prop · H003145 · 2013-06-14 00:00:00 — Trots att Rymdstyrelsen argumenterade för att projektet var viktigt för fanns ingen möjlighet i systemet att hitta finansiering. Detta menar tyder på ett ineffektivt resursutnyttjande och en oförmåga hos aktörer utanför den inre rymdsfären att bedöma rymdverksamhetens potential. Den slutna marknaden med få kunder och finansiärer leder till begränsad effekt av statliga medel i form av nya och växande svenska rymdföretag. Denna begränsade effekt gör att den potential för tillväxt och konkurrenskraft som finns hos svenska rymdföretag inte utnyttjas fullt ut. 6.4.1 Den institutionella rymdmarknaden kräver anpassad styrning konstaterar att uppdrag till rymdindustrin inte kommer till stånd och fördelas enligt gängse marknadslogik. resurseffektivitet stå tillbaka för nationella intressen och omsorg om nationella företag. Exempelvis finns i tre dominerande företag belägna i de länder som har störst tillgång till ESA:s industrireturer. Små länder som får därmed agera underleverantörer till dessa stora företag. Svenska företag kan därmed få en konkurrensnackdel eftersom företag i stora länder har möjlighet att få ta del av attraktivare uppdrag. Vissa andra länder, särskilt utanför , satsar därför i större utsträckning än på nationella rymdprogram där de egna företagen får möjlighet att utveckla sin kompetens och därmed för förutsättningar att stärka sin konkurrenskraft. Eftersom huvuddelen av de svenska skattemedlen till rymdområdet kanaliseras till är utrymmet för nationella program begränsat. Ett av skälen till att huvudsakligen medverka i är att det ger möjlighet för svenska företag att delta i internationella samarbeten på områden som inte kan komma till stånd nationellt. Ett annat skäl är att Rymdstyrelsen varken har kompetens eller personalresurser att granska teknikinnehåll i samband med nationella rymdprogram. Enligt blir därmed Rymdstyrelsens sätt att fördela pengar i avgörande för vilken typ av rymdföretag som kan finnas i . GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN 6.4.2 Begreppet kommersiell rymdverksamhet används missvisande Svensk förvaltning använder begreppet kommersiell som om det finns möjlighet till större lönsamhet utanför den marknad som benämns icke- kommersiell, det vill säga där Rymdstyrelsen, eller EU är kunder. anser emellertid att rymdmarknaden inte är en kommersiell marknad. Rymdmarknaden domineras av statliga aktörer och därmed statlig finansiering. Användningen av denna terminologi kan verka missledande särskilt som rapporteringen görs för aktörer som inte finns på rymdmarknaden och inte känner till användningen av begreppet. Detta blir ett problem eftersom marknadslogiken är annorlunda på rymdmarknaden än på andra marknader som benämns kommersiella och där det finns en större andel privata kunder och investeringar. Det finns sålunda en risk för misstolkning och för en överdrivet optimistisk syn på tillväxtmöjligheter. 6.4.3 Tillväxten på svensk rymdmarknad är begränsad konstaterar att aktörerna som är aktiva inom rymdverksamhet gärna vill visa att verksamheten ligger i forskningsfronten, att samhällsnyttan är stor och att det finns stora hävstångseffekter. är det svårt att mäta samhällsnyttan på ett tillförlitligt och jämförbart sätt. Det sätt som Rymdstyrelsen visar på samhällsnyttan i sin årliga enkätundersökning visar på utvecklingen i en mycket snäv krets av företag. Eftersom svarsfrekvensen dessutom är relativt låg () är det svårt att dra slutsatser om hävstångseffekter. Dessutom visar Rymdstyrelsens kartläggning av svenska företags deltagande i EU:s forskningsprogram, tema rymd, att deltagandet är lågt från företagen. marknadsanalys visar också att antalet företag endast ökar i liten utsträckning och att antalet anställda i den svenska rymdindustrin är relativt . Regeringen har framfört att svenska företag hävdar sig väl i såväl som i GMES/genom att få uppdrag. Regeringen menar att är ett viktigt område för svensk