prop · H10335 · 2013-11-14 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2013/14:35 om ungdomars väg till arbete Regeringens skrivelse 2013/14:35 Regeringen överlämnar denna skrivelse till . har granskat om regeringens styrning och Arbetsförmedlingens arbete för att stödja ungdomars etablering på arbetsmarknaden fungerar effektivt och hur dessa insatser samspelar med kommunernas insatser för ungdomar. Granskningen visar att statens stöd för ungdomars etablering på arbetsmarknaden kan förbättras och att Arbetsförmedlingens arbete med ungdomar kan bli effektivare. rekommenderar att regeringen analyserar om regelverket hindrar tidiga och individuella insatser och om ansvarsfördelningen mellan stat och kommun är tillräckligt tydlig. Arbetsförmedlingen rekommenderas att utveckla arbetet för att nå de ungdomar som inte är inskrivna. Arbetsförmedlingen rekommenderas vidare att utveckla metodstöd för tidiga individuella bedömningar och aktiv matchning före inträdet i jobbgarantin för ungdomar. Arbetsförmedlingen rekommenderas slutligen att utreda möjligheten att ingå överenskommelser med kommuner som kan möjliggöra praktikplatser. Regeringen instämmer i huvudsak i bedömning att statens stöd för ungdomars etablering på arbetsmarknaden kan förbättras och att Arbetsförmedlingens arbete med ungdomar kan bli effektivare. Arbetsförmedlingens nya arbetssätt som infördes innebär bland annat att ungdomar kan få individanpassat stöd tidigt i arbetslösheten. Regeringen har gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att skyndsamt vidta åtgärder för att säkerställa att det nya arbetssättet följs. Vidare avser regeringen att presentera en ungdomspolitisk proposition . I propositionsarbetet bereds förslag som syftar till att för- 2013/14:35 bättra register, statistik och uppföljningen av det kommunala informationsansvaret för ungdomar som inte fyllt och som inte genomför eller har fullföljt en gymnasieutbildning. Såsom aviserats i budgetpropositionen , avser regeringen att ge ett gemensamt uppdrag till och Arbetsförmedlingen om hur samverkan mellan och Arbetsförmedlingen kan utformas. granskning är ett viktigt underlag i Arbetsförmedlingens fortsatta utvecklingsarbete för att bidra till ungdomars arbetsmarknadsetablering. I och med denna skrivelse anser regeringen att är slutbehandlad. Ärendet och dess beredning ............................................................. Metod och genomförande.................................................. Regeringens bedömning av iakttagelser ................ Individuellt utformade insatser och matchning ................. Ansvarsfördelning och samverkan med kommuner .......... 4 Regeringens åtgärder med anledning av 1 Ärendet och dess beredning överlämnade väg till arbete – individuellt stöd och matchning mot arbetsgivare (2013:6), se bilaga. Arbetsförmedlingen har lämnat synpunkter på bedömning av den egna myndigheten. Med anledning av rapporten överlämnar regeringen denna skrivelse. Mot bakgrund av den höga ungdomsarbetslösheten har granskat regeringens och Arbetsförmedlingens insatser för att stödja ungdomars etablering på arbetsmarknaden samt hur dessa insatser samspelar med kommunernas insatser för gruppen. Med ungdomar avses här personer i åldern 16–. har undersökt om Arbetsförmedlingens insatser för att nå ungdomar i behov av myndighetens stöd är effektiva, om Arbetsförmedlingens arbete med matchning utgör ett väl fungerande stöd till ungdomar i deras inträde på arbetsmarknaden och om Arbetsförmedlingens insatser för arbetslösa ungdomar är anpassade till ungdomars individuella behov. Vidare har granskat om Arbetsförmedlingens samverkan med kommuner angående arbetslösa ungdomar är effektiv. Slutligen har undersökt om regeringens styrning har skapat förutsättningar för Arbetsförmedlingen att effektivt stödja ungdomar i deras arbetsmarknadsetablering. För att belysa frågeställningarna i granskningen har flera olika metoder och källor använts. Intervjuer har genomförts med