prop · H1031d3 · 2013-09-18 00:00:00 — Inspektionsverksamheten på tillsynsavdelningarna uppgick . Med beaktande av att NPM-enheten anlitades av tillsynsavdelningarna får målet, , anses ha nåtts. Målet för NPM-enheten, att utföra 30 inspektioner/besök överträffades. JO:s bedömning är att ärendehandläggningen hållit samma höga kvalitet som . De nya föredragande som rekryterades har liksom tidigare hög kompetens. För ytterligare resultatinformation hänvisas till JO:s ämbetsberättelse för – samt till årsredovisningen . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 har bedömt årsredovisningen som i allt väsentligt rättvisande. 5.4.42:4 ombudsmän () Tabell 5.10 Anslagsutveckling 2:4 ombudsmän () 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 85 160 tkr prisnivå. 3Motsvarar 85 160 tkr prisnivå. 4Motsvarar 85 160 tkr prisnivå. Anslaget får användas för ombudsmäns (JO) förvaltningsutgifter och anskaffningar av anläggningstillgångar. ombudsmäns (JO) överväganden förnyades den överenskommelse med it-enhet som rör driften av JO:s it och telefoni. Utgångspunkten är att JO ska bära sina egna kostnader och innebär därmed en kostnadsökning om för JO. Liksom beräknas JO:s anslagssparande täcka denna merkostnad även 2014. JO:s kostnader för pensionspremier ökar med jämfört med . Detta beror i huvudsak på skifte av flera ledande befattningshavare. Inom denna grupp väntas pensionsavgångar . begär JO därför inte anslagsmedel för att täcka denna merkostnad. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 ombudsmän () har fått använda anslagsmedel för att finansiera sina anläggningstillgångar, bl.a. med hänsyn till att dessa investeringar normalt är av ringa omfattning. Enligt 11 § lagen (2006:999) med ekonomiadministrativa bestämmelser m.m. för , ombudsmän och ska anläggningstillgångar finansieras med lån i , om inte beslutar att finansiering ska ske på annat sätt. uppskattas investeringsbehovet till . –2017 beräknas investeringsbehovet oförändrat i jämförelse med nivå. ombudsmän () föreslår att myndigheten får anslagsfinansiera anläggningstillgångar som används i verksamheten. ombudsmäns (JO) förslag ombudsmän () . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till 86 257 000 (JO) föreslår att anläggningstillgångar som används i myndighetens verksamhet får anslagsfinansieras. Tabell 5.11 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 2:4 ombudsmän () Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 6.1 Anslagsutveckling 3:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 38 319 tkr prisnivå. 3Motsvarar 38 319 tkr prisnivå. 4Motsvarar 38 319 tkr prisnivå. Anslaget får användas för och Nationellt samiskt informationscentrums förvaltningsutgifter. Regeringens samepolitik redovisas under flera andra utgiftsområden bland andra under utgiftsområden 16 Utbildning och universitetsforskning, 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid och 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 3:1 . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 6.2 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 3:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 7.1.14:1 m.m. anger att års- Tabell 7.1 Anslagsutveckling 4:1 m.m. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 6 853 700 tkr prisnivå. 3Motsvarar 6 854 871 tkr prisnivå. 4Motsvarar 6 850 072 tkr prisnivå. redovisning har upprättats i enlighet med förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. har bedömt att årsredovisning för i allt väsentligt är rättvisande. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 7.2 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för utrikesrepresentationen, kommittéväsendet och gemensamma ändamål (hyror, kapitalkostnader m.m.). ska vara ett effektivt och kompetent instrument för regeringen i dess uppgift att styra riket och förverkliga sitt politiska program. Inkomsterna från expeditionsavgifter och ansökningsavgifter för viseringar m.m., som redovisas på inkomsttitel, beräknas 2014 till . Verksamheten utförs vid utlandsmyndigheterna. (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 I nedanstående tabell redovisas viss resultatinformation för . Tabell 7.4 Viss resultatinformation för Antal tjänstgörande (inkl. politikeravtal) andel kvinnor/män andel kvinnor/män Andel kvinnor/män av anställda på chefsavtalet Sjukfrånvaro andel av arbetstid bland kvinnor/män 3,7/1,5 3,8/1,5 3,2/1,5 2,9/1,5 2,7/1,2 2,3/1,2 2,4/1,3 2,3/1,3 Resdagar i (med övernattning) Resdagar utomlands (med