prop · H1031d27 · 2013-09-18 00:00:00 — Kommunernas markanvisning i anslutning till planprocessen är också av betydelse för en effektiv konkurrens. Regeringen gav Statskontoret i uppdrag att beskriva och utvärdera den kommunala markanvisningsprocessen för bostadsbyggande. redovisade Statskontoret rapporten , bostadsbyggande och konkurrens – en granskning av den kommunala markanvisningsprocessen. Statskontorets rapportserie rapport 2012:25. En särskild utredare har gjort en översyn av bestämmelserna om genomförande av detaljplan i syfte att åstadkomma en tydlig, effektiv och transparent plangenomförandelagstiftning, som också bidrar till en effektiv konkurrens inom bygg- och anläggningssektorn. presenterades betänkandet Ett effektivare plangenomförande (SOU 2012:191). Uppdraget har utvidgats genom att utredaren har fått i uppdrag att också utreda förutsättningarna för att för- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 enkla och förkorta plan- och byggprocessen, se tilläggsdirektiv till Utredningen om översyn av bestämmelser om genomförande av detaljplan (S 2011:11). Detta tilläggsuppdrag redovisades . Se även avsnitt 3.2.1 under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. Likvärdiga förutsättningar inom privat och offentlig sektor Av regeringens förvaltningspolitiska proposition Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt (prop. 2009/10:175), framgår att statliga myndigheter som regel inte bör sälja varor och tjänster om försäljningen snedvrider konkurrensen på marknader och därmed tränger undan privat näringsverksamhet. trädde reglerna om förbud mot konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet i konkurrenslagen (2008:579) i kraft. som lagen var i kraft genomförde en bred informationsinsats till landets kommuner, vilket ledde till att flera kommuner beslöt att upphöra med viss säljverksamhet. har fortsatt fokus för legat på tillsyn av reglerna om offentlig säljverksamhet. Regeringen ser kontinuerligt över statliga verksamheter i syfte att tydliggöra vilken säljverksamhet som myndigheterna bör bedriva på marknader samt för att förbättra möjligheten till kontroll och styrning av sådan verksamhet. Det bakomliggande syftet med reglerna om offentlig upphandling är att bidra till fri rörlighet på EU:s inre marknad så att upphandlande myndigheter på ett öppet sätt ska kunna utnyttja konkurrensen och tillvarata det offentligas medel på bästa möjliga sätt. I varje upphandling ska anbudsgivarna konkurrera om de offentliga kontrakten. Ogenomtänkta upphandlingsstrategier kan negativt påverka konkurrensen och utvecklingen av näringslivet. Inom EU pågår behandlingen av nya direktiv inom upphandlingsområdet. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att analysera och ge förslag till hur bestämmelserna i direktiven på upphandlingsområdet bör genomföras i svensk lagstiftning, Ge- nomförande av EU:s direktiv om offentlig upphandling, upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster samt tilldelning av koncessioner (dir. 2012:96 samt tilläggsdirektiv 2013:21). Uppdraget ska delredovisas avseende bestämmelserna om offentlig upphandling och upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster och slutredovisas avseende tilldelning av koncessioner . En förutsättning för väl fungerande marknader är att konsumenter kan bedöma och jämföra olika erbjudanden och därigenom fatta väl avvägda beslut. Utredningen om framtidens stöd till konsumenter, har bl.a. haft i uppdrag att se över det befintliga stödet till konsumenter i fråga om rättigheter och skyldigheter samt val av produkter på konsumentmarknaderna. Utredningen presenterade sitt slutbetänkande Konsumenten i centrum – ett framtida konsumentstöd (SOU 2012:43) . Se även avsnitt 5.4.2 och 5.5 under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. Inom konkurrensregler utgör bestämmelserna om statligt stöd en central del. Den grundläggande statsstödsbestämmelsen finns i artikel 107.1 i EUF-fördraget, vilken stadgar att statligt