prop · H10355 · 2013-12-17 00:00:00 — Enligt beror detta på att syftet med strategin är att skapa bättre förutsättningar för internationalisering och export, inte att utgöra direktstöd till affärer.131 4.3Regeringens mål för och krav på aktörerna Genom granskningen har det framkommit att de aktörer som på ett eller annat sätt ska arbeta med att främja företags förmåga till export inte har uppföljningsbara mål avseende insatsernas kvalitet eller deras önskade samhällsekonomiska effekt. 4.3.1 viktigt för exportfrämjandet men målen är oklara I riktlinjerna och avtalet för klargörs att rådets verksamhet ska bidra till ökad export, i första hand för små och medelstora företag, och i övrigt ge stöd till företag med svenskt intresse i deras internationella affärsutveckling. Eftersökta effekter innebär att insatserna ska leda till nya exportaffärer och/eller exportmöjligheter, såsom nya kontakter eller offerter.132 uppger att det är ansvar att utforma, genomföra och utvärdera insatserna. I riktlinjer finns inte några konkreta, uppföljningsbara mål 128Främjandearbetet vid utlandsmyndigheterna – Anvisningar för verksamhetsplaneringen (VP) . Underbilaga 04 till bilaga 1. 129Svar från på faktagranskning . 130PM Strategi för utveckling och export av miljöteknik 2011–2014. 131Svar från på faktagranskning . för verksamhet preciserade. Inte heller finns några målsättningar avseende kvaliteten på insatserna.133 4.3.2Varken eller har mål för att främja företags förmåga till export internationaliseringsarbete styrs till stor del genom de särskilda uppdrag regeringen ger myndigheten genom bland annat miljöteknikstrategin.134 Regeringen har inte uttryckt några samlade mål för hur myndighetens verksamhet ska bidra till att främja företags förmåga till export. bidrar till internationalisering genom insatser som exportlån och exportmentorer, det senare på eget initiativ och det tidigare genom ägaranvisningen.135 4.3.3 mål fastställs av Verksamhetsmålen för sätts upp av tillsammans med genomförandekontoret EACI (for Competitiveness and Innovation ).136 Även aktiviteter och tjänster är framtagna av . är tillsammans med svenska delegater i för EU-programmet för entreprenörskap och innovation som finansierar Enterprise Europe Network.137 I arbetet i denna kommitté godkänner kommittén kommissionens arbetsprogram för programmet som helhet inklusive verksamhetsmålen för . Det finns möjligheter att genom kommittén påverka verksamhetsmålen. Medlemsländerna kan således både påverka målen som sätts och också besluta om extra mål eller aktiviteter för nätverkets arbete om det önskas utifrån en nationell kontext.138 Regeringen kan exempelvis via regleringsbrevet till ge uppdrag till myndigheten inom ramen för myndighetens ordinarie arbete där används som en plattform för arbetet. Dessa uppdrag får inte inkräkta på den verksamhet som är beslutad av kommissionen.139 har inte beslutat om extra mål eller aktiviteter för svenskt vidkommande. 134Svar från på faktagranskning . 136Årsredovisning 2011, , sid 4–7(9). 137Programmet Entreprenörskap och Innovation är en del av tre program inom ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation (CIP). 138Näringsdepartementets svar på uppföljande frågor N2013/1055/ENT. PÅ VÄG UT I VÄRLDEN – STATENS FRÄMJANDEINSATSER FÖR EXPORT 4.3.4 ska bidra till exportfrämjande bidrar till den exportfrämjande verksamheten genom sin basverksamhet samt genom att samverka med Exportrådet.140 Handelsministerns exportvision ska vara ledande för exportfrämjandet vid utlandsmyndigheterna.141 inledde ett arbete för att förbättra styrningen av verksamheten hos utlandsmyndigheterna. En särskild projektgrupp tog fram ett förslag på att införa landspecifika främjandeplaner, där tydliga kvantitativa mål skulle sättas. Fördelen med detta skulle vara att planerna kunde bidra till ett mer integrerat främjande142 med mätbara mål för främjandet. Utlandsmyndigheterna sätter målen för verksamheten varför dessa varierar beroende på utlandsmarknad.143 I flertalet av utlandsmyndigheternas främjandeplaner formuleras mål i termer av planerade aktiviteter och därför framgår det inte vad som ska uppnås med verksamheten. finns tre forum för informationsutbyte med koppling till att främja företags förmåga till export: i utlandet (NSU), en interdepartemental arbetsgrupp för främjande och styrgruppen för miljöteknikstrategin. 