prop · H003164 · 2013-06-19 00:00:00 — Regeringen vill understryka vikten av att UR:s program får ett brett genomslag och bra sändningstider, vilket bl.a. borde kunna uppnås genom att UR med anledning av det utökade utbildningsuppdraget producerar program av ännu högre kvalitet, men också genom att programföretagen fördjupar sitt samarbete kring tablåläggning och programproduktioner. Även när det gäller radiosändningar bör nuvarande ordning fortsätta att gälla. Regeringen bedömer dock i likhet med bl.a. kommittén och UR att det borde finnas utrymme för ett ökat utbildnings- och folkbildnings- utbud på radiosidan, inte minst mot bakgrund av det utökade utbildningsuppdraget och utbyggnaden av digitalradiosändningar i mark- nätet (se avsnitt 7.4.4). I avsnitt 9.4 behandlas övriga frågor kring samarbetet mellan program- företagen, bl.a. SVT:s förslag att ett samgående mellan bör prövas. Programutbudet ska spegla hela landets Regeringens förslag: Det s.k. speglingsuppdraget i sändnings- tillstånden ändras så att det framgår att programutbudet ska spegla förhållanden i hela landet och den variation som finns i befolkningen. Programverksamheten ska bedrivas utifrån ett jämställdhets- och Regeringens bedömning: SR och SVT ska även fortsatt ha en Kommitténs förslag och bedömning överensstämmer med Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser, bl.a. Handisam, Läns- styrelsen i , Specialpedagogiska skolmyndigheten, SVT och SIOS, tillstyrker förslaget. Flera instanser, bl.a. , , , Copyswede och KLYS, instämmer i bedöm- , och folkminnen, STR-T, Sverige- finländarnas delegation och anser att speglingsuppdraget bör omfatta särskilda krav när det gäller att beakta språkliga och etniska minoriteters intressen och kultur. homosexuellas, bisexuellas och transpersoners rättigheter (RFSL) anser att jämställdhets- och mångfaldsperspektivet även ska omfatta aspekten Handikappförbunden och betonar vikten av att speglingskravet även omfattar personer med funktionsnedsättning. ifrågasätter hur äldres intressen tillgodoses. Bland annat SR och avstyrker eller uttrycker tveksamhet till förslaget om speglingsuppdraget som anses vara för öppet formulerat och leda till att och tv får precisera den faktiska innebörden av uppdraget. SR är också tvek- samt till att programföretagen särskilt åläggs att ha en viss värdegrund. SVT vill ha i uppdrag att hitta beskrivningar av och mätmetoder för mångfaldsarbetet. Myndigheten för radio och tv anser inte att det på ett tydligt sätt framgår om kommittén menar att det s.k. 55-procentsvillkoret bör slopas eller behållas. SR framför att villkoret i princip bör tas bort, vilket även SVT länge har argumenterat för. Några instanser, bl.a. , , och Region lyfter fram vikten av att programföretagen är närvarande i hela landet och avsätter resurser för denna närvaro. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Att spegla hela landet är en central del av programföretagens uppdrag eftersom verksamheten är allmänt finansierad och till för alla. Programföretagen ska enligt sina sändningstillstånd utforma programmen så att de genom tillgänglighet och mångsidighet tillgodoser skiftande förutsättningar och intressen hos befolkningen i hela landet. För SR och SVT gäller också att programutbudet ska spegla förhållanden i hela landet, medan UR ska erbjuda ett mångsidigt utbud som speglar de olika kulturer som finns i . Enligt anslagsvillkoren ska SR och SVT ha en decentraliserad organisation som skapar förutsättningar för självständigt beslutsfattande på regional och lokal nivå. Den lokala och regionala organisationen ska ges tillräckliga resurser för att effektivt kunna spegla respektive områdes särprägel och egenart. Organisationen ska utformas med syfte att möjlig- göra hög närvaro av personer ute i landet med kunskap om och förankring i de olika regionerna. Dessutom anges i anslagsvillkoren att andelen av allmänproduktionen i SR:s och SVT:s rikssändningar som produceras utanför ska uppgå till , det s.k. 55-procentsvillkoret. Som framgår av styrdokumenten har speglingsuppdraget framför allt en geografisk utgångspunkt. Regeringen delar dock kommitténs uppfatt- ning att uppdraget har fler dimensioner och därför bör inkludera ett krav att