övernattning) Arbetsdagar i EU:s rådsarbetsgrupper Arbetsdagar i kommissionens kommittéer och Arbetsdagar i internationella organisationer andel kvinnor/män , kommittéerna och utlandsmyndigheterna hade vid utgången av 2012 tillsammans 4 629 tjänstgörande (exklusive lokalanställda vid utlandsmyndigheterna). Förändringen förklaras främst av att tillfördes efter neddragningen 2011. Av de tjänstgörande var anställda på politikeravtalet. Andelen kvinnor som är anställda på chefsavtalet är i stort sett oförändrat jämfört med . Sjukfrånvaron bland medarbetarna är fortsatt låg i förhållande till staten totalt. Det gäller både bland kvinnor och bland män. har fortsatta effektiviseringar av förvaltningsstödet genomförts. Ytterligare redovisning av arbete återfinns i 2012 och på . Utrikesrepresentationen bestod per av 103 utlandsmyndigheter, varav 89 ambassader, 7 konsulat samt 7 representationer och delegationer. Regeringen beslutade att upprätta 3 ambassader i (), () och (). har diplomatiska förbindelser med i stort sett alla självständiga stater i världen. Vidare har i storleksordningen 400 honorärkonsulat. till och med har regeringen beslutat att öppna 35 ambassader och 8 karriärkonsulat. har regeringen beslutat att stänga 30 ambassader och 25 karriärkonsulat. I enlighet med ekonomiska vårproposition (2012/13:100) förs som avser främjandet av värdegrundsarbetet i den statliga förvaltningen från det under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning uppförda anslaget 1:1 Statskontoret till anslaget 4:1 m.m. . Regeringen föreslår att anslaget 4:1 m.m. ökas med för att finansiera insatser avseende utredningsverksamhet och styrning av de transportpolitiska frågorna. Finansieringen sker genom att det under utgiftsområde 22 Kommunikationer uppförda anslaget 1:3 minskas med motsvarande belopp. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 I syfte att säkerställa kompetensförsörjningen inom områden som förbandsverksamhet, krisberedskap, materielfrågor och analysstöd föreslår regeringen att anslaget 4:1 m.m. ökas med . Finansieringen sker genom att anslag inom utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap minskas. De berörda anslagen är 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap, 1:9 , 1:11 Internationella materielsamarbeten och industrifrågor m.m. och 2:7 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap som minskas med Regeringen avser att tillsätta en delegation för migrationsstudier . Delegationen ska ha det övergripande uppdraget att tillhandahålla underlag för hur den framtida migrationspolitiken kan utformas. Finansieringen sker genom att anslaget 1:9 Ramöverenskommelse om migrationspolitik under utgiftsområde 8 Migration minskas med motsvarande belopp. Regeringen föreslår att från det under utgiftsområde 5 Internationell samverkan uppförda anslaget 1:3 Nordiskt samarbete samt från det under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik uppförda anslaget 1:5 förs till anslaget 4:1 m.m. Medlen avser verksamhet av förvaltningskaraktär. Regeringen föreslår att 6 anvisas under anslaget 4:1 m.m. . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till 6 , 7 respektive 7 . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 7.5 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 4:1 m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Vidare ingår förändringar av valutakurser samt lokalkostnader i utlandet. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Området Länsstyrelserna avser den samordnade länsförvaltningen med de 21 länsstyrelserna. Området omfattar anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. Vad beträffar länsstyrelserna finansierar anslaget cirka hälften av deras verksamhetskostnader (se vidare avsnitt 8.4.2, under rubrik Ekonomi och finansiering). De 21 länsstyrelserna verkar utifrån uppgiften att vara statens regionala företrädare. Länsstyrelserna ska vidare verka för att nationella mål får genomslag i länen som hänsyn ska tas till regionala förhållanden och förutsättningar. Länsstyrelserna ska utifrån ett statligt helhetsperspektiv arbeta sektorsövergripande och inom myndigheternas ansvarsområden samordna olika samhällsintressen och statliga myndigheters insatser. Länsstyrelserna har bl.a. uppgifter i fråga om livsmedelskontroll, djurskydd och allmänna veterinära frågor, regional tillväxt, infrastrukturplanering, hållbar samhällsplanering och boende, energi och klimat, kulturmiljö, skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar, naturvård