4.4.1 Forum för informationsutbyte och strategisk styrning i utlandet (NSU) bildades genom ett regeringsbeslut och är ett forum för informationsutbyte, samordning och gemensamt agerande inom Sverigefrämjandet i utlandet. Nämnden har därmed beröringspunkter med regeringens exportfrämjande insatser utomlands. I nämnden ingår chefstjänstemän och representanter från , , Invest , , och Visit Sweden.144 Nämndens syfte är att ge råd till regeringen om inriktning och omfattning av insatser i utlandet som är av sådan art att de inte naturligt ingår under något av de organ som verkar på Den interdepartementala arbetsgruppen för främjandefrågor etablerades efter att arbetet med en samlad internationaliseringsstrategi lagts ned. Arbetsgruppen träffas en gång i kvartalet för utbyte av information. Arbetsgruppen består av tjänstemän och utöver och ingår i 2012/13:1 Utgiftsområde 24. s. 96. 141Främjandearbetet vid utlandsmyndigheterna – Anvisningar för verksamhetsplaneringen (VP) . 142PM Projekt för tydligare styrning av främjandet på um m.m. 143Mall för 2011-2013. 144Dessa är Invest , , och Visit som har en representant vardera. 145PM: i utlandet. gruppen: , , , och Miljödepartementet.146 deltar enhetschefer för mer strategisk planering och beslut, exempelvis om kommande prioriteringar av länder eller sektorer. Arbetsgruppens strävan efter att statssekreterare ska medverka har inte realiserats.147 I arbetsgruppen informerar departementen varandra exempelvis om planerade statsrådsresor och aktuella främjandesatsningar. Skälet är att allt fler departement hanterar främjandefrågor. Exempelvis lägger fler departement än och ut uppdrag för att främja företags förmåga till export på statliga aktörer. har 2008–2011 mottagit särskilda medel från , och för uppdrag inom exportfrämjande. Inom miljöteknikområdet används andra möjligheter till strategisk styrning inom än vad som är fallet inom främjandeområdet. Eftersom Miljöteknikstrategin sträcker sig över tre olika departements verksamhetsområden har det skapats en styrgrupp bestående av fyra statssekreterare från områdena energi, miljö, handel och bistånd (, och ).148 Arbetet syftar till att styra genomförandet av miljöteknikstrategin mellan medverkande departement. bjöd styrgruppen in myndighetschefer och verkställande direktörer från ett tjugotal myndigheter och organisationer för informationsutbyte och diskussion om det gemensamma genomförandet för att ytterligare stärka samordningen av statliga aktörer. bjöds tjänstemän från samma myndigheter in. Under styrgruppen arbetar den interdepartementala arbetsgruppen för miljöteknik operativt.149 4.5Regeringens krav på samverkan Regeringen anser det viktigt att möjligheter till synergier och samverkan tas tillvara inom exportfrämjandet.150 Aktörerna i granskningen har i varierande mån krav från regeringen att samverka med andra aktörer. 4.5.1 Samverkanskraven på aktörerna varierar är den aktör som har tydligast krav på att samarbeta och samråda med myndigheter, näringslivsorganisationer och andra aktörer med uppgift att stödja Även svar på faktagranskning 2013- 04-08. 147Möte med interdepartemental arbetsgrupp för främjande på UD – Minnesanteckningar. 148Uppdrag att samordna utvecklingsinsatser avseende vissa bilaterala samarbeten inom området energi- och miljöteknik 201-212-22. N2010/8183/FIN. 149Svar från på faktagranskning . 