prop · H10359 · 2013-12-17 00:00:00 — En alltför kort tidshorisont kan göra det svårt att uppnå den långsiktighet som krävs i bostadsförsörjningsfrågan. Om tiden å andra sidan görs längre än så kan förändringar av behoven samt osäkerheterna i kommunens befolkningsprognoser medföra att översiktsplanen inte blir tillförlitlig. Några länsstyrelser har föreslagit att det införs motsvarande krav på koppling till bostadsbyggnadsbehovet då kommunerna ska ta ställning 2013/14:59 till om översiktsplanen är aktuell enligt bestämmelserna i 3 kap. 27 § PBL. Regeringen anser dock att en sådan bestämmelse inte behövs. I den nya PBL, som trädde i kraft , förtydligades att kommunens aktualitetsprövning ska göras i förhållande till bestämmelserna om översiktsplanens innehåll i 3 kap. 5 §. Regeringen anförde bl.a. att det skulle leda för långt att i bestämmelsen hänvisa till alla intressen som kommunen bör ta hänsyn till vid prövningen av översiktsplanens aktualitet (prop. 2009/10:170, s. 191). Regeringens förslag att komplettera bestämmelserna i 3 kap. 5 § med ett krav på redovisning av det framtida bostadsbehovet ger därför ett tillräckligt stöd för att kommunens aktualitetsprövning ska ta hänsyn till om översiktsplanen redovisar det aktuella behovet av bostäder. Regeringen bedömer att ett genomförande av förslaget inte innebär ett oproportionerligt ingrepp i den kommunala självstyrelsen, se vidare avsnitt 6. Dagens regler om planföreläggande är tillräckliga Enligt bestämmelserna i är det ett allmänt intresse att kommunen i sin planläggning ska ta hänsyn till mellankommunala och regionala förhållanden (jfr 2 kap. 3 § och 3 kap. 5 §). har ett särskilt ansvar för att verka för att mellankommunala frågor samordnas på ett lämpligt sätt såväl i översiktsplaneringen som i arbetet med detaljplaner. kan vidare upphäva en detaljplan som innebär att frågor rörande användningen av mark- och vattenområden som rör två eller flera kommuner inte har samordnats på ett lämpligt sätt (11 kap. 10 § PBL). Regeringen kan i vissa fall tvinga en kommun att ta fram en detaljplan, genom ett s.k. planföreläggande om det behövs för att tillgodose ett mellankommunalt intresse (jfr 11 kap. 15 §). har föreslagit att bestämmelserna i ändras så att det görs tydligt att bostadsförsörjningen ska vara en sådan mellankommunal fråga som kan föranleda ett planföreläggande från regeringen. Som stöd för sitt förslag hänvisar utredningen till förarbetena till den äldre (1987:10), förkortad ÄPBL, när det gäller vad som ska anses som mellankommunala intressen (prop. 1985/86:1, s. 337 f). Utredningen menar att förarbetena i denna del är otydliga och öppnar för ett synsätt som begränsar möjligheterna till planföreläggande. Utredningens slutsats är att regeringens mandat att besluta om planföreläggande begränsas till situationer där kommunerna är starkt beroende av varandra, och där det är angeläget att de satsningar som görs blir samstämda. Regeringen delar inte utredningens uppfattning i denna del, utan anser att det inte råder någon tveksamhet om huruvida bostadsförsörjningsfrågorna ska anses som en sådan mellankommunal fråga som regleras i bestämmelserna om planföreläggande i PBL. I sammanhanget bör nämnas att gör samma bedömning i sitt tillägg till rapport översyn av bostadsförsörjningslagen (2012:12). framhåller att synen på vad som är att se som mellankommunala frågor har förändrats i takt med samhällsutvecklingen. har människors ökade rörlighet skapat förutsättningar för kommunövergripande arbets- marknads-, bostads- och serviceregioner. Pendling sker inom allt större områden och kommungränsen får allt mindre betydelse. måste ta hänsyn till vad som händer i andra kommuner och ta ställning Prop. 2013/14:59 till hur detta påverkar behovet av bostadsbyggande och utveckling av Att frågor om bostadsförsörjning är att se som en mellankommunal och regional fråga är därför enligt regeringens mening självklart. Genom de ändringar i 2 kap. 3 § PBL som har gjorts tydliggörs att bostadsförsörjningsfrågorna är ett allmänt intresse. Mot denna bakgrund gör regeringen bedömningen att det inte behövs någon lagändring i fråga om regeringens möjligheter till planföreläggande. 