prop · H1031d20 · 2013-09-18 00:00:00 — har fördelat bidrag till tolv nya projekt inom satsningen Aktörssamverkan, som finansieras av Sida med totalt 2011–2013. Satsningen ska bidra till kultursamarbeten som bekämpar fattigdom och främja en demokratisk samhällsutveckling i sex utvalda utvecklingsländer. har 2012 även arbetat med förberedelser inför och scenkonstmässan i som ägde rum , och som involverade både myndigheter och kulturutövare. Betydande förberedelser ägde 2012 även rum inför världens största barnboksmässa i , där var hedersgäst. Kulturrådens övergripande uppgift är att främja kulturutbytet med stationeringslandet och stimulera den kulturella dialogen. Regeringen utser, och är ansvarig huvudman, för de utsända kulturråd som finns stationerade vid ambassader i , , , och samt vid ständiga representation vid Europeiska unionen i . Chefen för i är också kulturråd vid i men tillhör organisatoriskt UD/. fanns en kulturrådstjänst placerad vid ambassaden i . I samband med att det dåvarande slutade togs en publikation fram där erfarenheterna av att arbeta med kultursamarbeten i 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 summeras.1 Ett omfattande arbete bedrevs vid ambassaden i bl.a. med att lyfta in ett barn- och ungdomsperspektiv i kultursammanhang. har en ny kulturrådstjänst inrättats 2013, vid generalkonsulatet i , . har samtliga kulturråd uppmärksammat minnesåren över de internationellt kända svenskarna genom att arrangera seminarier och utställningar. Verksamheten har även till stor del haft fokus på frågor som anknyter till de kulturella och kreativa näringarna som haft stora framgångar med ur ett internationellt perspektiv, exempelvis inom litte- ratur-, film- och modeområdet. I har arbetet till stor del fokuserats på att förbereda den nordiska . I samband med festivalen arrangerade ambassaden nordiska ministermöten, liksom seminarier, utställningar och workshops. Bland större satsningar kan bl.a. nämnas i där barn och ungdomar fick delta i bygg- och stadsplaneringsprocessen i syfte att skapa samtal om samhällsutvecklingsfrågor. Kulturråden skriver kontinuerligt om sin verksamhet i kulturrådsbloggen, på regeringens webbplats, där kulturintresserad allmänhet kan ta del av kulturrådens arbete (blogg.kulturdep.se). Det svenska kulturlivets utveckling och livskraft är beroende av internationellt utbyte och samarbete. I utlandet är förknippat med framgångar inom det kulturella området, inte minst inom de så kallade kulturella och kreativa näringarna. Men för att lyckas nå ut behöver goda förutsättningarna för den konstnärliga kärnverksamheten finnas. Det handlar om att föra en stark och tydlig kulturpolitik. 1 This is not a report – /2009–2012 (Nätverkstan 2012). Kulturråden fungerar som en länk för att hjälpa kulturutövare med internationella kontakter såväl mellan institutioner som mellan de fria kulturliven i olika länder. Regeringen bedömer därmed att de utsända kulturråden utgör en betydelsefull del i det integrerade Sverigefrämjandet. Kulturrådens verksamhet är av stor betydelse för det svenska kulturlivets internationella kontakter. Statens kulturråds verksamhet för ökad internationalisering och interkulturellt utbyte är av strategisk betydelse för hela kulturområdet. Regeringen bedömer att myndighetens bidragsgivning och övriga främjande insatser på området bidrar till att stärka kulturlivets internationalisering. Regeringen bedömer vidare att det är angeläget att statliga myndigheter tydliggör och utvecklar sin samverkan inom det internationella området, så att statens insatser gagnar både kulturskaparnas verksamhetsutveckling och publiken. Internationella och interkulturella perspektiv bör också integreras i högre grad. 4.4.6Kulturella och kreativa näringar Den svenska handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar avslutades i och med utgången av 2012. Handlingsplanen har genomförts av flera olika nationella myndigheter och organisationer inom kultur- och näringsområdet. har haft en koordinerande och samverkande