2010/11:1 Utgiftsområde 24, s. 63. PÅ VÄG UT I VÄRLDEN – STATENS FRÄMJANDEINSATSER FÖR EXPORT näringslivsutveckling och främja internationalisering av svenskt näringsliv. I uppdrag inom miljöteknikstrategin ingår instruktioner om att samråd ska ske med , och Vinnova.151 Dessutom finns det i rådets riktlinjer uttryckliga krav på samverkan med , och . Av regleringsbrev 2012 framgår det att myndigheten tillsammans med och övriga relevanta aktörer ska verka för en ökad samverkan mellan främjandeaktörer. Myndigheten ska även verka för en samordning av information och rådgivning om internationalisering och företags möjligheter på olika marknader.153 De specifika krav som ställs på presenteras genom myndighetens uppdrag inom miljöteknik. Där uppmanas till samråd med så att det kan säkerställas att insatser kompletterar andra aktörers.154 Regeringen har möjlighet att besluta om extra mål och aktiviteter för svenska verksamhet, exempelvis vad gäller samverkan. Regeringen har dock inte ställt specifika krav på samverkan med andra nationella aktörer. I ägardirektiv framkommer inga särskilda krav på samarbete med andra statliga aktörer, däremot lyfts det fram att ska samverka med kommersiella aktörer.155 Mellan och sker ett samarbete inom ramen för genom att i flera regioner driver det svenska nätverkets kontor. På initiativ av och i samråd med implementerades 2010 ett formellt styrdokument för samarbetet mellan utrikesförvaltningen och . I detta ställs det krav på gemensam planering av främjandeaktiviteter och att parterna ska tydliggöra rollfördelningen inom främjandearbetet. Även de främjandeplaner som utlandsmyndigheterna satt samman för perioden –2013 ska samrådas med Exportrådet.156 151Näringsdepartementet, Uppdrag avseende särskilda insatser förökad export från svenska miljöteknikföretaget /1448/E. 152Riktlinjer för avseende exportråd. 153Regleringsbrev för avseende inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt och utgiftsområde 24 Näringsliv. N2011/5864/ENT, N2011/7417/KLS (delvis), N2011/4917/ENT m.fl. Se bilaga 1. 154Näringsdepartementet, Uppdrag avseende särskilda insatser för ökad export från svenska miljöteknikföretaget /1448/E. 155Ägaranvisning för , Bilaga B i ärende N2012/956/ENT. 156Exportfrämjande – vägledning för samverkan mellan utrikesförvaltningen och . Underbilaga 1 till bilaga 1. Regeringens kunskapsunderlag om exportfrämjande hanterar i huvudsak handels- och investeringsfrämjandets struktur och förvaltning snarare än företagens behov av och efterfrågan på statliga insatser. exportfrämjande insatser är kopplade till Exportvisionen och insatser ingår som en del i arbetet med företags- och tillväxtfrämjande insatser, bland annat inom ramen för miljöteknikstrategin. Samverkan inom främjande på hanteras genom en interdepartemental arbetsgrupp på tjänstemannanivå som inte kan besluta om strategiska åtgärder. För miljöteknikstrategin finns både statssekreterargrupp samt en operativ interdepartemental arbetsgrupp. Tydligheten i regeringens krav på samverkan varierar mellan aktörerna. Medan har tydliga krav har inga krav på samverkan. och utlandsmyndigheterna har utarbetat ett gemensamt styrdokument för hur den exportfrämjande verksamheten på utlandsmarknaderna ska samordnas. Regeringen har inte utnyttjat möjligheten att ställa ytterligare krav på och mål för PÅ VÄG UT I VÄRLDEN – STATENS FRÄMJANDEINSATSER FÖR EXPORT 5 Samverkan för att främja företags förmåga till export Med utgångspunkt i föregående kapitel om regeringens styrning och krav på samverkan tar vi i detta kapitel upp hur samarbetet ser ut i praktiken. I kapitlet berörs även dubbla uppdrag som statlig och privat aktör och de konkurrensproblem som det kan ge upphov till. 5.1Regeringens syn på samverkan Regeringen anger att en ökad samverkan mellan lokala, regionala och statliga aktörer är en förutsättning för att offentliga satsningar ska kunna uppnå största möjliga effekt.157 5.1.1 Inga krav på återrapportering av samverkan Enligt har regeringen ställt krav på ökad samverkan mellan främjandeaktörer. Regeringen har dock inte definierat vad som är tillfredsställande samverkan och ställer heller inga särskilda krav på återrapportering av aktörernas samverkan.158 Trots det menar regeringen i budgetpropositionen att samarbetet