arbetsförmedlare, tjänstemän på , tjänstemän i kommuner, tjänstemän vid Kommuner och Landsting (SKL) och med tjänstemän vid . Enkäter har riktats till arbetsförmedlare, samtliga kommuner och ungdomar inskrivna vid Arbetsförmedlingen. Ungdomars perspektiv har även undersökts genom en tilläggsfråga i Arbetskraftsundersökningarna () som genomförs av . Vidare har studerat Arbetsförmedlingens återrapporteringar och gjort egna analyser av registerdata. har även studerat regleringsbrev och budgetpropositionen . Utöver detta har deltagit i en nätverksträff med kommuner. övergripande slutsats är att statens stöd för ungdomars etablering på arbetsmarknaden kan förbättras. anser att Arbetsförmedlingens arbete med ungdomar kan bli effektivare trots att regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder för att förbättra stödet för ungdomar. anser att Arbetsförmedlingens arbete för att nå ungdomar som inte är inskrivna men som kan ha behov av myndighetens insatser kan utökas och göras mer strukturerat. När det gäller matchningsstödet menar att Arbetsförmedlingens stöd till ungdomar är begränsat i arbetslöshet, dvs. före inträdet i jobbgarantin för ungdomar. anser att Arbetsförmedlingens insatser främst är inriktade på att öka ungdomars förmåga att själva finna ett arbete och att direkta kontakter med arbetsgivare genom t.ex. praktikplatser förekommer mer sällan. Trots att regeringen och Arbetsförmedlingen har haft ett ökat fokus på arbetsgivarkontakter, pekar på att den tid som arbetsförmedlarna avsätter för arbetsgivarkontakter inte har ökat . bedömer att regeringens styrning mot ökade arbetsgivarkontakter därmed inte tycks ha fått genomslag på lokal nivå. anser också att såväl sökaktivitet som aktivitetsnivå är låga. Vidare anser att det finns tydliga möjligheter att förbättra förutsättningarna för att anpassa insatserna efter individens behov. pekar på att arbetsförmedlare i enkätsvar och intervjuer uppgett att det är svårt att bedöma om en ungdom löper risk för långvarig arbetslöshet utifrån bedömningsstödet och att detta skulle behöva utvecklas. framhåller att arbetsförmedlare uppger att regelverket ibland upplevs som begränsande och att vissa individer får vänta onödigt längre på att få en insats, eftersom ungdomar i normalfallet först i jobbgarantin för ungdomar får ta del av praktik och utbildning. Slutligen konstaterar att det finns tecken på otydlig arbetsfördelning mellan kommuner och lokala arbetsförmedlingar. Enligt finns det en risk både för dubbelarbete och för att individen inte får ändamålsenliga insatser. Vidare anser att Arbetsförmedlingen bör utreda möjligheten att ingå överenskommelser med kommunerna som kan möjliggöra praktikplatser för ungdomar som har behov av sådana insatser. rekommendation till regeringen: Regeringen bör analysera om regelverket hindrar att arbetssökande ungdomar får tidiga och individuellt anpassade insatser och matchning mot praktik eller arbete. Regeringen bör vidare analysera om ansvarsfördelningen mellan Arbetsförmedlingen och kommuner är tillräckligt tydlig när det gäller arbetsmarknadspolitiska insatser till ungdomar. rekommendationer till Arbetsförmedlingen: Arbetsförmedlingen bör genom strategisk styrning och samordning av arbetet på lokal nivå utveckla arbetet för att nå ungdomar som är i behov av myndighetens stöd, men som inte är inskrivna. Arbetsförmedlingen behöver utveckla metodstöd och organisera det lokala arbetet för att underlätta arbetsförmedlarnas möjlighet att tidigt göra en individuell bedömning och att aktivt matcha ungdomar mot arbetsgivare. Arbetsförmedlingen bör utreda möjligheten att göra överenskommelser med kommunerna som kan möjliggöra praktikplatser för ungdomar med behov av en sådan insats. 3Regeringens bedömning av iakttagelser 3.1Regeringens bedömning av övergripande slutsats Regeringen instämmer i huvudsak i bedömning att statens stöd för ungdomars etablering på arbetsmarknaden kan förbättras och att Arbetsförmedlingens arbete med ungdomar kan bli effektivare. Regeringen har vidtagit omfattande åtgärder för att öka sysselsättningen bland unga. Regeringen anser dock att det är angeläget att fortsätta arbetet med att förbättra möjligheterna för ungdomar att etablera sig på arbetsmarknaden. 