prop · H00380 · 2013-03-15 00:00:00 — rådsslutsatser och i uttalanden från den höga representanten , fördömt våldet och uppmanat parterna till en fredlig lösning. bildades the Syrian National Coalition for Opposition and Revolutionary Force, som är en bred sammanslutning av oppositionsgrupper i och utanför . För var tidigt en var ett av de första länderna att utnämna ett speciellt sändebud till den demokratiska syriska oppositionen och är också en av de största humanitära givarna. Mot bakgrund av den allvarliga situationen beslutade EU att införa sanktioner mot den syriska regimen. successivt utökats till att omfatta ett brett spektrum av åtgärder, inklusive långtgående import- och exportförbud och restriktioner inom finans- och Sanktionerna riktar sig också mot de personer, företag och institutioner som är ansvariga för det våldsamma förtrycket av be- folkningen eller som stöder eller drar fördel av regimen. situationen förvärrats finns en oro för att åtgärderna ska slå mot civil- befolkningen varför och EU noggrant bevakat den humanitära situationen i landet. EU har också arbetat intensivt för att FN:s säkerhets- råd ska enas i Syrienfrågan. Dessutom har en nära dialog förts med Arab- förbundet och med flera länder i regionen. Unionen för (UfM) bildades och är en fortsättning på Syftet med ombildningen var att ge samarbetet mellan EU och dess sydliga partnerländer en starkare politisk förankring. Utöver EU:s medlemsstater deltar , , , , , , , , , Palestinska myndigheten, Skr. 2012/13:80 , , och , , har meddelat att de suspenderat medlemskapet i UfM. Detta samarbete, som ofta övergripande kallas EuroMed, har en sär- ställning med sin starka betoning på gemensamma värderingar rörande demokrati och mänskliga rättigheter och är ett forum där t ex en politisk dialog kan föras mellan arabstaterna, EU, Palestinska myndigheten och . UfM har utsett nytt sam-ordförandeskap där EEAS representerar EU och partnerländerna. Beslut om att EEAS skulle överta sam-ordförandeskapet för EU:s del fattades av rådet . Sekretariatet i har fått en ny generalsekreterare, marockanen , som har konsoliderat den interna orga- nisationen och drivit arbetet framåt med att identifiera projekt inom de prioriterade områdena: solenergi, transport, stöd till små och medelstora företag, räddningstjänst och sociala frågor, forskning och högre utbild- ning samt vatten. Vidare har man fortsatt att utveckla kontakterna med möjliga finansiärer för dessa projekt. delegation till UfM:s parlamentariska församling besökte sekretariatet . Inom ramen för UfM har ett stort antal expertmöten hållits vilket bidrar till att stärka kontakterna inom en rad viktiga områden som t ex urban ut- veckling, handel och miljö. Inte heller har ett utrikesmi- nistermöte kunnat hållas. Kommissionen fortsätter sina ansträngningar att i närtid kunna avsluta förhandlingarna om ett frihandelsavtal (FTA) med sam- arbetsråd (GCC). EU:s relation med GCC innefattar även samarbets- projekt och dialog inom bl.a. områden som energi, klimat och utbildning. Dessutom för EU och GCC en politisk dialog om regionala frågor av gemensamt intresse. Frågan om kärntekniska program har fortsatt stått högt på EU:s dagordning. fortsatt bristande samarbetsvilja från och om att ännu inte efterlever FN:s säkerhetsråds och resolutioner. antogs en ny resolution i frågan, den tolfte i ordningen. länder som är medlemmar av röstade för resolutionen som antogs med bred enighet. Röstsiffrorna var 31 för, en emot och tre länder som avstod från att ta ställning. Fortsatta ansträngningar har gjorts från den höga representanten sida för att få till stånd konkreta förhandlingar om den nukleära frågan. För att ytterligare sätta press på det iranska ledarskapet beslöt EU , och , att utöka sanktionerna mot enskilda företag och personer med koppling till kärntekniska program. Bl.a. infördes ett embargo mot import av iransk olja till EU fr.o.m. . fattades beslut om ett generellt förbud mot finansiella transaktioner