mellan aktörer inom näringslivs- och företagsutveckling samt främjande väsentligt förbättrats och utvecklats i viktiga avseenden.159 menar att förbättringarna i huvudsak avser de statliga aktörernas samverkan för att göra informationen om exportfrämjande insatser mer lättillgängliga för företag.160 anger hemsidan som ett exempel. Regeringen gav 2011 i uppdrag att, i samarbete med och , vidareutveckla den myndighetsgemensamma företagarportalen . En utgångspunkt med hemsidan ska vara att öka transparensen genom öppna data.161 I detta ska myndigheterna säkerställa att det finns systemgränssnitt för bland annat privata aktörer att bygga vidare på.162 På hemsidan nämns dock inga privata alternativ förutom handelskamrarna. Ett annat samarbete som anger som exempel på förbättrad samverkan är årliga road show som syftar till att tydliggöra aktörernas roller gentemot företagen. I denna presenterar , , , , , 2011/12:1 Utgiftsområde 24, s. 100. 158Näringsdepartementets svar på uppföljande frågor inom ramen för granskning av statens insatser inom exportfrämjande. N2013/1055/ENT. 2010/11:1 UO 24. s. 98–99. Skrivelsen återkommer i Prop. 2012/13:1 UO 24, s. 96. 162N2011/1860/ENT. Med medborgaren i centrum– regeringens strategi för en digitalt samverkande statsförvaltning. PÅ VÄG UT I VÄRLDEN – STATENS FRÄMJANDEINSATSER FÖR EXPORT och Företagarna sina verksamheter och vad de kan erbjuda små och medelstora företag.163 5.1.2 Okoordinerade insatser inom området framhåller att många olika aktörer initierar insatser inom området utan att först stämma av med vad som pågår eller vad som är prioriterat. Både , Tillväxtanalys, och uppges ha arrangerat konferenser och seminarier om internationalisering av exempelvis miljöteknik utan att koordinera med eller bjuda in Exportrådet.164 Genom miljöteknikstrategin kanaliseras mycket av verksamhet för att förbättra företags förmåga till export. För att bättre kunna samordna och koordinera insatserna och för att involvera berörda aktörer på regional och lokal nivå beslutade 2010 att göra en intern genomgång av styrdokumenten för de aktörer som får statliga uppdrag inom miljöteknikstrategin. kunde då konstatera att mycket av det arbete som görs inom miljöteknikområdet inte framgår av regleringsbreven, utan ingår som delar i aktiviteter som benämns på annat sätt. såg därför skäl till att bättre samordna och tydliggöra myndigheternas och andra aktörers arbete inom miljöteknikområdet.165 uppger att man genomfört åtgärder för att förbättra samverkan. Till dessa hör exempelvis bättre kommunikation om de olika insatser som görs, en lägesrapport som ger en överskådlig bild av samtliga insatser som pågår inom ramen för strategin samt ett regeringsuppdrag till att samla information på en webbplats om vem som gör vad.166 Diskussionen har fortsatt med berörda statliga aktörer, bland annat och Tillväxtverket.167 Eftersom regeringen inte ställer krav på återrapportering av samverkan är det dock oklart om och på vilket sätt samarbetet mellan aktörerna har förbättrats genom dessa aktiviteter. 5.1.3 Tydligare styrning på utlandsmarknaderna Som ett led i att förbättra sina rutiner för uppföljning och strategisk planering införde så kallade främjandeplaner för utlandsmyndigheternas verksamhet. Den formalisering av samverkanskrav som främjandeplanerna innebär 164Intervju , samt . 165De aktörer som arbete avsett är: , , , , , , Invest , SIDA, SCB, , , , , , , , Havs- och vattenmyndigheten 166Svar från på faktagranskning . Hemsidan som avses är . 