3.2Individuellt utformade insatser och matchning Regeringens prioritering är att de arbetsmarknadspolitiska insatserna ska riktas till dem med störst behov, dvs. bör åtgärder vidtas tidigt i arbetslöshetsperioden för att motverka att fler blir långtidsarbetslösa. infördes ett nytt arbetssätt vid Arbetsförmedlingen för att motverka långa arbetslöshetstider och öka sysselsättningen. De personer som bedöms riskera långtidsarbetslöshet ska tidigt i arbetslösheten få individanpassat stöd. En ytterligare förstärkning av Arbetsförmedlingens resurser gjordes 2013 för att kunna arbeta aktivt med alla ungdomar i arbetslöshet. De ungdomar som av särskilda skäl står långt ifrån arbetsmarknaden kan enligt regel- verket även ta del av förstärkt förmedlingsstöd och programinsatser, som t.ex. praktik eller utbildning i arbetslöshet. För de flesta unga är arbetslöshetsperioden relativt kort och de flesta lyckas ganska snabbt etablera sig på arbetsmarknaden. Programinsatser som sätts in för tidigt kan leda till att individen inte återgår till studier på grundskole- eller gymnasienivå eller slutar söka arbete och därmed riskerar insatsen att förlänga tiden i arbetslöshet. Därför är det viktigt att insatserna är anpassade efter individens behov. Arbetsförmedlaren ska bedöma risken för långtidsarbetslöshet och som stöd har ett särskilt bedömningsverktyg tagits fram av Arbetsförmedlingen. Det bör påpekas att bedömningsstödet utgör ett stöd i arbetsförmedlarens professionella bedömning, som även görs utifrån andra faktorer. Arbetsförmedlingen uppger i rapporten förmedlingsstöd för ungdomar att det nya arbetssättet innebär att alla arbetsförmedlingar ska arbeta utifrån en standardiserad inskrivningsprocess som ska ge en effektiv, enhetlig och rättssäker inskrivning. Arbetsförmedlaren kan vid inskrivningstillfället även använda en strukturerad samtalsmall där faktorer som kan försvåra arbetssökandet tidigt kan identifieras. Det finns således förutsättningar för att ungdomar som riskerar långtidsarbetslöshet kan ta del av tidiga och individuellt anpassade insatser. Regeringen anser att det är viktigt att regelverket följs. gav regeringen i uppdrag att skyndsamt vidta åtgärder för att säkerställa att det uppdrag som gavs i budgetpropositionen om ett nytt arbetssätt, med bl.a. insatser för personer som riskerar långvarig arbetslöshet, efterlevs. Arbetsförmedlingen ska även stärka uppföljningen av genomförandet av de tidiga insatserna. Det är viktigt att Arbetsförmedlingen har förtroende och legitimitet hos arbetsgivare och arbetssökande för att bidra till att förbättra matchningen. Regeringen har i regleringsbrevet gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att utveckla och förbättra sina arbetsgivarkontakter. Enligt uppger arbetsförmedlare att den tid de lägger ner på arbetsgivarkontakter inte har ökat. Arbetsförmedlingens årsredovisning , som presenterades efter granskning, visar dock att antalet arbetsgivarkontakter har ökat från 2,9 miljoner år 2011 till 2012. Såsom granskningen visar är sökaktiviteten och aktivitetsnivån i jobbgarantin för ungdomar låg. Det framgår dock av Arbetsförmedlingens rapport för att bryta långvarig arbetslöshet att aktivitetsnivån i jobbgarantin för ungdomar har stigit. När det gäller sökaktivitet, hade regeringen för granskningen lämnat ett uppdrag till Arbetsförmedlingen att bland annat redovisa hur myndigheten hade ökat uppföljningen av arbetssökande. Uppdraget redovisades och visade att det fanns en tendens till ökad sökaktivitet 2012 jämfört med , och att Arbetsförmedlingen ökat uppföljningen av sökaktiviteten. Arbetsförmedlingen redovisar i rapporten förmedlingsstöd till ungdomar att myndigheten antagit en särskild ungdomsstrategi i syfte att