stöd som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, är oförenligt med den inre marknaden om det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Huvudprincipen är att offentligt stöd till näringslivet är förbjudet, men det finns ett antal undantag. Den pågående finansiella och ekonomiska krisen har inneburit att statsstödsfrågorna fått en ökad betydelse, inte minst då flera medlemsstater funnit det nödvändigt att vidta en budgetrestriktiv hållning. arbete med att förenkla tillämpningen av statsstödsreglerna har fortsatt . Detta för att uppnå ett ökat fokus på de stöd som mest riskerar att snedvrida konkurrensen som tillväxtfrämjande åtgärder, som t.ex. innovationsstöd, ska premieras. Detta ligger väl i linje med kommissionens mål om good aid, som regeringen stödjer. Den allmänna målsättningen inom ramen för gällande statsstödsregler är att rikta stödgivningen inom EU mot uttalade marknadsmisslyckanden. I fråga om beloppsmässigt mindre stöd har kommissionen tagit fram särskilda gruppundantag, vilka regeringen har valt att tillämpa i ökad utsträckning, vilket minskat den administrativa bördan såväl hos företag som hos myndigheter. har nya rambestämmelser för statsstödsreglerna förhandlats fram i . Kompletteringar till den s.k. procedurförordningen (förordning [EG] nr 659/1999) möjliggör förbättrade möjligheter för kommissionen att inhämta information om marknadsförhållanden i komplicerade stödärenden, vilket innebär en effektiviserad handläggning och kortare handläggningstider. Kommissionen ska också kunna handlägga komplicerade stödfrågor som rör fler medlemsstater bättre genom att informationsinhämtningen utvidgas till att också kunna göras sektorsvis över hela EU. har medlemsstaternas suveränitet i förhållande till stödmottagaren garanterats genom införandet av ett nationellt veto mot att använda marknadsinformationsverktyget mot stödmottagaren i det enskilda fallet. Talerätten för klaganden klargörs. Kommissionen får slutligen liksom på konkurrensområdet möjlighet att agera som amicus curiae i förhållande till nationella domstolar så att kommissionen kan inkomma med information om hur man tolkar statsstödsreglerna i enskilda fall. Inlagorna från kommissionen är inte bindande för de nationella domstolarna utan syftar enbart till att uppmärksamma dem på relevanta regelverk för att på så sätt förbättra den enhetliga tillämpningen av statsstödsreglerna inom EU. Den s.k. bemyndigandeförordningen (förordning [EG] nr 994/1998) har också kompletterats med fler kategorier av stöd som kommissionen genom egen förordning kan undanta från anmälningsplikten. Ändringen innebär en administrativ lättnad för både kommissionen och för medlemsstaterna. En förutsättning för att ett visst stöd ska kunna undantas från anmälningsplikten är att detta baseras på etablerad rättspraxis för att säkerställa att stöden ges i enlighet med regelverket. De nya bemyndigande- och rådsförordningarna antogs av rådet . Efter dialog med medlemsstaterna kan kommissionen nu fatta beslut om egna tillämpningsförordningar på respektive område. De nya reglerna väntas därefter kunna träda i kraft . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Regeringen har varit drivande i förhandlingsarbetet för att få igenom den i förankrade strikta svenska statsstödslinjen. Be- stämmelserna garanterar en fortsatt strikt statsstödsregim och en stark kommission som kan säkerställa att reglerna efterlevs och tillämpas enhetligt inom EU, vilket i sin tur säkerställer lika konkurrensförhållanden på den inre marknaden. fortsatte arbetet med översynen av ett flertal av de regelverk som kommissionen har beslutat om på området för statligt stöd. Beslut om att kunna lämna kompensation till elintensiva företag inom några utvalda sektorer för ökade kostnader till följd av systemet för handel med utsläppsrätter (EU ETS) fattades . Vidare har arbetet med att revidera gällande för stöd till miljön samt till FoU och innovation, vilket är av väsentlig betydelse för att uppnå regeringens