167Näringsdepartementets svar på uppföljande frågor inom ramen för granskning av statens insatser inom exportfrämjande. N2013/1055/ENT. uppges ha gett positiva effekter för utlandsverksamheten. Planeringen anses ha blivit mer långsiktig och samarbetet mellan aktörerna tätare än innan. Aktiviteterna genomförs oftast tillsammans med och andra statliga aktörer i det specifika landet, såsom Invest , Tillväxtanalys, handelskamrar, regionala och lokala aktörer.168 De 14 utlandsmyndigheter som ingått i genomlysning har alla tagit fram sina främjandeplaner i samråd med . Dock varierar det mellan olika utlandsmarknader hur långtgående samråden varit. Somliga ambassader har haft samråd med privata aktörer och stämt av främjandeplanerna med de regionala handelskamrarna.169 5.2Regional samverkan i praktiken Enligt handelsministerns åtgärdsprogram för exportvisionen ska den lokala samordningen förstärkas, bland annat genom synergier mellan och regionala aktörer, exempelvis handelskammare.170 5.2.1 Samverkan mellan och Genom riktlinjer framgår det att rådet ska samverka med bland annat . Däremot har i sitt ägardirektiv inga motsvarande krav på samverkan med Exportrådet.171 och uppges av regeringen ha utvecklat ett samarbetskoncept för att erbjuda en mer komplett service till företagen.172 Både och menar att detta i huvudsak sker genom att regionala exportrådgivare är samlokaliserade med på 18 av 21 platser i Sverige.173 Där kan parterna samverka inom verksamhet för såväl finansiering som rådgivning. Regeringen efterfrågar dock inte specifika redovisningar av hur samarbetet utvecklats.174 redovisar sitt samarbete med bland annat genom sin redovisning av sitt statliga uppdrag. Det exportmentorsprogram som inledde 2010 inbegrep till en början även . På ett tidigt stadium valde dock att hoppa av samarbetet medan fortsatte sitt samarbete med handelskamrarna. avhopp berodde på att de upplevde brister i programmets upplägg och utformning.175 har även handelskamrarna valt att inte längre medverka i insatser för exportmentorer. Även handelskamrarnas avhopp berodde på att de var kritiska mot 168Svar från UD på faktagranskning . 169Riksrevisionens frågeformulär och Utlandsmyndigheterna. 17040 åtgärder för exportvisionen – åtgärder och status. 171Svar från på faktagranskning . 2010/11:1 Utgiftsområde 24. s. 95. 174Näringsdepartementets svar på uppföljande frågor inom ramen för granskning av statens insatser inom exportfrämjande. N2013/1055/ENT. PÅ VÄG UT I VÄRLDEN – STATENS FRÄMJANDEINSATSER FÖR EXPORT programmets utformning.176 har inte efterfrågat någon förklaring till varför valde att hoppa av programmet.177 5.2.2Brister i samverkan mellan har identifierats När handläggarna hos och regionala rådgivare i en undersökning 2012 tillfrågades om deras syn på den andra partens verksamhet framkom det att parterna brast i kunskap om varandras erbjudanden.178 Båda parter hade synpunkter på att företag inte vidarebefordrades till den andra parten i de fall där denne var bättre lämpad att ta hand om ärendet. Inte heller delades kunduppgifter mellan kontoren i någon större utsträckning. Vissa handläggare upplevde konkurrens från den andra parten. Rådgivarna framhöll bland annat att tydligare riktlinjer för ett bättre samarbete behövdes från centralt håll, detta för att tydliggöra hur de regionala aktörerna ska kunna arbeta kompletterande, strategiskt och genom utvecklade samverkansprojekt.179 Efterfrågan om tydligare vägledning grundade sig i svårigheter för aktörerna att se hur deras verksamheter kan komplettera och samordnas med varandra.180 och har genomfört vissa åtgärder för att förbättra samarbetet. De har genomfört workshops som inkluderat representanter för samtliga av regionala exportrådgivare och representanter för samtliga av värdorganisationer.181 Arbetet har inriktats på att möjliggöra för rådgivarna att slussa företag till varandra och för att ömsesidigt sprida kunskap till företag om vilka tjänster som erbjuds. menar därmed att handläggarnas kunskapsklyfta har minskat.182 5.2.3 Mångfald av aktörer i fallstudie i region visar att det på regional nivå finns ett stort antal aktörer som på olika sätt arbetar för att förbättra små och medelstora företags förmåga till export. Mångfalden av aktörer kan göra det svårt för både företag och utförare att överblicka aktörer och utbud. Det har framkommit genom fallstudien 176Bilaga 2: Exportmentorskapspilot 2012 – samarbete mellan Chamber Trade (CTS) och . 