prop · H1031d2 · 2013-09-18 00:00:00 — xArbetstids och löneminskningen ska motsvara en av tre tillåtna nivåer. xStöd ska bara utgå för arbetstagare som var anställda före korttidsarbetet. 2013/14:1 BILAGA 8 xStöd ska bara utgå för arbetstagare för vilka arbetsgivaren är skyldig att betala arbetsgivaravgifter. En arbetsgivare som inte är medlem i någon arbetsgivarorganisation kan bli bunden av ett centralt kollektivavtal om korttidsarbete genom att teckna ett s.k. hängavtal med en avtalsslutande arbetstagarorganisation. Med stöd av hängavtalet kan arbetsgivaren träffa en lokal överenskommelse med lokal arbetstagarorganisation om att tillämpa korttidsarbete på arbetsplatsen. Utanförstående arbetsgivare får delta Arbetsgivare som inte är bundna av kollektivavtal ska också kunna tillämpa systemet för stöd vid korttidsarbete. Frånvaron av en facklig motpart innebär att vissa ytterligare krav behöver uppställas för att arbetsgivaren ska få stöd. För utanförstående arbetsgivare gäller bl.a. följande villkor för att få stöd. xVarje berörd arbetstagares deltagande i korttidsarbete ska ha stöd i avtal mellan arbetsgivaren och arbetstagaren. xArbetstids och löneminskningen ska motsvara en av tre tillåtna nivåer. xMinst av antalet arbetstagare inom en driftsenhet ska omfattas. xAlla arbetstagare inom en driftsenhet som deltar i korttidsarbete ska omfattas på samma sätt. xArbetsgivarens omsättning ska ha minskat. xStöd ska bara utgå för arbetstagare som var anställda före korttidsarbetet. hanterar ansökningar vid stöd för korttidsarbete Det är viktigt att hanteringen av systemet för stöd vid korttidsarbete blir snabb och enkel. Åtgärden är avsedd att användas i lägen då företagens likviditet ofta är mycket ansträngd. Efter att regering och riksdag beslutat om att aktivera systemet för stöd vid korttidsarbete är det därför angeläget att stödet snabbt kan betalas ut. Arbetsgruppen föreslår att stödet ska handläggas av . Ansökningsförfarandet ska bestå av två moment. Arbetsgivare ska kunna ansöka om preliminärt stöd. slutat tillämpa korttidsarbete ska arbetsgivaren genom en avstämning fastställa slutligt stöd. bör även ges i uppdrag att följa upp och kontrollera det statliga stödet för korttidsarbete. Inget krav på eller subvention av utbildning under korttidsarbete En fråga som har övervägts är huruvida det ska ställas krav på en motprestation i form av utbildning för att få ta del av det statliga stödet vid korttidsarbete. Skälen mot att införa en motprestation överväger dock. Ett krav på att arbetsgivarna ska genomföra utbildning i samband med korttidsarbete skulle sannolikt hindra många arbetsgivare i behov av korttidsarbete från att använda systemet. Under finanskrisen var det en liten andel av arbetstagarna som deltog i utbildning, trots att utbildning subventionerades i många EUländer. Mot detta kan dock ställas att utbildning har s.k. positiva externa effekter; dvs. det finns ett mervärde för samhället av utbildning. Det finns således skäl både för och mot krav på utbildning i samband med korttidsarbete. Vi menar dock att skälen mot att införa krav på utbildning överväger. Arbetsgruppen har även övervägt om verksamhetsrelaterad utbildning, eller kompetensutveckling, i korttidsarbete borde finansieras av staten. Ett principiellt skäl för att inte föreslå en statlig finansiering av kompetensutveckling är att det kan anses vara arbetsgivarens huvudansvar. Det är i arbetsgivarens intresse att arbetstagarna har relevant kompetens och utbildning för att kunna utföra arbetet på ett effektivt sätt, eftersom det påverkar företagets produktivitet och lönsamhet. Det åligger därför arbetsgivaren att genomföra relevant utbildning även i tider med ansträngd lönsamhet. Bedömningen är därför att staten, utöver det statliga stödet till systemet för stöd vid korttidsarbete, inte också bör subventionera utbildning under korttidsarbete. Korttidsarbete och ersättningar från trygghetssystem Korttidsarbete innebär att arbetstagare