annat säljs adaptrar som kan användas för att ta emot digitalradiosändningar via den befintliga FM-mottagaren i bilen. Det skulle också kunna bli möjligt att lyssna på T-DAB+ i bilen via mobil- telefon, förutsatt att telefoner förses med relevant mottagare. Internet- radio via mobiltelefon kommer att kunna vara ett alternativ i områden där mottagningen är god. En digitalisering av den marksända radion skulle innebära en rad för- delar: förbättrad konkurrens genom nationella sändningar även för kommersiella programföretag, fler kanaler med ett bredare utbud för fler lyssnargrupper, möjlighet till nya tjänster bland annat för personer med funktionsnedsättning och långsiktigt lägre distributionskostnader. Det finns också vissa nackdelar. 2012/13:164 parallellsändningar skulle kostnaderna för distributionen öka. också att en stor mängd radiomottagare byts ut. Nackdelarna är dock av övergående karaktär. Fördelarna överväger sett i ett längre perspektiv. Kommitténs bedömning om en övergång från FM-sändningar till marksänd digitalradio delas som redovisats ovan av flertalet remiss- instanser. De som inte delar bedömningen, bland andra , ifrågasätter eller menar att det saknas en analys av publikens behov av en digitalisering. De framför bland annat att FM- sändningarna fungerar bra och att flera av fördelarna med digitala sändningar kan uppnås med kompletterande webbradio. Mot detta kan det anföras att radiolyssnandet alltjämt utgör en betydande del av människors mediekonsumtion. Publikens efterfrågan är inte något statiskt eller en gång för alla givet utan utvecklas i relation till programföretagens utbud av programtjänster och andra tjänster. Det är främst programföretagen som driver utvecklingen, i nära kontakt med lyssnarna. En övergång från FM-sändningar till digital marksänd radio innebär en utveckling av radiomediet i en distributionsform som av skäl som redovisats ovan (avsnitt 7.4.1) kan förväntas vara central. Regeringen delar kommitténs bedömning att de fördelar som en digitalisering av marknätet ger talar för en övergång från FM-sändningar till digital marksänd radio. 2012/13:164 7.4.4 Förutsättningar för en digitalisering av ljudradion Regeringens bedömning: Utvecklingen av marksänd digitalradio bör även i fortsättningen vara marknadsdriven som marknaden behöver tydliga förutsättningar. SR har en central roll i en digi- talisering och det är viktigt att SR och de kommersiella program- företagen samverkar. En digitalisering av marknätet bör syfta till en övergång från FM- sändningar till digitalradio och innebär en investering för långsiktigt lägre distributionskostnader. Ett teknikskifte bör genomföras på ett sådant sätt att kostnaderna begränsas för radio- och tv-avgifts- betalarna. En modell där SR:s kostnader för utbyggnad och parallell- sändningar finansieras genom lån i är därför att föredra. Det är då angeläget att det från start finns ett uppskattat släckningsdatum för FM-sändningarna, som slutligt fastställs senare efter närmare prövning. Det är viktigt att perioden med parallell- sändningar inte är längre än nödvändigt. Utgångspunkten bör därför vara att FM-sändningarna släcks 2022. Regeringen avser att ge en branschsamordnare i uppdrag att till- sammans med Myndigheten för radio och tv och i nära dialog med SR och de kommersiella programföretagen samt andra berörda aktörer utarbeta en plan för övergång från FM-sändningar till marksänd digitalradio utifrån dessa förutsättningar. När en sådan plan finns avser regeringen att återkomma i frågan om digitalisering av ljud- radion. SR:s och UR:s nuvarande tillstånd att sända digital ljudradio i vissa områden bör förlängas i avvaktan på beslut om nya digitalradio- tillstånd. Kommitténs bedömning överensstämmer delvis med regeringens bedömning. Kommittén föreslår nya sändningstillstånd för digitalradio för och UR med villkor om successivt utökad täckning, samt att SR:s och UR:s medelstilldelning höjs under nästa tillståndsperiod för att ge utrymme för en utbyggnad av digitalradio via marknät och för ett ökat programutbud i de digitala sändningarna. Kostnaderna bör enligt kommittén preciseras i ett underlag som SR och UR lämnar till . Kommittén lyfter även fram möjligheten att vid ett beslut om släckningsdatum för sändningar i FM finansiera de extra kostnaderna för parallellsändningar på samma sätt som vid övergången till digital-tv via marknät, det vill säga genom lån i . Efter en översyn av marknadsutvecklingen i samband med halvtids- översynen av villkoren för de analoga tillstånden ska, enligt kommitténs förslag, en samlad bedömning visa om det går att