spegla den variation som finns i befolkningen med perspektivet att människor är olika, t.ex. i fråga om etnisk och kulturell bakgrund, kön, ålder, religion, sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck och funktionsförmåga. Detta innebär att programföretagen aktivt och medvetet bör arbeta för en större bredd i speglingen av mångfalden och att verka mot diskriminering, utifrån ett jämställdhets- och mångfalds- perspektiv. I det sammanhanget bör synliggörandet av de nationella minoriteternas nutida och historiska närvaro samt deras språk som en del av vårt gemensamma kulturarv särskilt noteras, vilket regeringen fram- förde redan i propositionen Från erkännande till egenmakt regeringens strategi för de nationella minoriteterna (prop. 2008/09:158 s. 119). Enligt 5 kap. 1 § radio- och tv-lagen (2010:696) ska en leverantör av Prop. 2012/13:164 medietjänster som tillhandahåller tv-sändning, beställ-tv eller sökbar text-tv se till att programverksamheten som helhet präglas av det demokratiska statsskickets grundidéer och principen om alla människors lika värde och den enskilda människans frihet och värdighet. I 14 kap. 1 § samma lag ställs motsvarande krav på den som sänder ljudradio med tillstånd av regeringen. SR uttrycker tveksamhet till att programföretagen åläggs en viss värdegrund utöver de lagstadgade kraven. Regeringen anser dock att SR, SVT och UR genom sin särskilda ställning och sitt programutbud har en större möjlighet än andra medieföretag att påverka attityder och skeenden i samhället, och att det därför är naturligt att högre krav ställs på programverksamheten i allmänhetens tjänst. Ett ökat fokus på att exempelvis undvika att reproducera stereotypa skildringar kan förväntas leda till att de demokratiska värderingarna i samhället stärks. Av denna anledning bör speglingsuppdraget i sändningstillstånden ändras så att det framgår att programutbudet ska spegla förhållanden i hela landet och den variation som finns i befolkningen. Det bör också tydlig- göras att programverksamheten ska bedrivas utifrån ett jämställdhets- och mångfaldsperspektiv. Några remissinstanser, bl.a. , Copyswede och KLYS, anser att kommitténs förslag är för öppet formulerat och ser en risk i att uppdragets innebörd kommer att preciseras av gransknings- och tv. Regeringens utgångspunkt är att detalj- reglering så långt som möjligt bör undvikas och anser därför att upp- draget inte bör preciseras närmare i sändningstillståndet än vad som framgår av förslaget. I stället bör det vara upp till programföretagen att i samarbete med ta fram relevanta kriterier och mät- metoder för speglingsuppdraget och mångfaldsarbetet i stort. Kommittén föreslår inga förändringar när det gäller speglings- uppdragets geografiska del, vilket innebär att SR och SVT fortsatt ska ha en decentraliserad organisation. Regeringen instämmer i kommitténs bedömning och vill, i likhet med flera av remissinstanserna, betona vikten av att programföretagen är närvarande i hela landet och avsätter resurser för denna närvaro. Detta gäller inte minst regionala och lokala produktioner, t.ex. inom drama och nyhetsförmedling. har avslagit det förslag som regeringen lämnade i budget- propositionen om att det s.k. 55-procentsvillkoret skulle av- skaffas (prop. 2011/12:1, utg.omr. 17, bet. 2011/12:KrU1, rskr. 2011/12:74). Det är därmed inte aktuellt att föreslå några förändringar när det gäller detta villkor. Rätten att använda det egna språket och att utöva sin egen kultur är grundläggande mänskliga rättigheter i enlighet med FN:s internationella konvention om medborgerliga och politiska rättigheter. har genom att ansluta sig till den europeiska stadgan om landsdels- och minoritetsspråk (SÖ 2000:3) och ramkonvention om skydd för nationella minoriteter (SÖ 2000:2) förbundit sig att vidta åtgärder för 2012/13:164 att skydda de nationella minoriteternas fortlevnad och främja de fem nationella minoritetsspråk som har erkänt, dvs. finska, jiddisch, meänkieli, chib och samiska, i syfte att skydda dessa. har i och med minoritetskonventionerna vidare bl.a. åtagit sig att främja de nationella minoriteternas möjligheter att bibehålla och utveckla sin kultur, sitt språk och sin identitet samt att vidta åtgärder för