innovations- och klimatomställningsmål. antog kommissionen nya riktlinjer för stöd på bredbandsområdet. Riktlinjerna är en viktig pusselbit för att medlemsstaterna på ett effektivt sätt ska kunna uppnå målen i EU:s gemensamma Digitala Agenda. Kommissionen har fattat beslut om nya riktlinjer för regionala företagsstöd som träder i kraft . De regionala företagsstöden stärker förutsättningarna för hållbar regional tillväxt och är ett viktigt nationellt verktyg för att hantera skillnader i regionernas förutsättningar för näringslivsutveckling, se vidare under utgiftsområde 19, avsnitt 2.6.6. inledde kommissionen arbetet med en översyn av miljöriktlinjerna. Utformningen av dessa riktlinjer är av stor betydelse för eftersom miljöstöd, särskilt i form av skattenedsättningar, utgör ett viktigt klimatpolitiskt verktyg. väntas kommissionen komma med ett första utkast till riktlinjer. Kommissionen har vidare antagit en förordning om stöd av mindre betydelse som får ges till företag som tillhandahåller allmännyttiga tjänster. Enligt förordningen anses ersättning till sådana tjänster inte utgöra statligt stöd. Förordningen är en del av det nya paketet som reglerar offentligfinansierad kompensation för tillhandahållande av tjänster av allmänt ekonomiskt intresse. Regeringen deltar aktivt i EU:s lagstiftningsarbete inom statsstödsområdet och påverkar 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 detta genom att lämna synpunkter på framtagna förslag. Kommissionen har hanterat ett flertal statsstödsklagomål som rör medlemsstaten . Merparten av klagomålen avser påstått olagligt statligt stöd från kommuner till företag. trädde en ny lag om tillämpning av Europeiska unionens statsstödsregler ikraft (prop. 2012/13:84, bet. 2012/13:NU19, rskr. 2012/13:249). Den nya lagen reglerar stödgivares och stödmottagares skyldigheter när så kallat olagligt statsstöd har lämnats. Som ett led i regeringens arbete för att minska koldioxidutsläppen ingår att öka andelen förnybara energikällor. Eftersom utvecklingen av sådana är förenade med stora kostnader och risker har regeringen prioriterat statliga stöd till bl.a. demonstrationsanläggningar avseende andra generationens biodrivmedel samt investeringsstöd för vindkraft och solenergi. Ett annat prioriterat område för statliga stödinsatser är forskning, utveckling och innovation där regeringen ökat de statliga stöden i brist på privat finansiering. Transparens är en väsentlig del av statsstödsreglerna. I slutet av publicerar kommissionen uppgifter om hur mycket statligt stöd varje medlemsstat lämnat närmast föregående år i enlighet med . Enligt data som kommissionen publicerade har rapporterat att statligt stöd till ett värde av (motsvarande av BNP) lämnats i enlighet med . Totalt lämnade samtliga EU:s 27 medlemsstater i stöd till företag . Detta exkluderar dock de särskilda åtgärder som vidtagits med anledning av den finansiella krisen, såsom bankgarantier. Merparten av det svenska statliga stödet avsåg stöd för miljöfrämjande åtgärder (), främst nedsättningar inom energiskatteområdet. Betydande satsningar har även gjorts för att främja en hållbar regional tillväxt samt stödja forskning, utveckling och innovation inom näringslivet. Tillsyn och viss förvaltning m.m. Minerallagen, miljökvalitetsmål och miljösäkring Inom geologiska undersökning (SGU) finns det särskilda beslutsorgan – Bergsstaten – som har till uppgift att handlägga ärenden som rör prospektering och utvinning av enligt minerallagen (1991:45). beviljade Bergsstaten 211 undersökningstillstånd och sex bearbetningskoncessioner. Antalet gruvor med koncession var 18 stycken varav 16 stycken metallgruvor och två icke-me- tallgruvor (leror). Sammanlagt fanns 1 114 gällande undersökningstillstånd. har SGU bedrivit tillsyn över 15 metallgruvor. Tillsynen sker enligt en enhetlig modell. SGU svarar för miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet inom vilket det också åligger myndigheten att verka för en god hushållning med naturgrus. har