ta ett samlat 2013/14:35 grepp om gruppen ungdomar och att den avser att förbättra aktivitetsnivån och kvaliteten i jobbgarantin för ungdomar. Arbetsförmedlingens arbete för att nå ungdomar som inte är inskrivna När det gäller frågan om hur Arbetsförmedlingen arbetar för att nå ungdomar som inte är inskrivna, men som kan vara i behov av stöd, konstaterar regeringen att myndigheten enligt sin instruktion effektivt ska sammanföra arbetssökande med arbetsgivare, och prioritera personer som befinner sig långt ifrån arbetsmarknaden. Uppsökandeverksamhet ingår inte i Arbetsförmedlingens huvudsakliga uppdrag, men myndigheten är inte förhindrad att arbeta med detta. Exempelvis har Arbetsförmedlingen på central nivå utarbetat särskilda informationsmaterial till ungdomar och deltar i en referensgrupp till projekt som syftar till att utveckla arbetet med uppföljning av ungdomars övergång från skola till arbete. Arbetsförmedlingen har också arbetat särskilt för att sprida erfarenheter och goda exempel mellan de olika kontoren. Vidare deltar Arbetsförmedlingen i ett antal projekt som är finansierade av Europeiska socialfonden. En ambition med många socialfondsprojekt är att identifiera framgångsfaktorer så att arbetssättet ska kunna spridas nationellt och användas i Arbetsförmedlingens ordinarie verksamhet. Regeringen uppdrog åt en särskild utredare att se hur arbetet med unga som varken arbetar eller studerar kan utvecklas. I utredningens uppdrag ingick bl.a. att analysera olika statistiska källor som kan användas för att kartlägga den gruppen och utifrån analysen föreslå kvalitetssäkrade statistiska mått. Utredningens slutbetänkande, Unga som varken arbetar eller studerar – statistik, stöd och samverkan (SOU 2013:74), överlämnades till regeringen och bereds inom . 3.3 Ansvarsfördelning och samverkan med kommuner I uppdraget till utredningen om unga som varken arbetar eller studerar ingick bl.a. att göra en översyn av det kommunala informationsansvaret och att ta ställning till om ansvarsfördelningen mellan kommunerna och de statliga myndigheterna behöver förtydligas när det gäller insatser för unga som varken arbetar eller studerar. Enligt skollagen (2010:800) har kommunerna ett ansvar att hålla sig informerade om hur de ungdomar i kommunen som fullgjort sin skolplikt men som inte fyllt är syssel- satta i syfte att kunna erbjuda dem lämpliga individuella åtgärder. Ansvaret omfattar inte ungdomar som genomför eller har fullföljt utbildning på nationella program i gymnasieskola, nationella eller specialutformade program i gymnasiesärskola eller motsvarande utbild- har gjort flera uppföljningar av hur kommunerna arbetar med dessa ungdomar. Uppföljningarna visar att kommunernas arbete har utvecklats, som det finns kommuner som inte alls arbetar med frågan. I utredningens delbetänkande, Ungdomar utanför gymnasieskolan – ett förtydligat ansvar för stat och kommun (SOU 2013:13), som lämnades , föreslås lagändringar som syftar till att förtydliga kommunernas ansvar att kontinuerligt och på ett Skr. 2013/14:35 strukturerat sätt söka upp och hålla sig informerade om samt att erbjuda lämpliga individuella insatser till icke skolpliktiga ungdomar som inte fyllt och som inte går i gymnasieskolan. I budgetpropositionen aviserades att regeringen under inledningen av 2014 kommer att presentera en ungdomspolitisk proposition. I propositionsarbetet bereds förslag som syftar till att förbättra register, statistik och uppföljningen av det kommunala informationsansvaret för ungdomar som inte har fyllt och som inte genomför eller har fullföljt en gymnasieutbildning. Vidare har regeringen i budgetpropositionen aviserat att ett gemensamt uppdrag kommer att ges till och Arbetsförmedlingen att ta fram förslag på modeller för hur en mer formaliserad och strukturerad samverkan mellan och Arbetsförmedlingen kan utformas. Regeringen instämmer i bedömning att samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna är viktig. Arbetsförmedlingen har i många frågor stort behov av att samverka med bl.a. kommuner för att kunna genomföra sitt uppdrag. Enligt regleringsbrevet har Arbetsförmedlingen ett uppdrag att redovisa hur samverkan bedrivs med andra aktörer såsom kommuner och arbetsmarknadens parter. När det gäller överenskommelser mellan Arbetsförmedlingen och kommuner, vill regeringen framhålla att Arbetsförmedlingen har uppgett att det förekommer ett stort antal sådana. 