temporärt går ner i arbetstid och i lön. Många ersättningar i det svenska allmänna försäkringssystemet baseras på inkomster och ibland på arbetstid, vilket innebär att deltagande i korttidsarbete skulle kunna påverka ersättningar från de olika trygghetssystemen. I korthet föreslår arbetsgruppen följande ändringar. En ändring i lagen om arbetslöshetsförsäkring bör göras så att månader då en person har deltagit i korttidsarbete räknas som överhoppningsbar tid i arbetslöshetsförsäkringen om det är mer fördelaktigt för den arbetssökande. Det innebär att tid i korttidsarbete i de flesta fall inte kommer att påverka arbetslöshetsersättningen. Därtill föreslås att tiden i korttidsarbete, då arbetstagaren erhåller lön, inte ska kunna kombineras med arbetslöshetsersättning. Arbetsgruppen föreslår inte några ändringar beträffande den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI). SGI utgör ett inkomstunderlag för många ersättningar från socialförsäkringen, bl.a. sjukpenningen och föräldrapenningen. Huvudregeln är att SGI är den årliga inkomst som en person kan antas komma att få för eget arbete, vilket dels innebär att den tar sikte på framtida inkomster, dels att tillfälliga inkomstvariationer inte ska påverka SGI:n. Inkomstförändringar som varar upp betraktas vanligtvis som tillfälliga. Minskad inkomst med korttidsarbete bör i regel således inte påverka SGI:n om en sådan behöver fastställas . En period med korttidsarbete som varar kan däremot påverka SGI:n om en sådan fastställs. För det fall en person får en lägre SGI fastställd i samband med korttidsarbete kommer den att höjas när korttidsarbetet upphör, givet att den vanliga, högre, lönen bedöms vara stadigvarande. När det gäller sjuk och aktivitetsersättningen bedömer arbetsgruppen att dagens regelverk där antagandeinkomsten baseras på inkomster under under en ramtid är tillräckligt för att ta hänsyn till tillfälliga inkomstvariationer med anledning av korttidsarbete. Mot bakgrund av detta föreslås inga ändringar. Arbetsgruppen föreslår inte heller ändringar när det gäller livränta, statlig lönegarantiersättning, allmän pension eller sjuklön. Det kan inte uteslutas att det system som arbetsgruppen föreslår anses utgöra statligt stöd enligt EUrätten. Arbetsgruppen föreslår bl.a. att vissa arbetsgivare ska undantas från möjligheten att erhålla stöd. Det rör sig om offentliga arbetsgivare, förutom vissa offentligt kontrollerade juridiska personer som bedriver affärsverksamhet, samt annan verksamhet som är 2013/14:1 BILAGA 8 huvudsakligen finansierad av offentliga medel. En sådan avgränsning skulle kunna anses innebära ett selektivt inslag. Vi föreslår därför att anmälan görs till . Hur stora effekterna på de offentliga finanserna av ett system för stöd vid korttidsarbete blir beror på ett antal faktorer. Effekterna är framför allt beroende av hur många som kommer att delta i systemet, hur mycket arbetstiden minskar och hur länge systemet tillämpas. I beräkningarna antas att i genomsnitt av de sysselsatta kommer att omfattas av systemet , vilket motsvarar ca 116 000 personer i genomsnitt . Om systemet är aktiverat ger det en försämring av det finansiella sparandet med . Bland myndigheter bedöms systemet för stöd vid korttidsarbete leda till ökade uppgifter för framför allt och . När det gäller konsekvenser för arbetstagarna bedöms systemet leda till att sysselsättningen hålls uppe under en djup lågkonjunktur. Systemet kan bidra till att fler arbetstagare undviker arbetslöshet i en djup lågkonjunktur genom att ett flertal arbetstagare tillfälligt går ned lite i arbetstid och lön i stället för att ett fåtal sägs upp och går miste om hela sin lön. Sammantaget bedöms deltagande i korttidsarbete ge upphov till positiva effekter för arbetstagarna vad gäller minskad arbetslöshetsrisk. Ett system för stöd vid korttidsarbete bedöms öka företagens administrationskostnader i samband med ansökan om stöd. Detta ska dock ställas i relation till de fördelar som systemet kan leda till. Förslagen kan träda i kraft den dag regeringen bestämmer. 