verksamheten till stor del varit inriktad på att ta fram och leverera en fördjupad utvärdering av miljökvalitetsmålet. Databasutveckling för att skapa ett bättre underlag för uppföljning av miljökvalitetsmålet har påbörjats. SGU bidrar också till att preciseringen om efterbehandling av förorenade områden inom miljökvalitetsmålet Giftfri miljö nås. SGU disponerar inom detta verksamhetsområde medel via för att genomföra utredningar, undersökningar och åtgärder på områden som förorenats av statliga organisationer som inte längre finns kvar. Totalt har drygt 120 objekt identifierats varav ett 30-tal har inventerats och ansvarsbedömts. SGU kan också gå in som operativ huvudman och statlig genomförandemyndighet för utredningar och åtgärder där ansvar saknas enligt , och där en kommun inte själv har möjlighet att vara huvudman. Vid 24 objekt har myndigheten åtagit sig huvudmannaskapet. SGU förvaltar även anläggningar och egendom som tidigare använts för statens civila beredskapslagring av olja. Ett långsiktigt program för miljö- och funktionskontroll bedrivs nu för att säkerställa att de anläggningar som SGU förvaltar inte orsakar skada eller olägenhet för människor och miljö. Elsäkerhetsverksamheten bedrivs för att förebygga skada på person och egendom, orsakad av elektricitet samt störningar inom området elektromagnetisk kompatibilitet (EMC) och att bygga upp och upprätthålla en god säkerhetsnivå för elektriska anläggningar och elektriskt materiel. Inom elsäkerhetsområdet har utarbetat nya föreskrifter om anmälan av elolycksfall, allvarliga tillbud och Författningen innehåller verkställighetsföreskrifter i anslutning till kraven i starkströmsförordning (2009:22). I anslutning till föreskrifterna har författningskommentarer tagits fram och publicerats på webbplats. Vad beträffar standardiseringsverksamheten har fortsatt att delta i och drivit frågor inom den nationella och internationella standardiseringen. har medverkat i 18 tekniska kommittéer som har störst betydelse för myndighetens uppdrag. har myndigheten haft ordförandeposter i 5 av kommittéerna. Vidare har El- säkerhetsverket arbetat med ett regeringsuppdrag gällande starkströmsanläggningars drift och underhåll, ett regeringsuppdrag om avgifter på el-området samt ett regeringsuppdrag gällande en förstudie inom behörighetsområdet. Samtliga uppdrag har resulterat i rapporter. Även den årliga elolycksfallsrapporten har utarbetats och publicerats. Ansvaret för elanläggningstillsynen omfattar cirka 5,2 miljoner elanläggningar, varav cirka 900 000 arbetsställen och cirka 4,3 miljoner bostäder. har avslutat 943 tillsynsärenden. Tillsynen av elektriska anläggningar och elinstallatörer sker i tre olika former; återkommande, tematisk och indikationsstyrd. Andelen tematiska tillsynsärenden har ökat något och uppgick till 312 stycken. Den indikationsstyrda tillsynen uppgick till 396 ärenden och var relativ oförändrad jämfört med föregående år. Återkommande tillsynsärenden varierar . uppgick antal ärenden till 262 stycken. har till uppgift att bl.a. handlägga frågor om godkännande och auktorisation av revisorer samt registrering av revisionsbolag, att utöva tillsyn över revisorers och revisionsbolags verksamhet, att pröva frågor om disciplinära åtgärder samt att ansvara för att god revisorssed och god revisionssed utvecklas på ett ändamålsenligt sätt. Verksamheten syftar till att upprätthålla förtroendet för revisorers verksamhet och för auktorisationssystemet för att på så sätt bidra till att olika intressenter har tillgång till trovärdig ekonomisk information om företags redovisning och förvaltning. Målen för verksamhet avseende anordnande av prov för revisorsexamen 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 och högre revisorsexamen samt handläggningstiderna för disciplinärenden och beslut om godkännande, auktorisation, registrering och förhandsbesked har uppfyllts . Tillsynsverksamheten innefattar periodiskt återkommande kvalitetskontroll, systematisk och uppsökande tillsyn (SUT), disciplinärenden samt förhandsbesked. Tillsyn utgjorde av nämndens verksamhet 2012. Nämnden avgjorde 106 disciplinärenden , vilket är ungefär samma antal som 2011. Regeringens övergripande mål om att öka sysselsättningen i förutsätter att det skapas fler jobb i fler och växande företag i hela landet. Ur ett näringspolitiskt och samhällsekonomiskt perspektiv är det därför av central vikt att företagen ges goda ramvillkor eftersom ett gynnsamt företagsklimat utgör grunden för konkurrenskraft och tillväxt i landet. Olika internationella undersökningar pekar på att svenska företag har konkurrenskraftiga förutsättningar och ramvillkor i förhållande till omvärlden. I (GCR) jämförs och analyseras ett stort antal indikatorer för konkurrenskraft i drygt 140 länder och presenteras i The Global Competitiveness Index (GCI). har placerat sig mellan en andra och en fjärde plats i fråga om mest konkurrenskraftiga land av runt 140 länder som ingår i undersökningen. hamnade på fjärde plats av totalt 144 länder, strax efter , och . I Doing Business 2013 – Smarter regulations for small and medium-size enterprises ligger på trettonde plats av 185 jämförda länder. Bland indikatorerna som används som underlag för rankingen kan nämnas start och nedläggning av näringsverksamhet, betalning av skatter och kapitalförsörjningsmöjligheter. I velopments (IMD) mätning av de mest konkurrenskraftiga ekonomierna i världen, The World Competitiveness Scorebord 2013, har förbättrat sin position från en femte plats 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 till en fjärde plats . Endast , och rankas högre än . Flera viktiga frågor avseende ramvillkor för företag har också behandlats inom ramen för kommissionens meddelande Small Business Act for Europe. För att bibehålla och utveckla den svenska konkurrenskraften är det viktigt att kontinuerligt förbättra de villkor och förutsättningar under vilka företagen verkar. Ett viktigt led i detta är uppdraget till (dir. 2011:1) att se över företagsbeskattningen. Även uppdraget till (dir. 2012:116) att förenkla beskattningen för enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag. Vid sidan av utredningarnas arbeten har regeringen ansett att det finns skäl att ytterligare se över möjligheterna till nya reformer för att förbättra näringslivsklimatet och stärka konkurrenskraft. Regeringen lämnar i denna proposition förslag på ett antal skatteåtgärder som förbättrar villkoren för företagande och investeringar i bl.a. -ett skatteincitament för forskning och utveckling, samt -förenklade regler för frivillig skattskyldighet till mervärdesskatt vid uthyrning av verksamhetslokal. Dessutom avser regeringen att desskatt vid import i syfte att bl.a. förenkla och förbättra för företagen, -lämna en proposition till med förslag om att införa ett system med nystartszoner, samt -lämna en proposition till med förslag om ändrad deklarationstidpunkt för mervärdesskatt för företag som redovisar mervärdesskatt för helt beskattningsår. Regeringen arbetar målmedvetet med att förbättra företagsklimatet i . Därför är det prioriterat att fortsätta arbetet med åtgärder för att utveckla regelverk och system i syfte att förbättra företagens ramvillkor och deras förutsättningar att verka. Regelverk och system bör i mesta möjliga mån utformas för att underlätta att starta, driva och utveckla företag. Genom sådana åtgärder skapas goda förutsättningar för att skapa sysselsättning, välfärd och tillväxt i . Målet för konkurrenspolitiken är att skapa förutsättningar för en effektiv konkurrens som leder till ökad tillväxt. Målet uppnås genom att konkurrensfrämjande åtgärder beslutas och genomförs inom hela samhällsekonomin samt ge- -låta utreda skattereglerna för finansiella innom en effektiv tillsyn. Effekterna av en konkurstrument som t.ex. optioner och andra aktirensfrämjande politik kan dock inte uppskattas erelaterade instrument, som företagen ger till nyckelpersoner som en del av sin ägarstyrning i syfte att främja konkurrenskraft, entreprenörskap