4Regeringens åtgärder med anledning av iakttagelser Regeringen anser att det är angeläget att fortsätta arbetet med att förbättra möjligheterna för ungdomar att etablera sig på arbetsmarknaden. Regeringen har enligt vad som presenterats ovan gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att skyndsamt vidta åtgärder för att säkerställa att det uppdrag som gavs i budgetpropositionen om ett nytt arbetssätt med bl.a. insatser för personer som riskerar långvarig arbetslöshet efterlevs. Arbetsförmedlingen ska redovisa resultatet av de genomförda insatserna till . I budgetpropositionen föreslås dessutom ytterligare resurser för att förstärka arbetet med att ungdomar ska lämna arbetslöshet och gå till arbete eller utbildning. Regeringen avser att presentera en ungdomspolitisk proposition . I propositionsarbetet bereds förslag som syftar till att förbättra register, statistik och uppföljningen av det kommunala informationsansvaret för ungdomar upp till utan fullföljd gymnasieutbildning. Vidare avser regeringen, såsom aviserats i budgetpropositionen , att ge ett gemensamt uppdrag till och Arbetsförmedlingen om hur samverkan mellan och Arbetsförmedling kan utformas. 2013/14:35 Arbetsförmedlingen fyller en viktig funktion och regeringen anser att det är viktigt att myndigheten på bästa sätt bidrar till att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt, bl.a. genom en förbättrad matchning. granskning är ett viktigt underlag i det fortsatta arbetet med insatser för ungdomars arbetsmarknadsetablering. Regeringen förutsätter att Arbetsförmedlingen tar till vara de utvecklingsområden som har identifierat. Regeringen kommer att följa det fortsatta arbetet. I och med denna skrivelse anser regeringen att är slutbehandlad. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , Adelsohn , , , , , , , , Hatt, Ek, , Regeringen beslutar skrivelse 2013/14:35 om ungdomars väg till arbete Ungdomars väg till arbete –individuellt stöd och matchning mot arbetsgivare är en myndighet under med uppgift att granska den verksamhet som bedrivs av staten. Vårt uppdrag är att genom oberoende revision skapa demokratisk insyn, medverka till god resursanvändning och effektiv förvaltning i staten. bedriver både årlig revision och effektivitetsrevision. Denna rapport har tagits fram inom effektivitetsrevisionen, vars uppgift är att granska hur effektiv den statliga verksamheten är. Effektivitetsgranskningar rapporteras direkt till . isbn 978-91-7086-312-7 rir 2013:6 foto: karin smeds form: ad&d tryck: interntryckeri, 2013 Ungdomars väg till arbete – individuellt stöd och matchning mot arbetsgivare UNGDOMARS VÄG TILL ARBETE – INDIVIDUELLT STÖD OCH MATCHNING MOT ARBETSGIVARE Härmed överlämnas enligt 9 § lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. följande granskningsrapport över effektivitetsrevision: Ungdomars väg till arbete – individuellt stöd och matchning mot arbetsgivare har granskat om statens insatser genom Arbetsförmedlingen för att stödja ungdomars etablering på arbetsmarknaden är effektiva. Resultatet av granskningen redovisas i denna granskningsrapport. Företrädare för Arbetsförmedlingen och har fått tillfälle att faktagranska och i övrigt lämna synpunkter på utkast till slutrapport. Rapporten innehåller slutsatser och rekommendationer som avser regeringen och Arbetsförmedlingen. Riksrevisor har beslutat i detta ärende. Revisionsledare har varit föredragande. Revisionsledare , revisionsledare och revisionsdirektör har medverkat vid den slutliga handläggningen. UNGDOMARS VÄG TILL ARBETE – INDIVIDUELLT STÖD OCH MATCHNING MOT ARBETSGIVARE Ungdomars etablering på arbetsmarknaden Arbetsmarknadspolitik riktad till unga Vilka system finns för individen? Kommunala insatser för att stödja ungdomar nå arbetssökande ungdomar? Arbetsförmedlingens matchningsstöd till jobbsökande ungdomar Ungdomars förväntningar på Arbetsförmedlingen Få aktiva insatser som syftar till matchning mot arbetsgivare Arbetsförmedlingens arbete med arbetsgivarkontakter Individanpassning i Arbetsförmedlingens insatser för ungdomar Förutsättningar för individanpassning? 