2013/14:1 BILAGA 8 Förslag till lag om statligt stöd vid korttidsarbete Härigenom föreskrivs följande. 1 § Arbetsgivare har rätt till stöd vid korttidsarbete enligt bestämmelserna i denna lag. 2 § I denna lag finns bestämmelser om –vilka arbetsgivare som omfattas (3 §), –definitioner (4 §), –när stöd vid korttidsarbete kan lämnas (5–9 §§), –förutsättningar för preliminärt stöd (10–20 §§), –beräkning av preliminärt stöd (21–23 §§), –ansökan om preliminärt stöd (24 §§), –avstämning och beräkning av slutligt stöd (25–34 §§), –anmälan om slutligt stöd (35 och 36 §§), –återbetalningsskyldighet för felaktiga utbetalningar (37 §), –kreditering och debitering av skattekonto (38–40 §§), –kontroll (41 och 42 §§), –handläggande myndighet (43 §), och –överklagande (44 §). Vilka arbetsgivare som omfattas 3 § Lagen gäller arbetsgivare som är juridiska personer eller som är fysiska personer och bedriver näringsverksamhet. Lagen gäller dock inte 1.staten, landsting, kommuner och kommunalförbund, 2.aktiebolag, handelsbolag, föreningar och stiftelser över vilka staten, landsting, kommuner och kommunalförbund har ett rättslig bestämmande inflytande, såvida inte verksamheten avser affärsverksamhet, och 3.arbetsgivare i fråga om verksamhet som huvudsakligen är finansierad av offentliga medel. 4 § I denna lag avses med korttidsarbete: att en arbetstagare enligt avtal tillfälligt ska ha en arbetstid som är kortare än arbetstagarens vanliga arbetstid och på den grunden en lön som är lägre än arbetstagarens vanliga lön, stödmånad: den kalendermånad som arbetsgivaren begär preliminärt stöd för, jämförelsemånad: den kalendermånad som infaller före den månad då regeringen föreskriver när stöd vid korttidsarbete kan lämnas. 2013/14:1 BILAGA 8 När stöd vid korttidsarbete kan lämnas Regeringens beslut om rätt till stöd vid korttidsarbete 5 § Regeringen får föreskriva när stöd vid korttidsarbete kan lämnas. En sådan föreskrift får meddelas endast om 1.det råder en synnerligen djup lågkonjunktur eller är sannolikt att en sådan är nära förestående, och 2.stöd vid korttidsarbete bedöms inte i beaktansvärd omfattning hindra en samhällsekonomiskt önskvärd strukturomvandling eller medföra andra betydande samhällsekonomiska nackdelar. 6 § En föreskrift enligt 5 § ska avse av tolv kalendermånader. 7 § Den tidsperiod som en föreskrift enligt 5 § avser får förlängas med tolv kalendermånader, om förutsättningarna enligt 5 § är uppfyllda. Förlängning får ske bara en gång. En föreskrift enligt första stycket får meddelas tidigast efter tidpunkten för meddelandet av en föreskrift enligt 5 §. 8 § När en sådan tidsperiod som avses i 6 eller 7 § har löpt ut, får en föreskrift enligt 5 § avse en tidsperiod som infaller tidigast efter 24 kalendermånader. Regeringens föreskrifter ska underställas 9 § En föreskrift enligt 5 eller 7 § ska underställas för godkännande. Den tidsperiod som en sådan föreskrift avser begränsas till fyra kalendermånader om föreskriften inte har 1.överlämnats till för godkännande inom en månad från det att den meddelades av regeringen, eller 2.godkänts av från det att den överlämnades till . Förutsättningar för preliminärt stöd – gemensamma bestämmelser 10 § Preliminärt stöd får ges bara om den arbetsgivare som ansöker om stöd är registrerad som arbetsgivare hos , när ansökan om sådant stöd prövas. 11 § Preliminärt stöd får inte ges till en arbetsgivare som har näringsförbud eller skatteskulder som har lämnats till för indrivning, när ansökan om sådant stöd prövas. 2013/14:1 BILAGA 8 Krav hänförliga till arbetstagare 12 § Preliminärt stöd får ges bara för arbetstagare som 1.var anställda hos arbetsgivaren under hela eller en del av jämförelsemånaden med samma eller högre sysselsättningsgrad som under stödmånaden, och 2.arbetsgivaren var skyldig att betala arbetsgivaravgifter för enligt socialavgiftslagen (2000:980) för stödmånaden. Nivåer för arbetstids och löneminskning 13 § För att ge rätt till stöd ska en arbetstagares arbetstidsminskning vid deltagande i korttidsarbete uppgå till –av vanlig arbetstid, –av vanlig arbetstid, eller –av vanlig arbetstid. 