rymdindustri under överskådlig framtid och att jordobservation är starkt svenskt område. konstaterar dock att det bara är två företag som fått uppdrag inom och att utfallet i form av uppdrag till svenska företag inom GMES/ inte motsvarat de svenska förväntningarna. Det har varit mycket svårt för nya och mindre företag att dra nytta av stora europeiska rymdprojekt. Det är enbart de stora svenska rymdföretagen som fått uppdrag inom och /. SVENSK RYMDVERKSAMHET EN STRATEGISK TILLGÅNG? konstaterar att rymdmarknaden är institutionell och präglas inte av gängse marknadslogik. Därmed behöver styrningen anpassas efter dessa förhållanden. De förhållanden som är särskilt viktiga att beakta är att det finns förutsättningar för svenska företag att få affärer från de ESA- och EU-program som prioriterar, att balansen mellan internationell och nationell finansiering gynnar tillväxten i svenska rymdföretag, samt att de finansieringsbehov som finns hos svenska rymdföretag kan tillgodoses. menar att den statliga styrningen inte i tillräcklig utsträckning beaktar dessa förhållanden. konstaterar att det inte görs några försök att undersöka effekterna av den samlade svenska rymdverksamheten. De undersökningar som finns på enstaka insatser och marknadsanalys visar att svensk rymdindustri såsom den är definierad i denna granskning har liten tillväxt. Det är oklart huruvida genomförandet av svensk rymdverksamhet bidrar till att uppnå den eftersträvade hävstångseffekten på den statliga investeringen vilket får till följd att rymdverksamheten inte utgör en drivkraft för innovation. Regeringen ger trots detta en bild av stora tillväxtmöjligheter för svensk rymdindustri. Regeringen ger också intryck att svensk rymdindustri redan är framgångsrik genom EU:s och ESA:s satsningar och att satsningarna ger tillväxt i rymdindustrin under en överskådlig framtid. menar att denna bild av svensk rymdindustris tillväxtmöjligheter och konkurrenskraft inte är förankrad i verkliga förhållanden. Därmed finns en risk att faktiska problem inte uppmärksammas och att förbättringsåtgärder inte vidtas. 6.5Låg medvetenhet om behovet av att skydda rymdinfrastrukturen menar att det finns en medvetenhet i den svenska förvaltningen om att rymdinfrastrukturen är samhällskritisk, men det är inte alltid självklart att rymdinfrastrukturens roll och behovet av säker rymdinfrastruktur beaktas i praktiken. Exemplet med miljösatelliten visar hur känslig rymdinfrastrukturen är för störningar. När förlorade kontakten med satelliten bidrog detta till att tillförlitliga algblomningsprognoser inte kunde utföras. Det faktum att inte hade några alternativ att få tag på informationen som behövdes visar också på att beredskapen för störningar behöver utvecklas. Den förlorade kontakten med Envisat visar också på behovet av att kunna hantera avveckling av satelliter. GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN har begränsad satellitkapacitet för jordobservation och är i stor utsträckning beroende av inköp från andra länders satelliter. och /kommer att kunna ge viss kapacitet. I en av de viktigaste pågående processerna för skyddet av rymdinfrastrukturen förhandlingen om rymdkoden har den svenska förvaltningen inte visat någon förmåga att uppmärksamma frågan och gemensamma svenska ståndpunkter har heller inte formulerats. Som frågan hanterats har det blivit en fråga för ett enskilt departement. är i stor utsträckning beroende av tillgång till data från andra länders satelliter. Det finns därför ett behov för ett land som att bevaka det pågående arbetet på internationell nivå som syftar till att reglera tillgången på satellitdata. För att stärka IT-säkerheten arbetar såväl som med att utveckla satellitbaserade tjänster för bredbandskommunikation som ett alternativ om befintliga system slås ut. Motivet bakom dessa initiativ var från början stärkt konkurrenskraft för inhemsk industri men gör också att ländernas känslighet för störningar i bredbandskommunikation minskar. menar att den svenska beredskapen för skydd att rymdinfrastrukturen behöver utvecklas. 