4.4Förlängd tid för tidsbegränsade bygglov Regeringens förslag: Ett tidsbegränsat bygglov ska få ges för högst . Tiden ska på sökandens begäran kunna förlängas i taget. Den sammanlagda tiden ska få överstiga endast om lovet ska användas för ett ändamål som har säsongskaraktär. Regeringens bedömning: Tidsgränsen på högst för tillfällig användning av mark och byggnader enligt en detaljplan bör behållas. förslag: Överensstämmer delvis med regeringens förslag. Enligt ena alternativ skulle direkt kunna ge tidsbegränsat bygglov och enligt andra alternativ skulle direkt kunna ge tidsbegränsat bygglov. föreslog även att tidsgränsen för tillfällig användning av mark och byggnader i en detaljplan, som är , ska samordnas med tidsgränsen för tidsbegränsat bygglov. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna är positiva till att reglerna för tidsbegränsat bygglov ändras. Flera instanser anger att de tillstyrker en förlängning utan att precisera hur förlängningen ska se ut. Några instanser menar att är en förutsättning för att få lönsamhet för de företag som har för avsikt att bygga studentbostäder med tidsbegränsat bygglov, bl.a. i län, i , och Fastighetsägarna . kommun menar att det troligtvis är den minsta tid som skulle kunna ge effekt på byggande av studentbostäder. Flera instanser anser att systemet är bra som det är men anser att alternativ att ska kunna ge bygglov redan i samband med det första beslutet är en bra lösning för att öka förutsägbarheten utan att förlänga tiden. Bland instanserna som förordar detta alternativ finns i län, och kommun. framhåller att ju för tidsbegränsat bygglov är desto svårare blir det att hävda att det är en åtgärd som avses pågå under endast en begränsad tid. anser att det vore välkommet med en viss flexibilitet i möjligheten för att bevilja en förlängning av tillfälliga bygglov. En tänkbar lösning skulle enligt kommunen kunna vara att tillfälliga bygglov medges direkt , med en möjlighet för att under rätt omständigheter medge förlängningar. Detta är således en lösning som ligger mellan de två alter- nativen som föreslagit. Jagvillhabostad.nu framhåller att till- fälliga bostäder är att föredra framför till exempel andrahandsboende. Det finns instanser som avstyrker förlängning eller ändring av det tidsbegränsade bygglovet och hänvisar till att man så långt som möjligt bör undvika denna typ av temporära lösningar av bostadsbyggandet. , , liksom , , avstyrker mot bakgrund av att får göra avsteg från utformningskraven i 8 kap. 1 § 3 (2010:900), förkortad PBL, som gäller tillgänglighet och användbarhet för personer med nedsatt rörelse- eller orienteringsförmåga. Studentbostadsföretagen, SSBF, välkomnar förslag att ändra nuvarande tidsgräns men förordar istället en tidsgräns . Det fåtal remissinstanser som har uttalat sig om förslaget att anpassa tiden för tillfällig användning av mark eller byggnader till tiden för tidsbegränsat bygglov är positiva till det. i län välkomnar utredningens förslag om en samordning mellan 4 kap. 29 § och 9 kap. 33 § PBL. anser att är olämplig utifrån bl. a. kraven på lämplig markanvändning och att det kan uppkomma olägenheter som blir bestående . Skälen för regeringens förslag och bedömning Tiden för tidsbegränsat bygglov förlängs Regeringen anser att bostadsbyggandet i första hand ska vara långsiktigt vilket innebär att bostadsbehovet i första hand bör tillgodoses genom bostäder som ges permanent bygglov enligt 9 kap. 30–32 §§ PBL. Det finns dock situationer där mark står oanvänd i väntan på att den ska användas för avsett ändamål eller om det av någon annan anledning inte går att bevilja permanent bygglov. Tidsbegränsade bygglov kan i sådana situationer innebära en möjlighet för att effektivisera markanvändningen genom att tillåta en åtgärd som är angelägen eller önskvärd . I en situation med bostadsbrist är tidsbegränsat bygglov ett sätt att använda marken effektivt som utbudet av bostäder snabbt kan öka. För en åtgärd som uppfyller något eller några men inte alla förutsättningar enligt permanent bygglov får ett tidsbegränsat bygglov ges, om sökanden begär det och åtgärden avses att pågå . Ett sådant lov ska ges, om åtgärden har stöd i en detaljplanebestämmelse om tillfällig användning av byggnad eller mark. Ett tidsbegränsat bygglov får ges för högst men tiden kan på den sökandes begäran förlängas i taget. Den sammanlagda tiden för det tidsbegränsade bygglovet uppgår till maximalt . Detta regleras i 9 kap. 33 § PBL. Tidsbegränsat bygglov kan ges för alla slags bygglovspliktiga åtgärder. Den nuvarande regleringen av tidsbegränsade bygglov trädde i kraft och innebär att den maximala tiden för tidsbegränsade bygglov har sänkts från tidigare tjugo till nuvarande (fem plus ). Av förarbetena till ändringen (prop. 2006/07:122) framgår att avsaknaden av reella prövningsgrunder tillsammans med generösa tidsgränser hade öppnat för en alltför vid tillämpning, en rad tolkningsproblem och betydande rättsosäkerhet. Att grannar kan få leva med olägenheter var ett starkt vägande skäl till lagändringen 2008. Synpunkter har framförts att den nuvarande tiden för tidsbegränsade bygglov är alltför kort för att investeringarna ska bli lönsamma. Med dagens regler kan ge bygglov för högst i taget och därmed kan byggherren inte utgå från bygglov i sina ekonomiska kalkyler. har i ett av sina två alternativ föreslagit att tidsperioden för tidsbegränsat bygglov bör förlängas till och att ska kunna ges på en gång av . De problem med olägenheter för omgivningen , som föranledde lagändringen 2008, riskerar att komma tillbaka om tiden sätts till . Mot denna bakgrund anser regeringen att en tioårsperiod är en mer rimlig tidshorisont för att ta ställning till. I likhet med vad har framfört menar regeringen att ett system där ett tidsbegränsat bygglov kan ges med möjlighet till förlängning skulle ge en större flexibilitet. Regeringen anser att bör vara restriktiv i sin prövning av tidsbegränsade bygglov. Det är viktigt att bedömer om byggnaden medför olägenheter för grannarna i varje enskilt fall. Om bygglovet omfattar en åtgärd som innebär olägenheter i form av exempelvis buller bör prövningen vara särskilt restriktiv. Mot denna bakgrund föreslår regeringen att ska kunna ge tidsbegränsat bygglov för högst . Tiden kan därefter förlängas på den sökandes begäran. Tidsbegränsat bygglov ska således kunna ges i sammanlagt . Tidsgränsen för tillfällig användning av mark eller byggnader bör behållas I en detaljplan får kommunen bestämma om tillfällig användning av mark eller byggnader som inte genast behöver tas i anspråk för det ändamålet som anges i planen. Den tid som den tillfälliga användningen får pågå ska bestämmas i planen och får uppgå till högst men får förlängas i taget. Den sammanlagda tiden för tillfällig användning får således inte överstiga . I den äldre (1987:10) var den maximala tiden för s.k. tillfälligt bygglov, tidsbegränsat bygglov, och den tid för tillfällig användning i en detaljplan, som maximalt kunde ges, lika lång. föreslår att den frivilliga planbestämmelsen om maxtiden för tillfällig användning av mark eller byggnader i 4 kap. 29 § PBL bör samordnas med maxtiden för tidsbegränsat bygglov och då inte överstiga . anför att samordning av tiden för de båda bestämmelserna bör ske för att undvika tolkningsproblem. Ett tidsbegränsat bygglov förutsätter inte att marken är detaljplanelagd med ändamålet tillfällig användning. En inskränkning av tiden för tillfällig användning skulle begränsa kommunernas handlingsutrymme och öka den administrativa bördan för dem eftersom det är ett relativt omfattande arbete för kommunen att gå in och ändra en detaljplan. Vidare skiljer sig förutsättningarna åt mellan tidsbegränsat bygglov och tillfällig användning i en detaljplan på så sätt att den senare prövas i ett