6Kommunala arbetsmarknadsinsatser – dubbelarbete eller komplement till Arbetsförmedlingen? Vilka slags insatser erbjuder kommunerna? Samordningen med kommunerna kan förbättras Arbetsförmedlingen behöver arbeta mer metodiskt för att nå 7.3Otillräcklig tid till arbetsgivarkontakter ger bristande förutsättningar för matchning mot praktik och arbete Förutsättningarna för att anpassa Arbetsförmedlingens insatser efter individuella behov kan förbättras Risk finns för dubbelarbete mellan arbetsförmedling och kommun Regeringens styrning har inriktats på Jobbgarantin för ungdomar UNGDOMARS VÄG TILL ARBETE – INDIVIDUELLT STÖD OCH MATCHNING MOT ARBETSGIVARE Det övergripande målet för arbetsmarknadspolitiken är en väl fungerande arbetsmarknad. De senaste årens konjunkturnedgång har drabbat ungdomar särskilt hårt och bidragit till att ungdomsarbetslösheten nu ligger på en högre nivå . Den uppgick till bland ungdomar i åldern 15–, vilket motsvarar knappt 152 000 ungdomar. har pekat på risken för att de ungdomar som får problem att etablera sig på arbetsmarknaden kan komma att fastna i långvarig arbetslöshet. Ungdomar är nya på arbetsmarknaden och de ska delta på arbetsmarknaden . Arbetslöshet bland ungdomar riskerar därför att få långsiktiga negativa effekter för samhällsekonomin och för de enskilda ungdomarnas inkomstnivå och möjligheter till arbete . För att vara effektiva bör de insatser som staten ger vara anpassade efter de olika behov som individerna i ungdomsgruppen har. Åtgärder som sätts in i onödan kan t.o.m. riskera att förlänga tiden i arbetslöshet. Det statliga åtagandet på arbetsmarknadsområdet utgörs huvudsakligen av den arbetsmarknadspolitiska verksamheten vid Arbetsförmedlingen. Men även kommunerna erbjuder ofta arbetsmarknadsinsatser till ungdomar. Det är därför viktigt att samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna är effektiv. Arbetslösheten bland ungdomar ligger generellt på en högre nivå än för andra grupper. Ungdomsarbetslösheten har också ökat sedan den senaste konjunkturnedgången. I de fall en hög ungdomsarbetslöshet blir långvarig är det ett allvarligt problem. har därför bedömt det som relevant att granska regeringens och Arbetsförmedlingens insatser för att stödja ungdomars etablering på arbetsmarknaden, och hur dessa statliga insatser samspelar med kommunernas insatser för arbetslösa ungdomar. Syftet med granskningen är att undersöka om Arbetsförmedlingens arbetssätt för att stödja ungdomars arbetsmarknadsetablering är effektivt. sammanfattande bedömning är att statens stöd för ungdomars arbetsmarknadsetablering kan förbättras. Regeringen har vidtagit ett flertal åtgärder för att förbättra stödet men granskningen visar att Arbetsförmedlingens arbete gentemot arbetslösa ungdomar kan bli effektivare. UNGDOMARS VÄG TILL ARBETE – INDIVIDUELLT STÖD OCH MATCHNING MOT ARBETSGIVARE Arbetsförmedlingens insatser för att nå ungdomar som inte är inskrivna men som kan ha behov av insatser från förmedlingen behöver utvecklas. Det handlar både om strategisk styrning och samordning av Arbetsförmedlingens arbete för att nå dem som inte är inskrivna och om utveckling av det arbete som sker lokalt. Det är viktigt att Arbetsförmedlingen når unga med en särskilt svag ställning på arbetsmarknaden. Även Arbetsförmedlingens arbete för de ungdomar som är inskrivna kan förbättras och tydligare inriktas mot huvuduppgiften att individuellt matcha arbetssökande mot arbetsgivare.