6.6Konsekvensanalyser av beslut om oberoende tillträde till rymden saknas Ett återkommande motiv bakom många av ESA:s och satsningar är ett oberoende tillträde till rymden. Ett oberoende tillträde till rymden ses som ett sätt att säkra rymdinfrastrukturen för viktiga samhällstjänster. oberoende innebär i detta fall att har egna satelliter och egen möjlighet att skjuta upp satelliterna. Motsatsen är att vara hänvisad till kapacitet. I regeringens forsknings- och innovationsproposition 2012 finns ett tydligt ställningstagande om vikten av europeiskt oberoende tillträde till rymden och att och därmed även ska bli oberoende till tredje lands prioriteringar. konstaterar att regeringen gör detta ställningstagande om oberoende tillträde till rymden utan något underlag i form av konsekvensanalys av alternativen för beroende respektive oberoende tillträde till rymden. SVENSK RYMDVERKSAMHET EN STRATEGISK TILLGÅNG? I den forsknings- och innovationsproposition som presenterades 2012 och behandlades i framhåller regeringen att rymdverksamhet har stor och växande betydelse i samhället, både internationellt och i . Regeringen menar också att svensk rymdverksamhet därför har en fortsatt viktig roll och att en nationell strategi är motiverad. För att förbättra förutsättningarna av de statliga investeringarna i rymdforskning och rymdteknik anser att regeringen bör verka för att svensk rymdverksamhet i högre utsträckning än kan bidra till att intentioner uppnås. För att uppnå detta krävs emellertid att styrningen av svensk rymdverksamhet utgår från en helhetssyn. Granskningen ger anledning för att lämna följande rekommendationer. Dessa åtgärder behöver enligt vidtas oavsett om en nationell rymdstrategi tas fram eller inte. 6.7.1 Regeringens fortsatta arbete med rymdverksamhet Regeringen bör i det fortsatta arbetet med rymdverksamhet säkerställa att det sker i en bred förankrad process med syfte att knyta ihop rymdverksamhetens olika delar och där en omfattande intressentanalys görs där även intressenter utanför den etablerade rymdmarknaden ingår. Det fortsatta arbetet bör därmed ha en bredare ansats än Rymdstyrelsens strategi och Rymdagendan. Det är viktigt att arbetet ger möjligheter till omprövning av viktiga frågor. En översyn av organisationsstrukturen för svensk rymdverksamhet bör göras i syfte att motverka de inlåsningseffekter och den fragmentisering som karaktäriserar rymdverksamheten. Frågor om fördelningen av ansvar och befogenheter inom den statliga rymdverksamheten bör ingå i översynen. Det finns flera exempel i den internationella jämförelsen på hur olika länder har formulerat en rymdstrategi. Det finns sålunda många möjligheter att dra nytta av andra länders erfarenheter. Den internationella jämförelsen visar att flera länders rymdstrategier formuleras på hög nivå i regeringen. Vikten av nationell rymdkompetens och hur denna byggs upp bör också ingå i regeringens arbete med rymdfrågor. Här kan överväganden göras om utvecklingsstrategiskt viktiga områden, om fördelning mellan nationella utvecklingsprojekt och internationella projekt och alternativa sätt för återflöde från ESA- och EU-systemen. GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN föreslår också att diskussioner om samhällsutmaningar kopplas till rymdverksamhet, inte minst eftersom rymdverksamheten påverkar många samhällsfunktioner och kan ge kunskap om möjliga lösningar. För att uppnå ett effektivt resursutnyttjande behöver frågor såsom militär- civil användning, användarbehoven i olika samhällsfunktioner, möjligheterna till forskning, teknikutveckling och tjänsteutveckling samt innovation kunna behandlas samlat. Även en diskussion om innebörden av ställningstagande kring oberoende tillträde till rymden och konsekvenser av detta bör ingå i det fortsatta arbetet med rymdverksamheten. 