planmässigt sammanhang i samråd med berörda intressenter. Mot denna bakgrund bedömer regeringen att det inte föreligger något behov av att 2013/14:59 samordna tiden för tillfällig användning av mark och byggnader med tiden för tidsbegränsat bygglov. Undantag från krav på tekniskt samråd vid Regeringens förslag: Det ska inte behövas något tekniskt samråd för flyttning av en enstaka enkel byggnad, om inte be- ska även få besluta att tekniskt sam- råd inte behövs för att flytta flera enkla byggnader. förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna är positiva till Däribland finns , , och Den allmänna synpunkten är att allt som förenklar och under- lättar bostadsbyggande är av godo. tillstyrker förslaget och menar att det tillsammans med ändrade krav på kontrollansvarig vid flyttning av byggnader kan ge tidsvinster och ekonomiska besparingar både för byggherrar och för kommunen. finns det alltid en möjlighet för att ställa krav på tekniskt samråd respektive att det ska finnas en kontrollansvarig om det handlar om mer komplicerad flytt- i län tillstyrker förslaget men tillägger att flyttning av byggnad över kommungränser bör utredas. anser att vilken typ av byggnader som kan undantas från kravet på tek- niskt samråd måste förtydligas för att undvika begreppsförvirring. tighetsägarna är inne på samma linje och efterlyser en tydlig vägledning till byggnadsnämnderna kring tolkning av begreppen en- staka och enkel byggnad samt flera och enkla byggnader. kappades riksförbund, DHR, och Handikappförbunden tillhör de få instanser som avstyrker förslaget. Förbunden menar att det är motiverat att kraven på tekniskt samråd kvarstår. DHR pekar på att många detaljer kring tillgänglighet och användbarhet förbises i bygglovsskedet och då ger det tekniska samrådet en möjlighet att lyfta dessa frågor. Skälen för regeringens förslag: fick i uppdrag att se över om det går att förenkla processen för flyttning av bostäder. förslagit ett undantag för kravet på tekniskt samråd vid flyttning av vissa har erfarit att proceduren för att flytta byggnader är onödigt komplicerad och tidskrävande och förslaget syftar till att för- enkla byggprocessen vid flyttning av byggnad utan att kontrollerna för- sämras allvarligt och utan att en god kvalitet hos byggnaderna äventyras. Ett tekniskt samråd är ett led i byggprocessen och hålls av byggnads- I detta samråd deltar byggherren och andra berörda aktörer. Vid samrådet går man bl.a. igenom arbetets planering och organisation, byggherrens förslag till kontrollplan och de handlingar i övrigt som byggherren gett in. Enligt bedömning tar tekniskt samråd minst i anspråk. Tekniskt samråd ska äga rum när det krävs en kontrollansvarig, samrådet inte är uppenbart obehövligt eller om byggherren har begärt ett samråd. Genom att ta bort detta led förenklas Enligt förslag bör ett nytt undantag från att ha tekniskt samråd införas vid flyttning av enstaka enkel byggnad om inte beslutar annat. Undantaget är avsett att tillämpas på byggnader som har en enkel konstruktion och som kan flyttas med förhållandevis enkla åtgärder. Ett exempel på en sådan enkel byggnad är en byggnadsmodul eller ett mindre fritidshus med en okomplicerad grundläggning, t.ex. en plintgrund. En byggnad i flera plan eller med källare kräver vanligtvis relativt omfattande åtgärder för att kunna flyttas och bör därför inte anses som en sådan enkel byggnad som undantaget är avsett att tillämpas på. Inte heller ett större en- eller tvåbostadshus i ett plan avsett för permanentboende är normalt att anse som en enkel byggnad, om inte grundläggningen och konstruktionen i övrigt gör att det är enkelt att flytta byggnaden. Vid prövningen av om en byggnad kan anses som enkel bör särskilt beaktas risken för skador på t.ex. murverk, tätskikt och bärande delar. En byggnad kan dock innehålla exempelvis våtrum och ändå bedömas som en enkel byggnad, om hela byggnaden kan flyttas som en volym. Om det är nödvändigt att beräkna en konstruktions bärförmåga bör det