med iranska banker och 2012/13:80 finansinstitut, dock med vissa begränsade undantag. har stött EU:s sanktionspolitik mot men förespråkat en fortsättning av de diplomatiska ansträngningarna att lösa frågorna kring kärn- tekniska program. har konsekvent förordat att sanktionspolitiken ska vila på rättssäker grund, inte störa legitim handel eller humanitära behov. EU har reagerat kraftfullt mot den försämrade situationen för de mänskliga rättigheterna i . införde EU nya riktade restriktiva åtgärder mot ytterligare 17 högt uppsatta iranska tjänstemän och indi- vider som är ansvariga, eller har koppling till personer som är ansvariga, för genomförande av allvarliga kränkningar mot mänskliga rättigheter i . Sanktionerna innebär frysning av eventuella tillgångar och rese- förbud inom EU och omfattar 78 individer. EU följer situationen för de mänskliga rättigheterna i noga och kommer kontinuerligt att se över listan, dock senast . bristande respekt för de mänskliga rättigheterna har också uppmärksammats och kritiserats hårt av EU genom uttalanden av den höga representanten . undertecknades partnerskaps- och samarbetsavtal (PCA) mellan och av företrädare för och i . Tills dess att samtliga medlemsstater ratificerat avtalet kommer det att tillämpas provisoriskt. Avtalet är en del av EU:s långsiktiga målsättning att nor- malisera relationerna med . EU:s bistånd till har uppgått till nästan . Kommissionen arbetar utifrån sitt landstrategidokument för perioden 20112013, ett dokument som samordnats med och . EU:s gemensamma rättsstatsinsats EUJUST syftar till att stödja reformer inom såväl polis- som rättsväsendet och till att främja samarbetet mellan domstols-, polis- och kriminalvårdssektorn. Över 4 000 irakiska tjänstemän har erhållit utbildning sedan insatsen inleddes och EUJUST har flyttat en allt större del av sin verksamhet till . Mandatet för insatsen sträcker sig till . Den svåra situationen för minoriteter, bruket av dödsstraffet, situationen i fängelser m.m. i väcker stort engagemang i EU. Den höga representanten har gjort flera uttalanden om . EU har tagit upp dödstraffet med irakiska företrädare. Den arabiska våren inspirerade till omfattande och fredliga protester i med början . Dessa slogs ner med våld av bahrainska säkerhetsstyrkor därpå. Det gångna året har sett fortsatt våldsamma demonstrationer med ett flertal dödsoffer och skadade. Den politiska dialogen mellan kungahuset och oppositionen står stilla. har också inlett rättegångar mot flera Skr. 2012/13:80 personer, mot bakgrund av demonstrationerna. EU har uppmärksammat de upprepade kränkningarna av de mänskliga rättigheterna. Den höga representanten har gjort flera uttalanden om individuella fall och om uppföljningen av den internatio- nella (Independent Commission of Inquiry) som bl.a. rekommenderade polis- och säkerhetsreform. EU har också uppvaktat bahrainska myndigheter angående situationen för de mänskliga rättigheterna och vikten av fortsatt politisk dialog. EU har aktivt verkat för en fredlig lösning av oroligheterna i . Den höga representanten har gjort flera uttalanden om situationen i landet och uttryckt stöd för den pågående politiska över- gångsprocessen. Även den svåra humanitära situationen har uppmärk- sammats. Liknande budskap har framförts i de rådsslutsatser som an- tagits av EU:s utrikesministrar . mötte den jemenitiske presidenten vid hans besök i . EU har även bistått med för att lindra den svåra humanitära situationen. EU:s ekonomiska samarbete med En fortsatt fördjupning av det ekonomiska samarbetet mellan och var den viktigaste frågan för de transatlantiska relationerna . Det ekonomiska samarbetet hanteras i det transatlantiska (). Samarbetet spänner över ett brett fält av frågor t.ex. regleringssamarbete, el-bilar, energieffektivitet, E-hälsa, investe- ringar samt informations- och kommunikationsteknologi. har inget möte i TEC ägt rum. Nästa möte planeras till . Vid det senaste toppmötet mellan och togs beslut om att