6.7.2 Regeringen bör se över styrningen av SSC Den nuvarande styrningen av SSC med endast avkastningsmål som målsättning bör omprövas. Regeringen bör överväga att basera avkastningsmålet på en individuellt utformad bedömning utifrån marknaden SSC verkar på och vad som är ett rimligt avkastningsmål för den typen av bolag som SSC representerar. I regeringens fortsatta arbete med rymdverksamheten bör också ingå att förtydliga den roll SSC har i svensk rymdpolitik och i svensk rymdverksamhet. I arbetet bör också ingå att identifiera för utvecklingsstrategiska verksamheter inom SSC. 6.7.3Regeringen och ansvariga myndigheter bör utvärdera rymdverksamhet systematiskt Med bättre utvärderingar som underlag ökar förutsättningarna för att prioriteringar görs och resurser används på ett effektivt sätt. Regeringen bör se till att rutiner för regelbunden uppföljning av ESA- och EU-programmen utvecklas så att även andra aspekter än hur mycket medel svenska forskare och företag får från programmen beaktas. En sådan bredare uppföljning utgör en viktig grund för lärande och eventuell omprioritering. De mindre ESA-länderna har precis som svårt att fullt ut få tillbaka de betalningar som görs till ESA:s olika program. Flera av dessa länder har arbetat för att få del av ESA-medel på annat sätt än industrireturer, bland annat genom att få ESA-finansierad verksamhet förlagd till landet. De tydligaste exemplen på detta är och som bägge fått forskningsinstitut och rymdinkubatorer. För att uppnå detta har också ständigt en nationell rymdexpert stationerad på kommissionen. föreslår att regeringen överväger alternativa sätt att få del av ESA-medel utöver industrireturer. SVENSK RYMDVERKSAMHET EN STRATEGISK TILLGÅNG? Regeringen bör ge utökad information om rymdverksamhetens resultat. Eftersom och EU-frågorna ofta sammanfaller bör regeringen samordna informationen av EU- och ESA-relaterade frågor till . För att skapa förutsättningar för bättre lärande bör se över sin dokumenthantering av rymdrelaterade ärenden så att alla uppgifter och dokument som är av betydelse framgår och hålls ordnade. Denna rekommendation ska ses mot bakgrund av det anses vara god förvaltningspraxis att dokumentera det som krävs för att följa ett ärendes gång och det som kan påverka ärendets utgång. GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN Bilaga 1 Svenska rymdföretags verksamhet, antal anställda och omsättning Tabell 1 Svenska rymdföretag och deras produkter Komponenter till flygplansmoterer och rymdraketer Utvecklar och tillverkar datorer, antenner, mikrovågselektronik, mekaniska system till rymden SSC (tidigare ) Satelliter, satellitkontroll, markstationstjänster, teleporttjänster, uppsändning av raketer och ballonger, utvecklinga av instrument m.m. Forskningsinstiut som bidrar till lönsamt tillväxt och nya företag genom att förädla och förmedla fosrkningsreulstat till kommersialiserbara produkter och processer inom elektronik, Utvecklar och tillverkar optiska filter, gitter och tunnfilmsbeläggningar för bland annat optiska och elektro- optiska instrument samt fiberoptisk kommunikation Geografisk informationsteknologi inom försvar, säkerhet och Forskning och utveckling inriktad på nanoteknologibaserade system för att utveckla sensorplattformar och processer för Utveckling av IP-kärnor, styrsystem och simulatorer Specialkontruktion av avancerade elektroniska mätinstrument, delsystem och kompletta mätinstrumentsystem inom Kretsar och programvara för trådlös kommunikation Utvecklar system för samhällsbyggar Laminering, bearbetning, och vidareförädling av olika typer av skum, cellplast och textila materia SVENSK RYMDVERKSAMHET EN STRATEGISK TILLGÅNG? Tabell 1 Svenska rymdföretag och deras produkter Utvecklar miljövänligt framdrivningssystem för rymdfarkoster Utvecklar och säljer system för satellitbilder Aerodynamik och testning av komressorer för jetmotorer Mikrosystemteknik (fokus på att erbjuda tjänster och produkter inom rymdbranschen) Erbjuder programvara och tjänster för