inte kunna vara fråga om en enkel byggnad. En industrihall med stor spännvidd i takkonstruktionen bör således inte anses som en enkel byggnad, trots att den kanske i övrigt har en enkel konstruktion. bör dock ges möjlighet att besluta att ett tekniskt samråd trots allt behövs om en flyttning av en enkel byggnad t.ex. skulle medföra ett komplicerat uppförande eller en komplicerad grundläggning. Därutöver föreslår att bör ges en möjlighet för att besluta att flyttning av flera enkla byggnader inte ska behöva tekniskt samråd. Det innebär att huvudregeln är att tekniskt samråd ska äga rum vid flyttning av flera byggnader. Om en flyttning av flera byggnader bedöms vara oproblematisk, t.ex. när flera byggnader är sammankopplade intill varandra på marknivå, bör ges en möjlighet att medge undantag från kravet på tekniskt samråd. Beslutet, att åtgärden inte kräver tekniskt samråd, fattas lämpligen i beslutet om bygglov. i län har anfört att flytt av byggnader mellan kommuner bör utredas vidare. I det fall en byggnad flyttas från en kommun till en annan sker bygglovsprövningen i kommunen dit byggnaden ska flyttas och en rivningsansökan görs till den kommun där byggnaden är belägen. I dessa fall ska båda byggnadsnämnderna bedöma förutsättningarna för att undvara tekniskt samråd är uppfyllda. Regeringen anser inte att denna fråga kräver ytterligare utredning. har även föreslagit en ändring i plan- och byggförordningen om att kontrollansvarig inte ska krävas för att flytta en enstaka enkel byggnad. Detta förslag bereds i . Regeringens allmänna strategi för att öka bostadsbyggandet är att se över och förenkla processer som fördyrar, försvårar och försenar bostadsbyggandet. Mot denna bakgrund föreslår regeringen i enlighet med förslag att det inte ska krävas något tekniskt samråd vid flyttning av en enstaka enkel byggnad, om inte beslutar annat. ska även få besluta att tekniskt samråd inte behövs för att flytta flera enkla byggnader. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . En övergångsbestämmelse införs med innebörden att äldre föreskrifter fortfarande ska gälla för översiktsplaner som har påbörjats före den 1 och förslag: Överens- stämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Inga remissinstanser har haft några synpunkter i Skälen för regeringens förslag: Det är angeläget att de föreslagna förändringarna träder i kraft så snart som det är möjligt. grund bör ändringarna i lagen träda i kraft . Att utarbeta en översiktsplan är en tidskrävande process och det är där- för rimligt att de översiktsplaner som har påbörjats enligt nu gällande lagstiftning kan slutföras utan att behöva anpassas till de krav på redo- visning av bostadsförsörjningen som föreslås. har påbörjats före bör därför äldre föreskrifter fortfarande gälla till dess att antagande av översiktsplanen har skett. Regeringen föreslår inga övergångsbestämmelser för tidsbegränsade bygglov vilket innebär att kommunen bör pröva en ansökan om förläng- ning av tiden för tidsbegränsat bygglov utifrån den nya regleringen. sett om det första beslutet är ett tidsbegränsat bygglov som har beslutats med stöd av dagens regler, med en maxtid (fem plus ), eller om det första beslutet är ett bygglov för tillfällig åtgärd enligt vad som gällde (tio plus fem plus ), ska maxtiden om femton Har lov getts än sammanlagt ska det således vara möjligt att förlänga tiden och upp till Den föreslagna ändringen påverkar inte ett bygglov för tillfäl- lig åtgärd som redan före överstiger på annat vis än att ett sådant bygglov inte kan förlängas ytterligare. Förslaget att komplettera bestämmelserna i 3 kap. 5 § (2010:900), förkortad PBL, innebär att kraven på översiktsplanens innehåll utvidgas. Syftet är att stärka kopplingen mellan översiktsplaneringen och kommunernas riktlinjer för bostadsförsörjningen. Som framgår av avsnitt 4.3 är det för många kommuner självklart att omsätta riktlinjerna genom att i översiktsplanen redovisa hur bostadsbehovet ska kunna tillgodoses. Förslaget syftar