upprätta en gemensam högnivåarbetsgrupp för jobb och tillväxt med uppgift att identifiera och bedöma alternativ för en fördjupad ekonomisk relation. Arbetsgruppen ålades även att presentera dels en interimsrapport, dels en slutlig rapport innehållande slutsatser och rekommendationer till slutet av 2012. lämnades en interimsrapport i vilken konstateras att ett om- fattande transatlantiskt handels- och investeringsavtal är det alternativ som har den största potentialen att ge nya jobb och främja tillväxt och konkurrens över . framhålls att det krävs mycket nog- granna förberedelser för att en sådan förhandling ska kunna ge konkreta resultat inom en acceptabel tidsrymd. 2012/13:80 Samarbete inom säkerhet och globala frågor med Några andra nyckelområden där samarbetet fortsatte att fördjupas var arbetet inom den gemensamma arbetsgruppen för cybersäkerhet och it-brottslighet och energisamarbetet inom ramen för för . De rättsliga och inrikes frågorna (RIF) stod fortsatt högt på den transatlantiska dagordningen. På klimatområdet blev det ett bakslag i och med att antog lagstiftning som syftar till att förhindra att amerikanska flygbolag deltar i EU:s system för handel med utsläpps- rätter. EU:s ekonomiska samarbete med Förhandlingar mellan och om ett ambitiöst och omfattande frihandelsavtal (CETA, Comprehensive Economic and Trade Agreement) lanserades vid toppmötet . Förhandlingarna befinner sig i slutskedet men kunde inte avslutas . Parallellt med frihandelsförhandlingarna pågår en uppdatering av ram- avtal om handel och ekonomiskt samarbete, numera kallat Strategiskt Partnerskapsavtal. Målsättningen är att avslut för båda för- handlingarna ska uppnås tidigt . 12.7EU:s samarbete med och Toppmöten mellan och och hålls som regel . Det senaste mötet hölls i . Förberedel- serna för nästa toppmöte, som planeras hållas i , pågick . Stiftelsen med säte i inledde sin verksamhet . 12.7.1Regionala associerings- och frihandelsavtal EU arbetar med och för att utöka frihandeln mellan regionerna. Förhandlingarna om ett associeringsavtal mellan och och ett frihandelsavtal mellan unionen och och avslutades . Avtalen antogs av . Provisorisk tillämpning av handelsdelarna av avtalen kommer att börja gälla när de latinamerikanska länderna ratificerat dem. EU:s medlemsstaters ratificeringsprocess kommer att påbörjas . EU har ett frihandelsavtal med och med . Båda avtalen fungerar väl och hålls konsulta- tioner där avtalen utvärderas. Avtalet mellan och bedöms som ett av EU:s mest omfattande frihandelsavtal. EU och den s.k. Sydliga gemensamma marknaden () har ett ramavtal för samarbete. återupptogs förhandlingarna om ett djupare samarbete, ett associeringsavtal, mellan Två förhandlingsrundor genomfördes ; en i och en i . Ett associeringsavtal mellan EU och Skr. 2012/13:80 skulle skapa ett av världens största frihandelsområden med över 700 Utvecklingsinstrumentet (DCI) styr hela kommissionens samarbete med både och , och för arton latinamerikanska mottagarländer gäller sex- åriga strategier från 20072013. Ett övergripande mål för EU:s bistånd är att stödja regional integration inom ett område där EU kan dela med sig av sina erfarenheter. Fördjupad regional integration i är också en förutsättning för att frihandelsområden med EU ska kunna upprättas. En annan övergripande målsättning är att stödja mottagarländernas ansträngningar att uppnå millenniemålet om att halvera fattigdomen till 2015. har i bl.a. betonat vikten av nationellt ägarskap, komplementaritet och givarsamordning med betoning på lokal samordning. Även jämställdhetsfrågor samt demokrati och mänskliga rättigheter har betonats. beslutade EU om humanitärt bistånd till de karibiska länderna med anledning av orkanen . EU:s övergripande mål är att stödja ansträngningar att nå fred. har EU avsatt , varav den största delen till stöd för fred och stärkande av rättsstatliga funktioner, inklusive narkotikabekämpning. EU har varit en aktiv partner i genomförandet av de nationella