bearbetning och analys av flygdata samt markstationer för obemannade farkoster Komponenter och system för applikationer inom rymdberksamhet, fordonsradar och trådlös kommunikation Teknologier inom plättering och rymdkomponenter Elektronikkomponenter för millimetervåg- och GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN Tabell 2 Antal anställda i svenska rymdföretag 20002010 (f.d Space) SVENSK RYMDVERKSAMHET EN STRATEGISK TILLGÅNG? Tabell 2 Antal anställda i svenska rymdföretag 20002010 Totalt (alla) GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN Tabell 3 Omsättning i svenska rymdföretag 20002010 (observera att omsättningen är hela företagen, inte bara den del som härrör från rymdverksamhet) (f.d Space) SVENSK RYMDVERKSAMHET EN STRATEGISK TILLGÅNG? Tabell 3 Omsättning i svenska rymdföretag 20002010 (observera att omsättningen är hela företagen, inte bara den del som härrör från rymdverksamhet) Totalt (alla) GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN Alla tidigare utgivna rapporter finns tillgängliga på Klimatrelaterade skatter Vem betalar? Svensk klimatforskning Vad kostar den och vad har den gett? Att styra självständiga lärosäten Besparingar i försvarets materielförsörjning. Regelförenkling för företag regeringen är fortfarande långt från Infrastrukturplanering på väg mot klimatmålen? Effektivitetsmätning som metod för att jämföra Statens försäljningar av apotek Den nordiska stridsgruppen Nordic Battlegroup 2011 Tandvårdsreformen 2008 når den alla? Skattekontroll av företag urval, volymutveckling och uppföljning upphandling av vägar och järnvägar leder den till hög produktivitet? Staten på spelmarknaden når man målen? Vem tar ansvar? Statens tillsyn av information på Skolinspektionens prövningar av ansökningar från enskilda som vill bli skolhuvudmän Bemanningen av marinens och flygvapnets stående insatsförband mervärde, mångfald och konkurrens? Statens insatser inom ambulansverksamheten Statens satsningar på transportinfrastruktur valuta för pengarna? Mer att förenkla! Början på något nytt Etableringsförberedande insatser för SVENSK RYMDVERKSAMHET EN STRATEGISK TILLGÅNG? 2012:24 Regeringens redovisning i budgetpropositionen tydlig och transparent? 2012:25 Den kommunala ekonomin och hållbara offentliga finanser 2012:26 Etablering genom företagande är statens stöd till företagare effektiva för utrikes födda? 2012:27 Utsläppshandel för att begränsa klimatförändringen fungerar det? SVENSK RYMDVERKSAMHET EN STRATEGISK TILLGÅNG? Svensk rymdverksamhet ska enligt intentioner vara en strategisk tillgång för kunskapssamhället, industrins konkurrenskraft och för att möta samhällets behov. Samhällsfunktioner såsom miljö- och klimatövervakning, katastrofhantering och satellitnavigering är beroende av en fungerande rymdinfrastruktur. Ökad samhälls- nytta gör rymdverksamheten samhällskritisk. investerar staten i rymdverksamhet. Rymdprojekt är ofta internationella och huvuddelen av de statliga anslagen går till och EU. har granskat de två stora rymdsatsningarna bärraketer och satellitsystemet , framtidsområdet jordobservation samt den så kallade uppförandekoden för rymden. har också granskat hur det statligt ägda förvaltas. övergripande slutsats är att svensk rymdverksamhet som den genom- förs inte utnyttjas som en strategisk tillgång. Avsaknad av helhetssyn tillsammans med bristande uppföljning gör att den fulla potentialen inte utnyttjas. Exempelvis är ägarens avkastningsmål för inte anpassat till den marknad som bolaget verkar på. Det leder till att bolaget inte fullt ut bidrar till svensk rymdverk- samhets fortsatta utveckling. anser att regeringen bör basera genomförandet av svensk rymdverksam- het på ett brett angreppssätt som är väl förankrat hos användare och att en översyn av organisationsstrukturen ska genomföras. nybrogatan 55, 114 90 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , , och Regeringen beslutar skrivelse om effektivitet i svensk rymdverksamhet.