besluta om släcknings- datum för SR:s och de kommersiella programföretagens FM-sändningar. Kommittén föreslår vidare att Myndigheten för radio och tv och PTS ges i uppdrag att presentera en lösning för närradions fortsatta sändningar . Utvecklingen, SR:s roll, samverkan SR och instämmer i kommitténs bedömning beträffande utvecklingen av marksänd digitalradio, SR:s roll och vikten av samverkan mellan SR och kommersiella programbolag. Radiobranschen betonar betydelsen av samordning och framhåller att det redan finns enighet om den tekniska standarden. UR anser att public service kan vara med och bidra i utvecklingen av den digitala distributionen, även om denna i grunden bör vara marknadsdriven. De tekniska förutsättningarna, alternativen och möjligheterna för digital radio behöver utredas och klargöras mer. anser att det är T-DAB+ som ska användas vid en digitalisering. framhåller att det av sändningstillstånden för digitalradio tydligt bör framgå kring vilka områden samverkan mellan programföretagen är nödvändig. Myndig- heten för radio och tv menar att en alltför ingående samverkan om utbyggnadstakten skulle innebära en lång förskjutning av sändnings- starten för den kommersiella radion med hänsyn till den mycket längre process som gäller för . välkomnar en digitalisering, vilket förutsätter ett nära samarbete mellan SR och privata aktörer. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap understryker betydelsen av bibehållen robusthet och redundans samt höga krav på säkerhet och beredskap vid en framtida övergång från FM till digitalradio. SR framhåller att en utbyggnad av digitalradion ska ha ett tydligt uttalat mål att ersätta det befintliga FM-nätet för och den kommersiella radion med ett digitalt marknät. Regeringen måste, enligt SR, tillsammans med radiobranschen förbereda en plan för hur övergången ska ske och vilka kriterier som ska gälla för en släckning av FM-nätet. Parallellsändnings- perioden måste göras så kort som möjligt. understryker att regeringen måste ange en tydlig tidplan för digitaliseringen. , och Public servicerådet till- styrker en översyn av marknadsutvecklingen innan det bedöms om släckningsdatum kan beslutas för SR:s och de kommersiella program- företagens FM-sändningar. föreslår att ett släcknings- beslut tas innan de kommersiella programföretagens analoga tillstånd går ut . Vid beslutstillfället bör vissa kriterier ha uppnåtts när det gäller marknadens utveckling. anser att över- synen måste göras med konsumentens behov i centrum. SR anser att besluten om utvecklingen av digital marksänd radio inte ska bindas till tillståndsperioden i övrigt och en eventuell halvtidsöversyn. Elektronik- Branschen menar att digitalövergången bör ske och att strategin för släckningen av det analoga nätet bör beslutas . Förslaget om höjd medelstilldelning till SR och UR tillstyrks av , , , , , , Copyswede, KLYS och SMTRADIO. understryker betydelsen av att även den kommersiella radion ges ekono- 2012/13:164 miska lättnader genom att den nuvarande koncessionsavgiften för analog utsändning sänks. Radiobranschen anser att såväl SR som privatradion ska ges resursförstärkning, för privatradion exempelvis genom att digitaliserade orter under befrias från koncessionsavgifter. menar att det i ett första steg är viktigt att det avsätts resurser för att bygga ut det digitala sändarnätet. efterlyser en tydlig finansiering av digitaliseringen, antingen genom nya resurser eller genom en omprioritering av SR:s resurser. SVT framhåller att det är centralt för företaget att övergången inte drabbar SVT:s ekonomi. UR anser sig kunna bidra till ett utvecklat utbud, förutsatt att det sker resursförstärkningar för innehållsproduktion. Public servicerådet menar att offentliga medel inte ska satsas på att upprätta en ny infrastruktur för distribution av ljudradio i . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Myndigheten för radio och tv och tillstyrker förslaget om uppdrag till Myndig- heten för radio och tv och att presentera en lösning för närradions fortsatta sändningar. SR delar uppfattningen att det krävs en tillfredställande lösning för närradion innan beslut fattas om att släcka SR:s och de kommersiella bolagens FM-sändningar. Närradions är emot en övergång från FM till marksänd digitalradio och anför att de tekniker som har tagits fram för digitala sändningar inte kan utnyttjas av närradion. Public servicerådet framför att FM inte kan stängas förrän det finns en lösning för närradion. Skälen för regeringens bedömning Regeringen har tidigare, bland annat i beslutet om kompletterande tillstånd för att