freds- avtalen . För 20112012 uppgår EU:s bistånd till till , med fokus på att stärka rättsstaten och utbildnings- väsendet. hölls val av president och parlament. EU genomförde en valobservationsinsats som konstaterade en rad missför- hållanden i samband med valen. Kritiken gällde även valdomstolen, som inte bedömdes vara oberoende. EU har noga fortsatt att följa utvecklingen, inte minst inför genomförandet av kommunalval . Toppmötet genomfördes i anslutning till G20-toppmötet i . Toppmötet fokuserade på frågor rörande den globala finansiella och ekonomiska krisen och uppföljning av den gemensamma åtgärdsplanen. Exempel på samarbeten inom åtgärdsplanen är högnivå- dialog om mänskliga rättigheter, om makroekonomiska frågor och om säkerhetsfrågor. och EU inrättade 2007 en fördjupad relation i form av ett strategiskt partnerskap. Den gemensamma handlingsplanen fortsatte att genomföras . Partnerskapet omfattar bl.a. politiska och ekonomiska frågor, handelsfrågor, klimatförändringar och hållbar utveckling, mänskliga rättigheter, utbildning och vetenskap samt kulturella frågor. EU och fördjupade sitt samarbete inom högre utbildning och kultur, bl.a. genom att förenkla och stimulera utbyten för studenter och akademiker. EU bekräftade den gemensamma ståndpunkten om . Rådet hade en diskussion om olika alternativ för de framtida relationerna mellan och . EU är fortsatt en av de största givarna till återuppbyggnaden av . Den höga representanten besökte . Vid den internationella givarkonferensen som genomfördes utfäste EU i stöd, i tillägg till det betydande stöd som lämnats av unionens medlemsstater. För att maximera nyttan av EU:s bidrag bedrivs ett arbete med gemensamprogrammering, där EU-institutionerna bidrar till att koordinera biståndsinsatser från deltagande EU-medlemsstater. och har starka band och ett nära partnerskap. De gemen- samma globala, kontinentala, regionala och nationella intressena är många. Goda och stärkta förbindelser gynnar det ekonomiska, politiska, sociala och kulturella utbytet mellan och ett i förändring. EU har ett strategiskt partnerskap med och , nära samarbete med Afrikanska unionen (AU) och bidrar till hanteringen av ett antal krishärdar och konflikter, bl.a. på . 12.8.1 EU-Afrika-partnerskapet och Afrikanska unionen Skr. Genomförandet av den gemensamma EU-Afrikastrategin och den underlydande handlingsplanen för perioden 20112013 har fortsatt . har en reflektionsprocess fortsatt avseende strukturer och arbetsmetoder, i syfte att effektivisera och öka resultat- orienteringen i partnerskapet. Partnerskapet spänner över ett brett antal områden och omfattar såväl fred och säkerhet som samarbete inom bl.a. energi, handel, infrastruktur, klimatförändringar och mänskliga rättig- heter. Fred och säkerhet, liksom stödet till AU:s institutions- och kapacitets- stärkande, utgör prioriteringar i samarbetet med AU. Utrikestjänsten EEAS och EU-delegationen i spelar en allt viktigare roll i dialogen. EU:s KUSP-ambassadörer träffar regelbundet . Nästa toppmöte mellan och äger rum 2014. I har EU särskilt följt demokratiutvecklingen, situationen vad gäller de mänskliga rättigheterna samt den humanitära situationen i landet. Den politiska utvecklingen i anslutning till premiärminister bortgång har också varit i fokus. Dialog med den etiopiska regeringen om mänskliga rättigheter och demokrati har fortsatt. EU har gjort an- strängningar för att bredda dialogen med den etiopiska regeringen. Inom EU-kretsen har en samordnad bevakning av rättegångarna mot fängslade journalister, inklusive de två svenskarna fram till deras frisläppande, skett. EU fortsatte att genom dialog och påverkansarbete driva på för att gränstvisten mellan och fortsatt skulle upp- märksammas, och att gränskommissionens beslut skulle genomföras. EU:s särskilda representant för besökte och träffade bl.a. president . EU:s höga representant gjorde å EU:s vägnar ett årligt uttalande med krav på att de fängslade journalisterna och politikerna