14 § För att ge rätt till stöd ska en arbetstagares löneminskning vid deltagande i korttidsarbete uppgå till –av vanlig lön, om arbetstidsminskningen är , –av vanlig lön, om arbetstidsminskningen är , eller –av vanlig lön, om arbetstidsminskningen är . Stöd utgår inte för uppsägningstid 15 § Stöd ges inte för korttidsarbete som är hänförligt till en arbetstagares uppsägningstid. Förutsättningar för preliminärt stöd när det finns kollektivavtal 16 § För att preliminärt stöd ska få ges ska arbetsgivaren, om inte annat följer av 20–22 §§, vara bunden av ett kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation. De närmare förutsättningarna för tillämpningen av korttidsarbete och vilka arbetstagare som ska omfattas av korttidsarbete ska regleras i ett kollektivavtal mellan arbetsgivaren och lokal arbetstagarorganisation. Saknas lokal part på arbetsgivarsidan får ett sådant kollektivavtal i stället ingås mellan arbetsgivaren och den centrala arbetstagarorganisationen. Ett centralt kollektivavtal enligt första stycket ska ge de lokala parterna rätt att sluta kollektivavtal om korttidsarbete. Kollektivavtal enligt första och andra styckena ska vara förenliga med de krav på arbetstids och löneminskning som följer av 13 och 14 §§. Särskild förklaring om att ett centralt kollektivavtal uppfyller kraven 17 § En part i ett centralt kollektivavtal eller en arbetsgivare som är bunden av det kan av den myndighet som regeringen bestämmer få en särskild förklaring om att detta avtal är sådant som avses i 16 §. Förklaringen kan lämnas även om kollektivavtalets tillämpning är beroende av att parterna träffar ett nytt avtal. 2013/14:1 BILAGA 8 Förutsättningar för preliminärt stöd när det inte finns kollektivavtal Avtal med ett flertal av arbetstagarna inom en driftsenhet 18 § För att en arbetsgivare som inte är bunden av kollektivavtal enligt 16 § ska ha rätt till preliminärt stöd för en arbetstagares deltagande i korttidsarbete ska följande förutsättningar vara uppfyllda. 1.Arbetstagarens deltagande i korttidsarbete ska ha stöd i avtal mellan arbetsgivaren och arbetstagaren. 2.Minst 70 procent av de arbetstagare inom en driftsenhet som uppfyller kraven enligt 12 § ska delta i stödberättigat korttidsarbetet under stödmånaden. 3.Den arbetstids och löneminskning som har avtalats ska vara densamma för alla deltagande arbetstagare inom driftsenheten. Avtal enligt första stycket ska vara förenliga med de krav på arbetstids och löneminskning som följer av 13 och 14 §§. 19 § En arbetsgivare som inte är bunden av kollektivavtal enligt 16 § har rätt till preliminärt stöd endast om arbetsgivarens nettoomsättning under två på varandra följande kalendermånader har minskat med jämfört med motsvarande kalendermånader föregående år. De två kalendermånaderna med sådan omsättningsminskning ska ligga av de tre kalendermånader som föregick den stödmånad för vilken arbetsgivaren ansökte om preliminärt stöd. 20 § En arbetsgivare som inte är bunden av kollektivavtal enligt 16 § har inte rätt till preliminärt stöd för arbetstagare som hör till arbetsgivarens familj. Beräkning av preliminärt stöd 21 § Underlaget för preliminärt stöd för en arbetstagare avseende en stödmånad ska beräknas på följande sätt. Arbetstagarens vanliga lön ska multipliceras med den avtalade arbetstidsminskningen enligt 13 § för avtalsperioden. Detta resultat ska minskas i proportion till det antal arbetstagaren har varit tillfälligt frånvarande från arbetet under den del av stödmånaden som arbetstagaren deltagit i korttidsarbete. Preliminärt stöd betalas med ett belopp som motsvarar av underlaget enligt första stycket. Hur den vanliga lönen under en stödmånad fastställs 22 § Vanlig lön utgör den regelmässigt utgående kontanta lön som arbetstagaren skulle ha haft under stödmånaden, om arbetstagaren inte hade deltagit i korttidsarbete. Om arbetstagaren har deltagit i korttidsarbete under en del av stödmånaden, ska den vanliga lönen vara vad arbetstagaren skulle ha haft som lön under den delen av månaden. 