samt miljö- och hälsoskydd, lantbruk och landsbygd, fiske, regionaliserad rovdjursförvaltning, folkhälsa, jämställdhet och integration. Utöver dessa uppgifter anges i förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion att vissa länsstyrelser har särskilda uppgifter, bl.a. förvaltning av vattendistrikt, fjällfrågor, vissa rennäringsfrågor, tillsyn rörande penningtvätt och frågor om tillstånd att anordna kampsportmatcher. För många av de offentliga åtaganden som utförs av kommuner eller andra aktörer har länsstyrelserna även uppgifter avseende samordning, tillsyn, uppföljning och utvärdering. Ansvarsfördelning för regionalt tillväxtarbete Ansvars- och uppgiftsfördelningen mellan stat och kommun regleras genom lagar och förordningar inom flera olika sektorer. För länsstyrelserna, landstingen, samverkansorganen respektive är det lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län och lagen (2002:34) om samverkansorgan i länen som reglerar ansvarsfördelningen för det regionala tillväxtarbetet och transportinfrastruktur. I , , och har länsstyrelserna det regionala utvecklingsansvaret. I 13 län (, , , , , , , , , , , och ) har samverkansorganet motsvarande ansvar. I , och är det som har detta ansvar och i är det som är ansvarig. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 8.1 Utgiftsutveckling inom område Länsstyrelserna 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Målet för området Länsstyrelserna är att nationella mål ska få genomslag i länen som hänsyn tas till regionala förhållanden och förutsättningar. Målet omfattar samtliga län oavsett ansvars- och uppgiftsfördelning mellan stat och kommun. Länsstyrelserna har uppgifter inom ett stort antal utgiftsområden. Detta innebär att beslut och insatser inom olika utgiftsområden ofta får konsekvenser för länsstyrelsernas verksamhet. De utgiftsområden, utöver utgiftsområde 1 , inom vilka länsstyrelserna bedriver verksamhet är: –utgiftsområde 5 Internationell samverkan, –utgiftsområde 6 Försvar och samhällets krisberedskap, –utgiftsområde 8 Migration, –utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, –utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet, –utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, –utgiftsområde 21 Energi, –utgiftsområde 22 Kommunikationer, –utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel, samt –utgiftsområde 24 Näringsliv. Resultatredovisningen avser länsstyrelsernas verksamhet inom de ovan redogjorda utgiftsområdena. Den utgår i huvudsak från uppgifter som ålagts länsstyrelserna i regleringsbrevet . Utöver den resultatredovisning som görs i detta avsnitt hänvisas till respektive utgiftsområde i denna proposition. Resultatredovisningen för länsstyrelserna baseras på underlag till den gemensamma myndighetsdialogen som hålls . Departementens bedömningar inför dialogen av de olika verksamheterna utgår huvudsakligen från länsstyrelsernas årsredovisningar. I regleringsbreven respektive 2012, har länsstyrelserna fått i uppdrag att identifiera ett antal indikatorer inom olika verksamhetsområden som kan bidra till att tydliggöra hur länsstyrelserna bidrar till att uppfylla målet för området Länsstyrelserna. I årsredovisningarna redovisar länsstyrelserna värden för de 21 indikatorer som tagits fram. –utgiftsområde 17 Kultur, medier, trosindikatorerna är 2010–2012, men för flera saknas samfund och fritid, –utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt utgiftsområde 19 Regional tillväxt, I resultatredovisningen redogörs för sex av läns- –utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturstyrelsernas verksamhetsområden som utgår från de uppgifter som länsstyrelserna har enligt förordningen (2007:825) med länsstyrelseinstruktion. Indikatorer redovisas för verksamheter inom fyra utgiftsområden. Verksamhetsområdena har valts bl.a. utifrån deras storleksmässiga betydelse för länsstyrelsernas totala verksamhet. Redovisningen omfattar således inte all den verksamhet som länsstyrelserna bedriver. Samordnings- och sektorsövergripande arbete uppgift att arbeta sektorsövergripande och utifrån ett statligt helhetsperspektiv samt att inom myndighetens ansvarsområde samordna olika samhällsintressen och statliga myndigheters insatser är särskilt framträdande inom samhällsplanering, miljöarbetet, etablering av nyanlända samt i krisberedskapsarbetet. Det sektorsövergripande arbetet är också av stor betydelse för uppdrag att främja länets utveckling. Utöver de ovan nämnda områdena är då exempelvis