sända digital ljudradio, bedömt att en utveckling av marksänd digital ljudradio bör vara marknadsdriven och förutsätter en samverkan mellan SR och den kommersiella radion. I beslutet om sändningsutrymme för kommersiell digital radio uttalade regeringen bland annat att en övergång till digital ljudradio bör vara en process som drivs av radioföretagen. Efter dessa beslut har vikten av tydliga förutsättningar för branschen och SR:s centrala roll i en digitalisering betonats än mer. I samband med att Myndigheten för radio och tv fastställde sin strategi för tillståndsgivningen för digital kommersiell radio efterlyste branschen en plan som innehåller förutsättningar och tidpunkt för en övergång från FM-sändningar till marksänd digitalradio. Vidare framhölls att det krävs en samordning mellan utbyggnaden för kommersiella programföretag och utbyggnaden för . Tre villkor för digitaliseringen av ljudradion För att en digitalisering av ljudradion i marknätet ska kunna genomföras på ett lyckosamt sätt behöver ett antal villkor vara uppfyllda. För det första är det nödvändigt att en samlad bransch, det vill säga SR och de kommersiella programföretagen, är enig om värdet av en digitalisering. För det andra ska branschen enas om en teknisk standard för de digitala Dessa två villkor är av allt att döma uppfyllda. En tredje förutsättning för en digitalisering gäller finansieringen. SR anför i sitt remissyttrande att det måste finnas en finansieringslösning för de dubbla kostnader som parallellsändningar innebär.Kommittén redovisar två möjliga scenarion för en övergång från FM-sändningar till marksänd digitalradio med olika tidsutsträckning. I det ena scenariot inleds digitali- seringen 2014 och fullbordas 2022. Efter en inledande fas (20142017), där de digitala sändningarna byggs ut i olika steg till en täckning på , följer en övergångsperiod (2018 2022), där först de digitala sändningarna byggs ut till full täckning på och sedan FM-sändningarna släcks stegvis tills de helt upphör. I det andra scenariot påbörjas digitaliseringen 2014 och full- bordas 2027. Den inledande fasen är även här fyraårig (20142017), medan övergångsperioden med stegvis släckning av FM-sändningarna tar (20182027). Kommittén räknar i det ena scenariot med ökade distributionskostnader på totalt (exklusive moms), som har tjänats in efter att FM-näten släckts, det vill säga 2027. I det andra scenariot blir de ökade kostnaderna totalt (exklusive moms) och har tjänats in efter släckningen av FM- näten, det vill säga 2034. Det bör noteras att för tillkommer momskostnader. SR framhåller också i sitt remissvar att en stegvis släckning av SR:s FM-sändningar, vilket innebär en stegvis stängning av kanaler i FM-nätet, sannolikt inte är en framkomlig och lyssnarvänlig modell, utan att alla FM-kanaler bör sändas under parallellsändnings- tiden, för att sedan stängas . Det innebär troligen högre kostnader än dem kommittén redovisar, beroende på när släckningen genomförs. Kommittén föreslår som angetts ovan en höjd medelstilldelning till SR och UR för att ge utrymme både för en utbyggnad av digitalradio via marknät och för ett ökat programutbud. I sitt budgetunderlag och i kompletteringen av budgetunderlaget redovisar SR två alternativa finansieringsmodeller (dnr Ku2013/443/MFI). Enligt en modell höjs medelstilldelningen med för parallell- sändningskostnader och ökat programutbud. Enligt den andra modellen finansieras kostnaderna för parallellsändningar genom lån i Riksgälden och medelstilldelningen höjs med för ett ökat programutbud. UR redovisar inte något motsvarande äskande, men anför som redovisas ovan i sitt remissvar att programföretaget bör kunna bidra till ett utvecklat utbud, förutsatt att det sker resursförstärkningar för innehållsproduktion. Det är enligt regeringens uppfattning viktigt att medel avsedda för radio och tv i allmänhetens tjänst används på ett resurseffektivt sätt. För att en digitalisering av marknätet ska vara resurseffektiv bör den, med tanke på de ökade kostnaderna för att sända FM-kanaler och digitalradio parallellt, syfta till en övergång från FM-sändningar till marksänd digitalradio. Digitaliseringen innebär då en investering för långsiktigt lägre distributionskostnader. Teknikinvesteringarna bör i så liten utsträckning som möjligt bekostas av radio- och tv-avgiftsbetalarna. 