2013/14:1 BILAGA 8 Vid beräkning av den vanliga lönen ska det bortses från tillfällig frånvaro. 23 § När underlaget fastställs enligt 21 §, ska hänsyn inte tas till den del av den vanliga lönen som överstiger 1.det belopp som regeringen bestämmer, eller 2.den regelmässigt utgående kontanta lön som arbetstagaren skulle ha haft under jämförelsemånaden. Vid beräkning enligt första stycket 2 ska bortses från tillfällig frånvaro. Om arbetstagaren har deltagit i korttidsarbete under en del av stödmånaden och den vanliga lönen under stödmånaden därför proportionerats enligt 22 § andra stycket, ska det belopp som avses i första stycket och vanlig lön under jämförelsemånaden proportioneras på samma sätt som den vanliga lönen. Ansökan om preliminärt stöd 24 § En ansökan om preliminärt stöd ska ha kommit in till den myndighet regeringen bestämmer inom två kalendermånader efter utgången av stödmånaden. I annat fall betalas inte stöd ut för stödmånaden. Avstämning och beräkning av slutligt stöd Arbetsgivarens skyldighet att göra en avstämning 25 § En arbetsgivare som har fått preliminärt stöd ska göra en avstämning. Avstämning ska ske när stöd vid korttidsarbete kan lämnas enligt 5–9 §§. Om arbetsgivaren under tre på varandra följande hela kalendermånader inte har ansökt om preliminärt stöd, uppkommer dock skyldigheten att göra en avstämning vid utgången av den . Den tid när stöd vid korttidsarbete har kunnat lämnas och som skyldigheten att göra en avstämning avser, är en avstämningsperiod. 26 § En avstämning innebär att arbetsgivaren ska, för varje arbetstagare som det preliminära stödet har avsett, bedöma om den genomsnittliga arbetstids och löneminskningen som har tillämpats under respektive avtalsperiod som avstämningsperioden består av 1.motsvarar en och samma nivå enligt 13 och 14 §§, och 2.har stöd i avtal. För avtalsperioder då kraven enligt första stycket inte uppfyllts är arbetsgivaren betalningsskyldig för preliminärt stöd enligt 34 §. För avtalsperioder då kraven enligt första stycket uppfyllts ska arbetsgivaren bedöma om slutligt stöd avviker från preliminärt stöd enligt 31 och 32 §§. 27 § Den tillämpade genomsnittliga arbetstidsminskningen är den minskning av arbetstiden som en arbetstagare har haft eller, om han eller hon har varit tillfälligt frånvarande, skulle ha haft enligt avtal om korttidsarbete. 2013/14:1 BILAGA 8 Den tillämpade genomsnittliga arbetstidsminskningen anges i procent av vanlig arbetstid. Vanlig arbetstid är den tid som en arbetstagare skulle ha arbetat, om hon eller han inte hade deltagit i korttidsarbete. Vid beräkning av den vanliga arbetstiden ska det bortses från tillfällig frånvaro. 28 § När den tillämpade genomsnittliga arbetstidsminskningen enligt 27 § fastställs för en arbetstagare, ska hänsyn tas bara till månader eller delar av månader för vilka preliminärt stöd har betalats ut för honom eller henne. Den tillämpade genomsnittliga arbetstidsminskningen ska anses motsvara en nivå enligt 13 § om den är minst lika stor som det procenttal som där anges för respektive nivå. 29 § Den tillämpade genomsnittliga löneminskningen är den minskning av lönen som en arbetstagare har haft eller, om han eller hon har varit tillfälligt frånvarande, skulle ha haft enligt avtal om korttidsarbete. Den tillämpade genomsnittliga löneminskningen anges i procent av summan av vanlig lön, beräknad enligt 22 §, avrundat till närmaste heltal. 