roll för flera av de uppdrag som ingått. Handlingsplanen har bl.a. bidragit till att frågorna fått ökat genomslag på regional nivå där flera utvecklingsverksamheter pågår. Samtliga regioner har utarbetat strategiska planer eller program för kulturella och kreativa näringar. Detta kan även avläsas i de regionala kulturplanerna som länen tagit fram inom ramen för kultursamverkansmodellen. Strategierna ser olika ut och utgår från respektive regions förutsättningar. I flera strategier finns också kopplingar till kulturarv och turism. Regeringen tillsatte också ett Råd för kulturella och kreativa näringar som lämnade sina rekommendationer . Rådet har fört en nära dialog med olika branschorganisationer inom området kulturella och kreativa näringar och konstaterar behov av sam- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 ordning i vissa gemensamma frågor. rör kultursamverkansmodellen, samhällets ut- konstaterar att det finns potential för att ut- gifter för kultur, en första statistikrapport om veckla samarbetsformer inom kulturella och museer samt även en publikation om förutsätt- kreativa näringar kring frågor som bl.a. digitali- ningar för att utveckla kvantitativa och kvalitativa indikatorer för utvärdering av kultur- och nya affärsmodeller, En utvärdering av Skapande skola vilket skulle gynna näringens utveckling. påbörjades och kommer att publiceras projektet fortsatt under det norska övertog Kulturanalys även det ordförandeskapet för att utveckla kunskap och formella ansvaret från för den verktyg som kan främja kulturella och kreativa officiella kulturstatistiken som omfattar sam- näringar, bygga nätverk och profilera hällets kulturutgifter, museer, kulturmiljö och som en kreativ region. Beslut har även tagits om En kartläggning av utvecklingen fortsatt verksamhet för KreaNord – vad gäller perspektiven mångfald, jämställdhet och tillgänglighet har påbörjats och kommer att Inom EU står arbetet med det föreslagna pro- grammet Kreativa 2014–2020 i centrum. Programmet har en tydlig inriktning mot de kulturella och kreativa näringarna. förslagets närmare utformning och omfattning är under förhandling och beräknas vara slutför- Myndigheten har ägnat stor kraft åt utvärdering- en av kultursamverkansmodellen. bedömer att utvärderingarna ger ett värdefullt underlag för ökad kunskap om uppnådda effekter av det hittillsvarande arbetet med sam- kommer de kulturella och regeringen att myndighetens verksamhet ut- kreativa näringarna att få ökad betydelse inom vecklas väl för att ge kvalitativa och kvantitativa ramen för EU:s kommande kultur- och media- underlag om centrala delar av kulturpolitiken och dess effekter. regionala kulturplaner inom ramen för kultur- samverkansmodellen att frågorna fått fäste och aktivt kommer att drivas vidare. En utvärdering och analys av handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar och rådets rekommendationer skulle skapa goda förutsätt- ningar att långsiktigt ta tillvara det utvecklings- Staten ger stöd till forsknings- och utvecklings- arbete som gjorts. Vidare finns behov av att ut- arbete inom kultursektorn. veckla statistik och kunskap om de kulturella stödet till ca via anslaget 1:4 och kreativa näringarna som bör kopplas till det Forsknings- och utvecklingsinsatser inom kultur- arbete som sker inom EU för att utveckla de Medlen används för projekt inom de kulturella och kreativa näringarna. centrala museernas, , Riksantikvarie- ämbetets och och folk- medlen för grundforskning inom naturvetenskap och analyser av kulturområdet fördelar den del av anslaget som används till forskning och utveckling vid till sammanlagt nio olika , som var Myndigheten för kultur- projekt vid , Statens försvars- analys andra verksamhetsår, har myndigheten historiska museer, , Statens presenterat fyra publikationer med analyser som historiska museer, Statens 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 kultur, och med . Flera av projekten berör museivetenskapliga frågeställningar, medan andra belyser de egna samlingarna