omgående släpps. omnämns specifikt i EU-ut- talandet. EU krävde i uttalandet att regeringen i villkorslöst för- sätter dessa fångar på fri fot, offentliggör var de befinner sig och ger dem möjlighet att få kontakt med sina familjer och juridiska ombud, om inte annat av humanitära skäl. Såväl EU, inom ramen för den politiska dialogen, som Europaparla- mentet tog upp fall. EU ställde sig också bakom den resolution om som antogs av för mänskliga rättigheter . Med resolutionen inrättades en särskild rapportör för mänskliga rättigheter i . Inga utbetalningar från till har gjorts och inga biståndsprogram genomförs . EU fortsatte att genom dialog och påverkansarbete driva på för att gränstvisten mellan och ska uppmärksammas, och att gränskommissionens beslut skulle genomföras. antog konstitutionella församling en rudimentär konstitution som utgör basen för landets nya konstitutionella ordning. Ett nytt parlament har utsetts, som i sin tur har valt en ny president och god- känt en ny regering. Det internationella samfundet har aktivt medverkat till att möjliggöra denna positiva utveckling, bl.a. manifesterat vid den högnivåkonferens som hölls i om där EU deltog. har rådet antagit slutsatser om . I slutsatserna betonas vikten av att färdplanen mot en ny konstitutionell ordning genomförs, liksom EU:s beredskap att stödja detta arbete. EU är en central aktör i och ingår i den internationella kontaktgruppen för som regelbundet sammankallas kring Somaliarelaterade frågor. EU:s särskilde representant för har regelbundet besökt för samtal med olika företrädare. EU:s särskilda sände- bud för överlämnade ackreditering till den somaliske presiden- ten och blev därmed EU:s första ambassadör till . EU är en av de tre största finansiärerna av AU:s fredsbevarande styrka, AMISOM. Därtill genomför EU GSFP-insatserna EU NAVFOR för att bemöta problematiken med sjöröveri och eskortera och skydda matsändningar från och EUTM för utbildning av somaliska säkerhetsstyrkor. har beslut också fattats om upprättandet av den kapacitetsbyggnadsinsatsen EUCAP , avsedd att förstärka kustbevakningsförmågan i regionen. Den politiska utvecklingen och sjöröveriproblemet utanför har behandlats återkommande i flera av rådets arbetsgrupper. bidrar med en utbildningsgrupp till EUTM, och med ett sjöövervakningsflygplan till EU NAVFOR . Rådet för utrikes frågor har behandlat situationen i . Ansträngningarna för att uppnå en politisk förhandlingslösning på krisen i under ledning av AU och FN har lett till en överens- kommelse, som EU uttalat sitt stöd för, mellan regeringen och rebell- gruppen LJM. EU har varit tydligt när det gäller skyldighet att samarbeta med den () och följa de häktningsbeslut som utfärdats av domstolen. Efter att stridigheter uppstod i delstaterna och Blue har EU krävt till- träde för humanitära aktörer, respekt för humanitär rätt samt betonat regeringens skyldighet att respektera de mänskliga rättigheterna. EU utgör den största biståndsgivaren till och har även, genom EU:s särskilda representant för och Sydsudan (EUSR) Marsden, verkat för att de utestående frågorna kring fredsavtalet (CPA) Skr. 2012/13:80 ska få en lösning. EU har fortsatt ett vapenembargo mot och reserestriktioner samt frysning av tillgångar för personer som motverkar fredsprocessen. Vad gäller samarbetet och dialogen under och det gemensamma EU-biståndet under den europeiska utvecklingsfonden () har fortsatt avstått från att ratificera det reviderade , delvis på grund av dess skrivningar om straffrihet och stöd till ICC. omfattas därför inte av . men i ljuset av de stora behoven i har EU ändå beslutat om ytterligare stöd till fredspro- cesserna och god samhällsstyrning i , dock med tydliga direktiv om att stödet ska kanaliseras via icke-statliga aktörer. Rådet för utrikes frågor har diskuterat de utmaningar som den nya staten står inför. EU har uttryckt fullt stöd för den medling mellan och Sydsudan som pågår under ledning av ordföranden i Afrikanska Unionens (AU) högnivåpanel, , med syfte att lösa utestående frågor kring fredsavtalet (CPA, Comprehensive Peace Agreement). EU:s särskilda representant för och Sydsudan (EUSR) har spelat en nyckelroll i unionens politik gentemot Sydsudan. EU har inrättat en civil krishanteringsinsats som stöd för säkerhet vid Juba flygplats (EU AVSEC Sydsudan). EU:s insats kommer att samarbeta nära med FN-insatsen UNMISS. EU utgör den största biståndsgivaren till Sydsudan och har även påbörjat ett arbete med att samordna medlemsstaternas bistånd genom så kallad gemensam- programmering. Sydsudan har valt att inte ansluta sig till . EU genomförde ett politiskt dialogmöte med under det danska EU-ordförandeskapet. Mötet leddes av den danska utrikesministern. EU har fortsatt bevakat säkerhetssituationen i som har försämrats på grund av terrorrörelsen Boko Harams ökade aktivitet. Den höga representanten har i ett uttalande fördömt rörelsens attacker mot civila. Trots ansträngningar från EU:s sida har ett fullödigt ekonomiskt partnerskapsavtal (EPA) med (ECOWAS) ännu inte kunnat undertecknas, bl.a. beroende på till synes svagt intresse från . Med anledning av statskuppen har EU noga följt händelseut- vecklingen i landet. Rådet fördömde i sina slutsatser statskuppen och krävde återinrättande av den legitima övergångsregeringen samt ett avslut på den avbrutna presidentvalsprocessen. EU har stött ECOWAS och AU:s ansträngningar för att finna en lösning på krisen. EU beslöt om sanktioner i form av reserestriktioner och frysning av tillgångar mot sex personer (samtliga militärer) vars handlande hotar freden, säker- heten och stabiliteten i landet. EU utökade listan över personer som skulle omfattas av sanktionsinstrumentet. Totalt omfattas 21 militärer av restriktiva åtgärder varav 10 är EU- autonoma medan övriga 11 personer återfinns på FN:s sanktionslista. Efter presidentvalet och dess efterföljande oroligheter skärpte EU sanktionerna ytterligare genom att, utöver riktade åtgärder mot vissa personer som FN beslutat om, också göra en rad andra per- soner och företag inom eller nära regimen till föremål för reserestrik- tioner och frysning av tillgångar. Sedan politiska förändringar skett och den förre presidenten gripits har EU infört ytterligare undantag från vapenembargot i enlighet med beslut av och gjort vissa justeringar i EU:s egen förteckning över personer som omfattas av restriktiva åtgärder. har ett flertal personer och samtliga enheter på denna förteckning strukits. En översyn av förteckningen sker . gjorde rådet en första utvärdering av för utveckling och säkerhet i som antogs . Ett högnivåmöte om livs- medelskrisen i organiserades i av EU- kommisionären som är ansvarig för humanitära frågor respektive kommissionären som är ansvarig för EU:s utvecklingssamarbete. Syftet var att finna långsiktiga lösningar på den livsmedelskris som råder i . Högnivårepresentanter från länder i , regionala organisationer, humanitära- och andra hjälporganisationer, frivilligorga- nisationer samt givare som EU:s medlemsstater, , , m.fl. deltog för att diskutera denna humanitära kris vilken drabbar om- kring 18 miljoner människor. Kommissionens totala stöd för att bidra till förbättrad livsmedelssäkerhet i uppgår till . Mötet etablerade ett nytt partnerskap; Partnership for Resilience in vars syfte är att öka befolkningarnas i möjligheter att hantera framtida torrperioder. Som ett led i genomförandet av för utveckling och säker- het i beslutade EU om att etablera en civil krishanteringsinsats i , EUCAP . Insatsen, påbörjad , är ett kapa- citetsstöd för att utbilda polis, nationalgarde och gendarmeri i syfte att bidra till att effektivisera brottsbekämpningen i , med särskilt fokus på organiserad brottslighet och terrorism. Insatsen är planerad att pågå i Skr. 2012/13:80 och kommer att bestå av 50 utbildare från EU, däribland . EU har sedan Malikrisens början, genom tuaregupproret i norra följt av militärkuppen , ägnat stor uppmärksamhet åt situationen i .