30 § Vid fastställande av den tillämpade genomsnittliga löneminskningen enligt 29 § ska bara beaktas månader för vilka preliminärt stöd betalats ut för arbetstagarens deltagande i korttidsarbete. Den tillämpade genomsnittliga löneminskningen ska anses motsvara en nivå enligt 14 § om den är lika stor som det procenttal som där anges för respektive nivå. Betalningsskyldighet för preliminärt stöd 31 § Arbetsgivaren är skyldig att betala tillbaka allt preliminärt stöd som har betalats ut för en arbetstagare , om tillämpad genomsnittlig arbetstids och löneminskning beräknat på de månader eller delar av månader för vilka preliminärt stöd betalats ut för arbetstagarens deltagande i korttidsarbete inte motsvarar en och samma nivå enligt 13 och 14 §§. Detsamma gäller om något av angivna förhållanden inte har stöd i avtal. Betalningsskyldighet då slutligt stöd understiger preliminärt stöd 32 § En arbetsgivare som har fått preliminärt stöd är skyldig att betala tillbaka skillnaden mellan det preliminära stödet och det slutliga stödet, om det preliminära stödet för en stödmånad har beräknats på en högre arbetstidsminskning än den som följer av vid avstämningstidpunkten gällande avtal för stödmånaden. Det slutliga stödet beräknas på motsvarande sätt som det preliminära stödet men baserat på den lägre arbetstidsminskningen. 2013/14:1 BILAGA 8 Rätt till ytterligare stöd då slutligt stöd överstiger preliminärt stöd 33 § En arbetsgivare som har fått preliminärt stöd har rätt till ytterligare stöd motsvarande skillnaden mellan det slutliga stödet och det preliminära stödet, om det preliminära stödet för en stödmånad har beräknats på en lägre arbetstidsminskning än den som följer av vid avstämningstidpunkten gällande avtal för stödmånaden. Det slutliga stödet beräknas på motsvarande sätt som det preliminära stödet men baserat på den högre arbetstidsminskningen. Ytterligare stöd får inte ges till en arbetsgivare som har näringsförbud eller skatteskulder som har lämnats till för indrivning, när frågan om sådant stöd prövas. 34 § Arbetsgivaren ska räkna samman belopp som arbetsgivaren i förekommande fall är skyldig att betala tillbaka enligt 31 och 32 §§ och har rätt till enligt 33 §. Anmälan om slutligt stöd 35 § En arbetsgivare som är skyldig att göra en avstämning ska ge in en anmälan om slutligt stöd. Anmälan ska ha kommit in till den myndighet regeringen bestämmer inom två kalendermånader efter det att skyldigheten att göra en avstämning uppkommit. I anmälan ska anges om arbetsgivaren är skyldig att betala tillbaka ett belopp efter sammanräkning enligt 34 §. En arbetsgivare som efter sammanräkning enligt 34 § har rätt till ytterligare stöd kan i samband med anmälan om slutligt stöd ansöka om ytterligare stöd. I annat fall betalas inte något ytterligare stöd ut för avstämningsperioden. Om det finns särskilda skäl, ska anstånd med att lämna anmälan om slutligt stöd medges. Om förhållandena har ändrats så att det inte längre finns förutsättningar för anståndet, ska anståndet återkallas. 36 § Om en anmälan om slutligt stöd inte ges in inom rätt tid är arbetsgivaren skyldig att betala tillbaka allt det preliminära stödet. Detsamma gäller en arbetsgivare som i anmälan inte anger betalningsskyldighet enligt 31 och 32 §§ eller anger betalningsskyldighet med för lågt belopp. Betalningsskyldigheten enligt första stycket får jämkas, om det är uppenbart oskäligt att arbetsgivaren ska betala tillbaka allt det preliminära stödet. Återbetalningsskyldighet för felaktiga utbetalningar 37 § En mottagare av stöd enligt denna lag är återbetalningsskyldig, om mottagaren genom att lämna oriktiga uppgifter eller på något annat sätt har förorsakat att stöd har lämnats på felaktig grund eller med ett för högt belopp. Om stöd i annat fall lämnats på felaktig grund eller med ett för högt belopp, är mottagaren återbetalningsskyldig endast om mottagaren har insett eller skäligen borde ha insett felet. Denna bestämmelse gäller inte då arbetsgivare efter avstämning är betalningsskyldig för erhållet preliminärt stöd enligt 31 och 32 §§. 2013/14:1 BILAGA 8 Kreditering och debitering av skattekonto 38 § Preliminärt stöd och ytterligare stöd ska tillgodoföras arbetsgivaren genom kreditering på ett sådant skattekonto som avses i 61 kap. 1 § skatteförfarandelagen (2011:1244).