ur nya perspektiv. är en central del av forskningens infrastruktur, särskilt på det humanistiska området. Myndigheten samverkar nationellt och internationellt med forskare inom flera vetenskapsområden. har ett redaktionsråd tillsatts för att samordna vetenskapliga utgivning och säkra dess kvalitet. Myndigheten har även utsett en vetenskaplig samordnare, som fått i uppdrag att utreda det långsiktiga FoU-arbetet. har ett nytt FoU-program för kulturmiljöområdet 2012–2016 med sex forskningsteman: Kulturarvets betydelse, Tillståndet för kulturarvet, Förutsättningar för kulturarvsarbetet, Samverkan och dialog med andra aktörer och civila samhället, Kulturarvsinformation och Styrmedel. fördelades till sammanlagt 35 mottagare. gick den största andelen av anslaget till projekt vid universitet och högskolor. och folkminnen bedriver forskningsverksamhet i olika projekt inom områden som dialekter, folkminnen, namn, svensk och allmän språkvård samt minoritetsspråk. Flera projekt sker i samverkan med andra arkiv samt med universitet och högskolor. har forskningens andel av myndighetens samlade resurser ökat vilket överensstämmer väl med institutets mål att stärka sin forskningsprofil. har en särställning bland museerna genom sin omfattande forskningsverksamhet. Museet är erkänt som en av landets främsta institutioner för forskning om biologisk och geologisk mångfald samt samspelet mellan naturmiljö och människa. beviljades museets forskning sammanlagt i externa bidrag, vilken är den största summan för ett enskilt år. Museets position som ledande inom mikroanalys har stärkts ytterligare genom att 2012 beslutat att stödja bildandet av ett mikroanalytiskt centrum vid museet. Regeringen har bedömt att kulturinstitutionerna generellt sett har ett gott samarbete med universitet och högskolor, men att det ändå finns behov av att stärka samverkan mellan kulturområdet och relevanta forskningsdiscipliner. Mot den bakgrunden arrangerade ett seminarium med temat Forskningssamverkan mellan akademi och kulturinstitutioner – utmaningar och möjligheter. Syftet med seminariet var att inspirera till en stärkt samverkan genom goda exempel och erfarenhetsutbyten. Intresset för seminariet var stort, både från akademiskt håll och från kultursektorn. Dokumentation från seminariet finns tillgänglig på regeringens webbplats. Forskning inom kulturområdet stöds även via (utgiftsområde 16), som fördelar till kultur- och kulturarvsforskning och till konstnärlig forskning. stöd öppnar upp för ytterligare samverkan mellan universitetsforskare och kulturinstitutioner. Även andra forskningsfinansiärer som t.ex. och har stor betydelse som stöd för forskningen inom kulturområdet. Kulturinstitutionernas möjlighet att efterfråga, värdera och implementera forskning i sin verksamhet är grundläggande för deras förmåga att förmedla kunskap till olika intressenter. Forskningen inom kulturområdet bidrar både till kulturområdets utveckling och till en ökad insikt om kulturen och kulturarvets värde i samhällsutvecklingen. Resultaten visar att de kulturinstitutioner som får del av anslag 1:4 generellt sett har en god förmåga att i hög konkurrens erhålla externa forskningsmedel, vilket är en god indikator på en forskningsverksamhet av hög kvalitet. Även i betänkandet Kvalitetssäkring av forskning och utveckling vid statliga myndigheter (SOU 2012:20) framgår att de statliga myndigheterna inom kulturområdet som ingick i undersökningen generellt sett håller en hög nivå i kvalitetssäkringen av sin forskningsverksamhet. Vidare redovisar kulturinstitutionerna ett gott samarbete med universitet och högskolor i sin forskningsanknutna verksamhet. Regeringen bedömer att kulturinstitutionerna som får del av anslag 1:4 överlag har en god forsknings- och utvecklingsverksamhet som leder till en stärkt kunskapsuppbyggnad och utveckling inom kulturområdet. har fortsatt arbetet med uppdraget att öka kunskapen på området kultur och hälsa. På publiceras artiklar och goda exempel på verksamhet och arbetsmetoder inom området kultur