2012/13:164 SR:s kostnader för utbyggnad och parallellsändningar finansieras genom ett särskilt distributionskonto och lån i , på samma sätt som skedde vid övergången till digital-tv i marknätet, till följd av regeringens proposition Radio och TV i allmänhetens tjänst 20022005 (prop. 2000/01:94 s. 69 f.), är därför enligt regeringens bedömning att föredra. Modellen innebär att lånet börjar återbetalas så snart SR:s FM- sändningar upphör och enbart de mindre kostsamma, digitala sänd- ningarna återstår. Det bör då redan från start finnas ett uppskattat släckningsdatum för FM-sändningarna, som slutligt fastställs i ett senare skede efter närmare prövning. Det är likaså viktigt att perioden med parallellsändningar inte är längre än nödvändigt med hänsyn till lyssnarnas och program- företagens behov. Som framgår ovan redovisar kommittén ett möjligt scenario där FM-sändningarna släcks 2022. Detta bör enligt regeringen vara utgångspunkt för ett arbete för en övergång från FM-sändningar till digitalradio. Frågan om finansieringen av radioprogram från SR och UR i utbyggda digitalradiosändningar bör prövas när det är klarlagt hur en övergång till marksänd digitalradio bör genomföras. Det kan dock noteras att SR , utöver det utbud som finns i FM-nätet, även har ett utbud i de digital- radiosändningar som sker i vissa områden i landet och i webbradio- sändningar. En del av detta utbud skulle utöver det utbud som finns i FM-nätet kunna ingå i ett framtida utbud i utbyggda digitalradio- sändningar i marknätet. Det bör enligt regeringens uppfattning finnas goda förutsättningar för att inleda en digitalisering med utgångspunkt i detta utbud. Radiobranschen anger i sitt remissvar att den är positiv till digitalradio och ser den som avgörande för att utveckla radions plats i medie- landskapet, men att branschen saknar resurser för att medverka i en digitalradiosatsning. De kommersiella programföretagen har tidigare framfört att de koncessionsavgifter man betalar för sina FM- sändningar har gjort att lönsamheten varit låg. Avgifterna har sänkts med totalt . Regeringen noterar vidare att en övergång från FM-sändningar till marksänd digital- radio även för de kommersiella programföretagen innebär en investering i långsiktigt lägre distributionskostnader. Därtill kommer att en digitali- sering för de kommersiella programföretagen ger möjlighet till nationella sändningar och högre annonsintäkter. Dessutom är de digitala kommersiella tillstånden till skillnad från nu gällande analoga tillstånd inte villkorade av någon koncessionsavgift. Det torde alltså för de kommersiella programföretagen finnas flera incitament för en digitali- sering. En plan för övergång till digitalradio tas fram Det saknas ett underlag för ställningstagande i digitaliseringsfrågan där de förutsättningar som här redovisats ingår. Regeringen avser därför att ge en branschsamordnare i uppdrag att tillsammans med Myndigheten för radio och tv och i nära dialog med SR och de kommersiella program- företagen samt andra berörda aktörer ta fram en plan för övergång från FM-sändningar till digitalradio utifrån dessa förutsättningar. konstateras dels att det finns stöd hos SR och de kommersiella program- Prop. 2012/13:164 företagen för en sådan plan, dels att de övriga förutsättningar som redo- visats ovan är uppfyllda, avser regeringen att återkomma med förslag som möjliggör en utbyggnad av SR:s och UR:s sändningar av digital- radio i marknätet och finansiering av SR:s kostnader för utbyggnad och parallellsändningar genom lån i . SR:s och UR:s nuvarande tillstånd att sända digital ljudradio i Stock- holmsområdet, och Göteborgs- och Malmöområdena bör förlängas i avvaktan på beslut om nya tillstånd som möjliggör en utbygg- nad av sändningarna. Kommittén konstaterar i sitt betänkande att T-DAB+ lämpar sig mindre bra för sändningar över begränsade geografiska områden, till exempel närradiosändningar. Kommittén framhåller att det måste finnas en tillfredställande lösning för närradion innan beslut fattas om att släcka SR:s och de kommersiella programföretagens FM-sändningar, och före- slår ett uppdrag till Myndigheten för radio och tv och Post- och tele- styrelsen att presentera en lösning . I uppdraget till branschsamordnaren bör även ingå att föra en dialog med företrädare för närradion. Regeringen avser att återkomma till frågan om närradion när en plan för en övergång har redovisats. 7.5Tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning ratificerade FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, vilken har till syfte att undanröja hinder för personer med funktionsnedsättning att åtnjuta sina mänskliga rättigheter. lade regeringen fram en strategi för genom- förandet av funktionshinderspolitiken i . En viktig del i denna strategi är att målen för insatserna behöver bli mer konkreta och mätbara och därmed uppföljningsbara.