till att säkerställa att så sker och innebär ett ökat åtagande för kommunernas arbete med översiktsplanen. Enligt regeringsformen, förkortad RF, bör en inskränkning av den kom- munala självstyrelsen inte gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till de ändamål som föranlett den, dvs. en proportionalitetsprövning ska göras under lagstiftningsprocessen (14 kap. 3 § RF). Detta innebär att om ett förslag påverkar det kommunala självstyret så ska dess konsekvenser och de särskilda avvägningar som föranlett förslagen särskilt redovisas. Den föreslagna bestämmelsen utgör en precisering av de grundläggande kraven på att översiktsplanen ska ange den långsiktiga utvecklingen av den fysiska miljön. Bestämmelsen ger vidare utrymme för att redovisningen anpassas till skilda förutsättningar och behov i enskilda kommuner. Regeringen bedömer därför att ett genomförande av förslaget inte innebär ett oproportionerligt ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Enligt den kommunala finansieringsprincipen ska kommuner och landsting kompenseras för statligt beslutade åtgärder som tar sikte på den kommunala verksamheten. Regeringen bedömer dock att genomförandet av förslaget inte nämnvärt påverkar kommunernas kostnader. Förslaget om förlängning av tidsbegränsat bygglov innebär ingen ökad administration för kommunen. Förslaget att inte kräva tekniskt samråd vid flyttning av byggnader, och därmed inte heller arbetsplatsbesök eller slutsamråd ger tidsmässiga besparingar för kommunerna då flera moment i bygglovsprocessen försvinner. Förslaget att översiktsplanen ska redovisa hur det framtida behovet av bostäder ska tillgodoses berör även länsstyrelserna. har ett allmänt ansvar att ge råd och vägledning för kommunernas planläggning och att samordna statens intressen. Genom de ändringar i lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar, förkortad BFL, som träder i kraft tydliggörs ansvar att lämna råd och underlag inför kommunernas arbete med riktlinjer för bostadsförsörjning. Regeringen bedömer därför att uppgifter inte påverkas nämnvärt av förslaget. Förslaget till ny regel om tillgänglighet och användbarhet vid inredning av vindar, innebär minskad administration och tidsvinster när handläggningen förenklas. När bl.a. kravet på hiss tas bort blir konsekvensen att sannolikheten ökar för att åtgärden blir lönsam för byggherren och att den därmed faktiskt kommer till stånd. Genom förslaget att översiktsplanen ska redovisa hur det framtida bostadsbyggnadsbehovet ska tillgodoses ges byggherrar en tydligare information och underlag för sin verksamhet. Förslaget bör därmed kunna underlätta dialogen mellan kommunen och olika intressenter om det framtida byggandet. Att tidsbegränsade bygglov förlängs och kan ges med möjlighet till förlängning innebär en minskad ekonomisk risk för byggherren och ökade möjligheter för byggherrar att få lönsamhet i byggprojekt med ett tidsbegränsat bygglov. Förslaget att inte kräva tekniskt samråd vid flyttning av byggnader, och därmed inte heller arbetsplatsbesök eller slutsamråd, innebär att ett 2013/14:59 tidskrävande moment försvinner vilket ger ekonomiska och tidsmässiga vinster. Enligt uppskattning kortas byggprocessen med minst . Flytten och uppförandet på plats kan därmed ske snabbare vilket innebär ekonomiska vinster för byggherren då spilltiden när byggnaden står outnyttjad minskar. Genom att kommunen i översiktsplanen ska redovisa det framtida bostadsbyggandet i översiktsplanen ges enskilda medborgare en tydligare information och bättre förutsättningar för insyn och påverkan när kommunernas bostadsbyggnadsplaner ska förverkligas. Förslagen har inte några direkta konsekvenser för miljön. Förutsättningarna för bostadsbyggandet förbättras genom förslaget att inredning av vind ska kunna undantas från kravet på tillgänglighet och användbarhet genom att bostäder kommer till stånd som annars inte hade gjort det. Förutsättningarna för att uppföra bostäder med tidsbegränsat bygglov ökar.