och hälsa. Regeringen gav i uppdrag att göra en samlad översyn av det pågående arbetet med kultur för äldre inom sjukvård och omsorg. fick i uppdrag att fördela från anslag 4:5 utgiftsområde 9, för att främja äldre människors delaktighet i kulturlivet genom såväl kulturupplevelser som eget skapande i gemenskap med andra. förstärktes satsningen med ytterligare . Sammanlagt 24 bidrag betalades ut . erhöll 14 av dem som tidigare beviljats medel kompletterande bidrag. En ny sökande, beviljades också bidrag. Söktrycket var högt och visar på ett stort intresse från vård- och omsorgssektorn för att utveckla verksamhetsområdet. Satsningen utvärderas av en extern aktör och en rapport ska lämnas till . Den ska spridas till vård- och omsorgssektorn samt till kultursektorn i syfte att bidra till kunskap om hur kulturen kan komplettera traditionella metoder inom vård och omsorg. En nordisk konferens kommer även att hållas i samband med att rapporten offentliggörs. har beslutat om ett ettårigt projekt med syfte att kartlägga insatserna på området kultur och hälsa i de nordiska länderna. Projektet ska även kartlägga nordisk och internationell forskning på området samt identifiera framtida behov. Genom en ökad samverkan med andra verksamhetsområden som exempelvis äldrevård och 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 folkhälsa, tydliggörs hur kulturen kan bidra till personlig utveckling, höjd livskvalitet och välbefinnande. Regeringen avser att fortsatt följa utvecklingen på området. Samtliga myndigheter och institutioner på kulturområdet ska integrera ett jämställdhetsperspektiv i sina verksamheter. Därutöver har regeringen initierat särskilda satsningar genom att –2014 rikta sammanlagt till musik-, musei-, film- och medieområdet. Resultat av arbetet med jämställdhetsinsatserna redovisas under respektive verksamhetsområde. Effekter av satsningarna är bl.a. att medvetenheten om jämställdhetsfrågorna har ökat, att strategier och insatser bättre har kunnat preciseras och målgruppsanpassas, att flera jämställdhetsprojekt har genomförts med goda resultat och att debatten varit stor i medierna. Könsfördelningen inom t.ex. scenkonstområdet har blivit jämnare . Att erbjuda kvinnor chefsutbildningar har visat sig effektivt för att åstadkomma en förändring. Svensk scenkonst har i detta syfte tagit fram ett ettårigt ledarskapsprogram för kvinnor i musiklivet. Läsning är ett område där könsroller påverkar våra beteenden. Forskning visar att flickors läsintresse är större än pojkars, att färre pojkar än flickor läser böcker och att flickor har en betydligt bättre läsförståelse än pojkar (SOU 2012:65). Forskning visar också att pojkars beslut att inte läsa påverkas av kamrater och av sociala normer om vad som ingår i att vara manlig. Se vidare avsnitt 6 Litteraturen, läsandet och språket. För att öka läsfärdigheten och läslusten hos barn och ungdomar fick i uppdrag av regeringen att genomföra en läsfrämjandesatsning. Uppdraget innebär att idrottsföreningar ska samverka med bibliotek för att göra litteratur mer tillgänglig för idrottande pojkar och flickor. ska lämna en slutrapport om det genomförda uppdraget till . För att stärka arbetet med jämställdhetsintegrering i statliga myndigheter har regeringen startat ett utvecklingsprogram där bl.a. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Syftet med programmet är att myndigheterna ska fungera som piloter och utgöra goda exempel på hur jämställdhetsintegrering bidrar till uppfyllelsen av de jämställdhetspolitiska målen. har fått i uppdrag att stödja myndigheternas planering och genomförande samt att sprida lärande exempel till fler myndigheter via webbportalen Jämställ.nu (U2013/377). Regeringen bedömer att insatserna på området har bidragit till ett omfattande jämställdhetsarbete inom stora delar av kulturområdet. Utvecklingen går åt rätt håll. Men fortsatt jämställdhetsarbete är fortfarande nödvändigt inom flera konstområden, till exempel inom musikområdet. Insatser behöver göras på såväl statlig, som regional