infrastrukturplanering, näringslivsutveckling och arbetsmarknadens frågor av stor vikt. samverkar brett och det speglar den mångfald av verksamhet som bedrivs av myndigheten. Samverkan sker med representanter från hela samhället. I de arbetsmarknadsråd som finns runtom i landet arbetar tillsammans med företrädare för näringslivet, Arbetsförmedlingen, kommunerna och andra statliga myndigheter. I arbetet med skydd mot olyckor och krisberedskap sker samverkan med andra aktörer inom kommuner, landsting, privat näringsliv, frivilligorganisationer och ett stort antal myndigheter med särskilt ansvar för krisberedskap i enlighet med förordningen (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap samt med Försvarsmakten. redovisar den samlade regionala lägesbilden av beredskapen. Länsstyrelsernas arbete med att sammanställa regionala risk- och sårbarhetsanalyser bidrar till en god överblick av utvecklingen av riskbilden i landet, vilket är av stor betydelse för regeringen. Även inom länsstyrelserna berörs flera olika verksamheter. Uppgifterna syftar i stor utsträckning till att förebygga och ha beredskap för att kunna hantera en kris, vilket också försvårar dimensionering av resurser, som det är en viktig uppgift för länsstyrelserna att genom sin 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 centrala roll inom verksamheterna skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar bidra till säkerhetsarbetet. Flera länsstyrelser redogör för ett aktivt arbete med att utveckla och stärka verksamheten inom plan- och byggprocessen. Dels handlar det om att i flera delar av landet verka för ett ökat bostadsbyggande, dels att administrativt korta handläggningstider. Etableringsreformen är ett relativ nytt uppdrag till länsstyrelserna och förutsätter en bred samverkan mellan främst , , , och kommunerna. Länsstyrelserna arbetar strategiskt och ambitiöst för att utveckla verksamheten och uppnå regeringens mål. Länsstyrelserna fortsätter att ha ett fokus på miljöarbetet med inriktning på miljökvalitetsmålen och särskilt miljögifter, biologisk mångfald, vatten, klimat och energi. Länsstyrelserna har en viktig roll i att strategiskt samordna och leda det regionala arbetet med att genomföra regeringens politik för minskad klimatpåverkan och energiomställning. Arbetet förutsätter samverkan med andra regionala aktörer så som kommuner, näringslivet och nationella myndigheter. Arbetet innebär vidare att stödja kommunerna med energiomställning. förmåga att ge regeringen en övergripande bild av läget i landet gällande flera områden, exempelvis bostadsförsörjning, naturvård, rovdjursfrågor och kommunernas förmåga att hantera olyckor m.m. är av stor betydelse för regeringen. Indikatorerna avser målet inom utgiftsområde 20 att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. har beslutat om 16 miljökvalitetsmål som anger det tillstånd i den svenska miljön som miljöarbetet ska leda till. Indikatorerna utgår från biologisk mångfald (1), förekomst av rovdjur (2), mark (3) samt förnybar energi (4 och 5). Värdet utgör ett genomsnitt för samtliga länsstyrelser utom antal vargrevir där det totala antalet anges. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 För flertalet indikatorer finns inte några värden tillgängliga . Tabell 8.2 Indikatorer UO20 20 846/62 3 740/-367 38 164/-32 7,33/0,5 10,5/0,5 objekt i förh. 558/0,1 414/0,1 5Producerad el från vindkraft, 1 167 663/ Länsstyrelsernas insatser är betydelsefulla för att generationsmålet och miljökvalitetsmålen ska kunna nås. Vid många länsstyrelser är arbetet med att verka för att miljökvalitetsmålen nås väl integrerat i övriga verksamhet och en bred och regelbunden samverkan sker inom länet. Samtliga länsstyrelser samverkar genom RUS (Regional utveckling och samverkan i miljömålssystemet) och flera deltar även i regionala samverkansnätverk. Samtliga länsstyrelser arbetar i någon form med regionala åtgärdsprogram i samverkan med länets aktörer. Många länsstyrelser har redan antagit, eller är i färd med att anta, reviderade åtgärdsprogram utifrån de reviderade preciseringarna och nya etappmålen som regeringen beslutade om . Samtliga länsstyrelser har gjort en årlig uppföljning av miljökvalitetsmålen i sitt län och uppdaterat de länsgemensamma indikatorer som används inom miljömålssystemet. Syftet med den regionala uppföljningen är dels att utgöra underlag till den nationella uppföljningen, dels att användas i länens miljöarbete. Länsstyrelsernas samverkansorgan RUS har svarat för den