177Näringsdepartementets svar på uppföljande frågor inom ramen för granskning av statens insatser inom exportfrämjande. N2013/1055/ENT. 178Särskilt fyra regioner identifierades som mer problematiska och har enligt fått riktade åtgärder för att lösa meningsskillnaderna. 179Tillväxtverket, Standardrapport. 181Svar från på faktagranskning . 182Svar från på faktagranskning . att många aktörer på ett indirekt sätt bedriver verksamhet med koppling till företags villkor för export. och regionala verksamhet finns det i ett flertal aktörer som verkar för att främja företagande och för att öka tillväxt. Bland annat arbetar i , och för att på olika sätt bidra till detta. är en samverkansorganisation för kommuner och landsting i . ska verka som en arena för politik, akademi och näringsliv i . För att främja regionens internationalisering anordnar benchmarkingresor där representanter från näringsliv, universitet och forskningsparker samt lokala och regionala politiker deltar. Resorna planeras i samråd med , Business region, den svenska ambassaden och utlandskontor.183 i arbetar bland annat för att stärka konkurrenskraft och för att främja regionens näringsliv. uppger att det inte finns någon direkt koppling mellan deras uppgifter och exportfrämjande.184 har i ett nära samarbete med genom att de administrerar utvecklingscheckar för företagen i regionen. ska dessa utvecklingscheckar erbjudas till småföretag inom Life Science med syfte att internationalisera företagens verksamheter.185 Även med sina 2 400 medlemsföretag arbetar för tillväxt i region . Organisationen har expertis inom affärsjuridik och exporttekniska frågor (såsom upphandling och tullar), ger kurser och seminarier om internationell handel och erbjuder nätverk till företag i och utomlands.186 Den av de regionala aktörerna som har tydligast koppling till exportfrämjande är , internationella entreprenörers nätverk, som är en del av . Kosmopolit är ett initiativ taget av handelsministern med syfte att ta tillvara företagares unika internationella kompetens för att med deras hjälp öka små och medelstora företags export. Inom SIEN mobiliseras den regionala kompetensen i ett nätverk med ett 60-tal medlemmar som i sin tur är delar av nätverk i sina respektive hemländer. Nätverket samverkar med andra aktörer i regionen 184Från och med förvaltar ett delprogram med utvecklingscheckar för internationalisering. Delprogrammet riktar sig till små företag inom Life Science och finansieras av . 185Med Life Sciences avses i första hand företag verksamma inom områdena läkemedel, medicinsk teknik, diagnostik samt biotekniska verktyg. PÅ VÄG UT I VÄRLDEN – STATENS FRÄMJANDEINSATSER FÖR EXPORT genom konkreta projekt, exempelvis med Business Region. SIEN samverkar även med Exportrådet.187 stockholmsverksamhet är uppdelad mellan två kontor, ett i och ett i . Det cirka 100 företag som möter har kontoret fått kontakt med genom andra Enterprise Europe Network-kontor eller . 188 uppger att de hänvisar företag som har avancerade finansierings- och lånefrågor till . hänvisar företag som önskar få fördjupade analysfrågor om marknaden till Exportrådet.189 Genom fallstudien av region har det framkommit att de regionala aktörerna ofta har kontakt direkt med utlandet. Handelskammaren uppger att de har mer kontakt med eller huvudkontoret än med de regionala rådgivarna i regionen.190 Detta bekräftas av som framhåller att i , precis som i resten av landet, kontaktas företagen främst av och inte av de regionala exportrådgivarna.191 dubbla uppdrag har övervägts av ett antal statliga utredningar. Flertalet utredningar drar slutsatsen att nuvarande organisationsform som kombinerar ett statligt uppdrag med kommersiell verksamhet har bäst förutsättningar för en effektiv verksamhet.192 En sammanhållen struktur anses kunna ge synergifördelar. Av granskning framgår det emellertid att flera privata företag och organisationer anser att dubbla uppdrag är problematisk ur konkurrenssynpunkt.193 5.3.1Risk för att kompetens från det statliga uppdraget inte når andra aktörer