och nivå, samt inom varje berörd bransch och konstart. Statens insatser för att stimulera barn att läsa är särskilt angelägna. Se avsnitt 6 Litteraturen, läsandet och språket. presenterade Myndigheten för handikappolitisk samordning, Handisam, rapporten är läget? En uppföljning av funktionshinderspolitiken 2013. Uppföljningen visar att personer med funktionsnedsättning i lägre utsträckning än andra deltar i kulturverksamheter och kulturevenemang. av de som har någon form av funktionsnedsättning besöker ett museum, en teaterföreställning, en konsert eller något liknande evenemang minst en gång , jämfört av övriga befolkningen. och är sektorsansvariga myndigheter inom kulturområdet med uppgift att vara samlande, stödjande och pådrivande i arbetet för att nå de funktionshinderspolitiska målen på kulturområdet. har följt upp de funktionshinderspolitiska målen på kulturområdet. Tabell 4.8 nedan visar att andelen bidragsmottagande kulturaktörer som har eller har påbörjat en handlingsplan för ökad tillgänglighet var och de som helt eller delvis inventerat enkelt avhjälpta hinder var 2012. Dock anger av kulturaktörerna att de fullständigt åtgärdat enkelt avhjälpta hinder i sin verksamhet. Vidare framgår att av kulturinstitutionerna har en webbplats med information om tillgängligheten i de publika delarna av lokalerna. Tabell 4.8 Kulturinstitutioners arbete för ökad tillgänglighet 2012 (inom Statens kulturråds bidragsgivning) Andel (procent) Har eller har påbörjat en handlingsplan Inventerat enkelt avhjälpta hinder helt eller Åtgärdat enkelt avhjälpta hinder Till stor del åtgärdat enkelt avhjälpta hinder Information finns på webbplats om Även har följt upp de funktionshinderspolitiska målen på kulturmiljöområdet. Uppföljningen har riktat sig till kulturmiljöenheterna på alla 21 länsstyrelser och till samtliga länsmuseer. Resultatet visar att det fortsatt finns stora utvecklingsbehov vad gäller tillgänglighetsfrågor. Handisam har inom ramen för sitt uppdrag 2012 följt upp hur de statliga myndigheterna arbetar med tillgänglighet. Resultatet visar en variation av hur de 19 statliga kulturinstitutionerna uppfyller kraven på grundläggande tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning, se tabell 4.9 nedan. Nivån 13 poäng innebär att myndighetens verksamhet, information och lokaler uppfyller kraven på grundläggande tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. Tabell 4.9 Statliga kulturmyndigheters grundläggande tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning 2012 Talboks-och (Myndigheten för Forum för levande historia (Statens centrum för arkitektur och Livrustkammaren och med Hallwylska Statens museer för världskultur Ett - innebär att uppgift saknas. De flesta kulturinstitutionerna presterar enligt undersökningen bättre vad gäller fysisk tillgänglighet till lokaler än vad den övergripande bedömningen visar. Åtta av tio statliga museer har enligt Handisam åtgärdat alla hinder i den fysiska miljön i samtliga av sina publika lokaler. och har 2012 initierat ett samråd med de nationella funktionshindersorganisationerna Lika Unika, HSO, DHR och i syfte att förbättra och utveckla myndigheternas arbete med frågorna. Genom de uppföljningsföreskrifter och riktlinjer som 2012 har tagit fram i dialog med regionala aktörer, ska uppföljningen av bidragsgivningen inom ramen för kultursamverkansmodellen bl.a. omfatta tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. har i sitt regleringsbrev även fått i uppdrag att kartlägga hur tekniska lösningar kan användas för att öka tillgängligheten till kultur för personer med funktionsnedsättning. Uppdraget ska redovisas . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringen överlämnade ett förslag till ny bibliotekslag till (prop. 2012/13:147). Bibliotekens uppdrag att ägna särskild uppmärksamhet åt vissa prioriterade grupper – däribland personer med funktionsnedsättning – förtydligas och utvidgas till hela det allmänna biblioteksväsendet. Ytterligare resultat av arbetet med funktionshinderspolitiken redovisas under respektive verksamhetsområde. I de kulturpolitiska målen anges att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. En rad insatser har genomförts för att nå målen och tillgänglighetsaspekten har integrerats i de flesta statliga kulturmyndigheter. aviserar att myndigheten inför bidragsbeslut kommer att lägga särskild vikt vid om berörda kulturinstitutioner har en handlingsplan för tillgänglighet. Samtliga 20 län som ingår i kultursamverkansmodellen har angett att de nationella delmål som har ställts upp på kulturområdet ska följas. Kulturområdet är ett av de få politikområden där Handisam bedömer att de funktionshinderspolitiska delmålen på området kommer att vara uppnådda 2016. Regeringen bedömer att tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning till kulturområdet har förbättrats , men att det ännu återstår mycket att göra. 4.4.12 Det civila samhället Kulturpolitiken ska ha ett medborgarperspektiv vilket förutsätter en samverkan och ett samspel mellan statlig, regional och lokal nivå. Det frivilliga engagemanget växer sig allt starkare. Exempel på verksamheter som engagerar det civila samhället inom kulturområdet är , , Våra Gårdar och Folkets hus och parker. Arbetslivsmuseer bedrivs till stor del av ideella krafter och samverkar nära med centralmuseet . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Statens samverkan med det civila samhället har ytterligare stärkts inom ramen för bl.a. kultursamverkansmodellen där det civila samhällets roll och betydelse lyfts fram. Partsgemensamt forum är en arena där regeringen och ett antal ideella organisationer diskuterar villkoren för det civila samhället. Vid diskussionerna har bl.a. kultursamverkansmodellen lyfts fram som en bra metod för det civila samhällets inflytande. Regeringen bedömer att statens samverkan med det civila samhället har stor betydelse både för den utövande kulturen och för kulturarvsområdet och bidrar till att de nationella kulturpolitiska målen uppnås. Regeringen anser att det är fortsatt viktigt att formerna för dialog mellan det civila samhället, kommunerna, landstingen och staten utvecklas, bl.a. inom ramen för kultursamverkansmodellen. Kommittén Kulturbryggans försöksverksamhet med bl.a. bidragsgivning till förnyelse och utveckling inom kulturområdet har förlängts till att omfatta även 2013. Kulturbryggans bidragsgivning 2011–2012 framgår av tabell 4.10 nedan. Minskningen av antalet ansökningar beror bl.a. på att antalet utlysningar av stödet minskade . Tabell 4.10 Kulturbryggans bidragsgivning 2011–2012 Andel bifall (procent) Total medfinansiering (mnkr) – varav andel icke offentlig (procent) Kommittén har i sitt delbetänkande Att angöra en kulturbrygga (SOU 2012:16) föreslagit att verksamheten fortsättningsvis bör bedrivas i egen myndighetsform. Flertalet remissinstanser är positiva till Kulturbryggans verksamhet men anser inte att verksamheten bör drivas vidare som egen myndighet, utan att verksamheten bör kunna drivas inom ramen för en befintlig myndighet. Regeringen bedömer att Kulturbryggans verksamhet har stor betydelse för förnyelse och utveckling inom kulturområdet. Genom Kulturbryggans bidragsgivning och uppdrag om att främja en breddad finansiering av kulturområdet, kan kulturverksamheter med nya och innovativa idéer utvecklas. Regeringen bedömer att den pågående försöksverksamheten bör förlängas till utgången av 2014. 4.4.14 Nationella minoriteters kultur har regeringen beslutat om en ny instruktion för som trädde i kraft . I instruktionen framgår bl.a. att myndigheten särskilt ska verka för konstnärlig och kulturpolitisk utveckling inom verksamheter som rör det samiska folkets och övriga nationella minoriteters kultur. Förtydligad styrning om stöd till minoriteterna har även förts in i den förordning (2012:517) om statsbidrag till kulturella ändamål som trädde i kraft . Av förordningen framgår att statsbidrag får lämnas till nationella minoriteters kulturverksamhet om verksamheten är av nationell kulturpolitisk betydelse.