regionala analysen i den årliga uppföljningen. Länsstyrelsernas uppföljning har en central roll i den årliga uppföljningen och samverkan mellan länsstyrelserna och de nationellt målansvariga myndigheterna är viktig för en ändamålsenlig och effektiv uppföljning. Länsstyrelsernas insatser har fortsatt förbättrats i förhållanden till . Många länsstyrelser anger att överföringsarbete och viss omorganisering till följd av koncentrationen av miljöprövningsdelegationerna (MPD) har bidragit till att den egna operativa tillsynen, både för de länsstyrelser som fortsatt har MPD och de som lämnat från sig prövning, har fått stå tillbaka. Medvetenheten om behovet av att utveckla tillsynen och höja ambitionsnivån verkar genomgående var hög som flertalet anger att det är svårt att genomföra planerad tillsyn fullt ut. Samtliga länsstyrelser redovisar att de arbetar för att utveckla arbetsmetoder och handläggning för att effektivisera och förbättra prövning och tillsyn. Det sker både inom ramen för samlade tillsynsuppdrag och specifikt för tillsynen enligt . Utvecklingsarbetet inom natur- och miljötillsynen sker till stor del inom ramen för Miljösamverkan , där samtliga länsstyrelser deltar men i olika hög grad. uppger många länsstyrelser att utrymmet för egeninitierad tillsyn är litet och att prioriteringar inom tillsyn såväl som tillsynsvägledning måste göras för att rymmas inom tillgängliga resurser. Utvecklingen är positiv jämfört med . Antalet beslutade naturreservat har ökat från 65 st 2011 till 76 st 2012 och arealen har ökat från 44 090 till totalt . Även antalet tecknade naturvårdsavtal och så kallade LIFE- projekt har ökat. Inom länsstyrelserna pågår många för naturvården viktiga och intressanta projekt. Ett exempel är Kometarbetet (kompletterande metoder för skydd av natur) som sker på försök i fem län tillsammans med . Det regionala klimat- och energiarbetet Inom länsstyrelsernas arbete med regionala klimat- och energistrategier har utvecklingen varit positiv . Det bedöms dock fortsatt vara stora skillnader mellan länsstyrelserna exempelvis hur man konkret arbetar med planering och genomförande av handlingsplaner och åtgärder kopplade till klimat- och energistrategin. har tre pilotlän haft i uppdrag att särskilt stödja de län som inte kommit så långt i arbetet. Länsstyrelserna har på ett fullgott sätt deltagit i det nationella nätverket och genomfört ett antal insatser för att stärka klimatanpassningsarbetet i länet samt deltagit i internationellt samarbete på området. Visst arbete återstår när det gäller att anpassa insatserna till regionala förhållanden även om flera länsstyrelser gjort detta på ett bra sätt. Länsstyrelserna har genomfört viktiga insatser för att stärka kommunerna i deras arbete. En tendens är att kunskapen om och intresset för arbetet med klimatanpassning har ökat bland regionala aktörer i många län, vilket i sin tur ställer större krav på länsstyrelserna. Lantbruk och landsbygd, livsmedelskontroll samt djurskydd Indikatorerna avser målet om ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald. Målet återfinns inom utgiftsområde 23. Värdet utgör ett genomsnitt för riket. För indikatorerna finns inget värde tillgängligt . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 8.3 Indikatorer UO23 Högsta/lägsta värde Högsta/lägsta värde Högsta/lägsta värde Högsta/lägsta värde 67,2/8 60,3/6,8 Högsta/lägsta värde 24,1/2,7 20,8/2,3 Högsta/lägsta värde 43,1/5,3 39,5/4,5 Länsstyrelserna fortsatte även att hålla en hög takt i utbetalningarna av gårdsstödet. Länsstyrelsernas arbete är resultatet av ett långsiktigt och strategisk arbete inom ramen för bl.a. och länsstyrelsernas gemensamma projekt för styrning och uppföljning av SAM-stöd (samlad ansökan om jordbrukarstöd) som startades . var målet att av gårdsstödet skulle betalas ut vilken är första möjliga dag att betala ut stöd. I stort sett samtliga länsstyrelser uppnådde målet eller överträffade det. Mot bakgrund av ESV:s revisionsresultat genomförde en utökad granskning av landsbygdsprogrammet . För del visar granskningen på brister i så väl hanteringen av utbetalning av medel som i handläggningen av landsbygdsprogrammet. De fel som har påvisats för projektstöd och företagsstöd har hittats vid flera länsstyrelser. För övriga stöd till jordbruket och landsbygden var mängden fel inom gränsen för vad som är tillåtet. För att uppnå en effektivare hantering och minska risken för finansiella korrigeringar framöver har handlingsplaner upprättats för länsstyrelserna.