och jobbskapande investeringar i snabbväxande företag. Utredningen ska beakta grundläggande skatterättsliga principer, enbart genom att studera resultat och effekter på kort sikt. Konkurrenspolitiken får även långsiktiga effekter på ekonomin och skapar genom marknadsdynamik en omvandlingseffekt på samhället i stort. Ett konkurrensfrämjande företagsklimat påverkar t.ex. företagens vilja att investera och utveckla nya produkter och tjäns- -ge i uppdrag att utvärdera regter liksom att utmana befintliga företag samti- lerna om dokumentationsskyldighet vid internprissättning för att bedöma reglernas funktionalitet samt analysera möjligheten till förenklingar, digt som mindre effektiva företag får lämna marknaden. Genom en effektiv konkurrens på hemmamarknaden förbättrar och effektiviserar svenska företag sin verksamhet och får därige- -arbeta vidare med att utveckla fakturamonom bättre förutsättningar att konkurrera effek- dellen för husavdraget i syfte att förbättra dess funktion, samt tivt såväl inom som utanför gränser. -analysera möjligheten att förenkla skattereatt de svenska prisnivåerna är högre än genomdovisningen för små företag genom att insnittet inom och EU. föra en rak kontantmetod. Regeringen avser även att enligt bedömning på att -lämna en proposition till med förkonkurrensen i har blivit bättre och att slag om en förändrad hantering av mervärprisskillnaderna har minskat. En större och mer integrerad inre marknad inom EU och en ökad import från länder utanför EU kan ha bidragit till att den svenska prisnivån pressats nedåt. Ett stort antal reformer har genomförts i och andra länder i under , vilket har inneburit att olika marknader har öppnats för konkurrens. Regler som hindrar företagsetablering eller ger ensamrätt för en aktör att bedriva en viss verksamhet har successivt slopats eller ändrats, vilket har ökat möjligheterna för entreprenörer att etablera sig och bedriva verksamhet. Inom kommuner och landsting har konkurrenslösningar i många fall fått ett märkbart genomslag. Målsättningen är att konkurrenslagstiftningen vid varje tid ska vara en modern lagstiftning som är anpassad till utvecklingen i omvärlden. Det är en ständigt pågående process att försöka nå denna målsättning. Såväl regeringens arbete med att ta om hand betänkandet Effektivare konkurrenstillsyn (SOU 2013:16), som på flera centrala områden föreslår nya och effektiva instrument och befogenheter i tillsynen, som det arbete regeringen påbörjat med att anpassa lagen om gruppundantag för konkurrensbegränsande avtal om tekniköverföring till revideringar av motsvarande regelverk inom , är ett led i att säkerställa en modern konkurrenslagstiftning som är anpassad till rådande utveckling. Domstolarna har avgjort flera konkurrens- och upphandlingsmål , i flertalet fall med helt eller delvis bifall till talan. Liksom gäller många avgöranden upphandlingsskadeavgift för otillåtna direktupphandlingar. Två större ärenden inom områdena tele respektive sport har avgjorts . ärenden i domstol har ökat markant jämfört , från fyra vid utgången av 2010 till sammanlagt 29 . Flertalet ärendena som handläggs i domstol rör upphandlingsskadeavgift. Fem ärenden rör konkurrenssnedvridande offentlig säljverksamhet. Den genomsnittliga handläggningstiden i domstol har sjunkit efter det att den nya konkurrenslagen infördes jämfört med tiden . Det finns dock fortsatt anledning att se över om tillämpningen av det konkurrensrättsliga regelverket kan effektiviseras 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 ytterligare, inte minst med avseende på de större konkurrensmålen. Antalet beslut hos rörande konkurrensbegränsande samarbete, missbruk av dominerande ställning och företagskoncentrationer låg vid utgången av 2012 på en högre nivå än vid utgången av 2011. Antalet tillsynsbeslut inom upphandlingsområdet fortsatte att öka . Antalet beslut inom området för verkets tillsyn enligt lagen om valfrihetssystem minskade dock med drygt hälften jämfört med föregående året.