att främja kunskapen om nationella minoriteter bland majoritetsbefolkningen. Samhällets åtaganden gentemot de nationella minoriteterna förtydligas särskilt genom rättsliga regleringar i språklagen (2009:600) och lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk, men också i sändningstillstånden för , SVT och UR genom att programföretagen ska beakta språkliga och etniska minoriteters intressen. Det framgår även att verksamheten ska vara ett prioriterat område, att tillgängligheten ska förbättras och att minoritetsspråken samiska, finska, meänkieli och chib ska inta en särställning. Programföretagen ska ha en dialog med de berörda grupperna. SR, SVT och UR får, i fråga om verksamhet för språkliga och etniska minoriteter, sinsemellan fördela ansvaret för olika slags insatser. Företagen ska också ta hänsyn till de språkliga behoven hos barn och ungdomar som tillhör språkliga och etniska minoritetsgrupper. Jiddisch nämns inte uttryckligen i sändningstillstånden, men regeringen uttalade i den proposition som ligger till grund för nuvarande tillståndsperiod att programföretagen bör ta hänsyn till att även jiddisch har status som nationellt minoritetsspråk (prop. 2008/09:195 s. 51). I språklagen anges också att det allmänna har ett särskilt ansvar att skydda och främja det svenska teckenspråket. I propositionen Språk för alla förslag till språklag (prop. 2008/09:153 s. 25), vilken ligger till grund för lagen, uttalade regeringen att teckenspråket i förhållande till svenskan är ett av många minoritetsspråk i , och att det för dess användare har stor betydelse för identiteten och den kulturella till- hörigheten. I SVT:s och UR:s nuvarande sändningstillstånd behandlas program på teckenspråk som en del av uppdraget att beakta behoven hos personer med funktionsnedsättning. För SVT anges bl.a. att ambitions- nivån för sändningarna på teckenspråk ska höjas och att inriktningen på programverksamheten för döva ska vara att främst sända nyheter, information och kulturprogram på teckenspråk. Barn och ungdomar ska särskilt prioriteras. För UR anges att bl.a. program på teckenspråk är en rimlig utveckling mot det långsiktiga målet att hela utbudet görs till- gängligt för alla medborgare. Regeringens förslag: Villkoren i sändningstillstånden om att programföretagen ska beakta språkliga och etniska minoriteters intressen ska renodlas till villkor om utbudet på de nationella minori- tetsspråken, teckenspråk och andra minoritetsspråk. Kommitténs förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser, bl.a. i , , STR-T, Sverigefinländarnas delegation och , tillstyrker eller är positiva till förslaget. 2012/13:164 Bland annat och folkminnen anser att hänsyn måste tas till att det finns flera språkvarieteter inom de nationella minoritets- språken och betonar programföretagens ansvar för språkvård. och folkminnen anser även att och tv i större utsträckning bör uppmärksamma kvalitetsaspekterna i sin granskning. anser att SR även bör producera svenskspråkiga program för samer. SR, SVT, TCO och är negativa till förslaget och anser att minoritetsspråkuppdraget inte bör snävas in utan även omfatta minoriteternas kultur och traditioner. Skälen för regeringens förslag: I avsnitt 6.2 föreslår regeringen att det generella speglingsuppdraget breddas så att programföretagen ska spegla förhållanden i hela landet och den variation som finns i befolk- ningen. I detta ingår att spegla språkliga och etniska minoritetsgruppers intressen och kultur. Som en konsekvens av detta bör villkoren i sändningstillstånden som specifikt riktar sig till nämnda minoritets- grupper renodlas till villkor om innehåll på de aktuella språken. I likhet med kommittén anser regeringen att erkännandet av, och skyldigheten att skydda och främja, de nationella minoriteterna bör avspeglas tydligare i sändningstillstånden och att begreppet nationella minoritetsspråk därför bör föras in i regleringen av programföretagens verksamhet. Regeringen anser också, mot bakgrund av den status det svenska teckenspråket har getts genom språklagen, att program på teckenspråk bör betraktas som en del av programföretagens språkuppdrag och inte som en del av uppdraget att tillgängliggöra program för personer med funktionsnedsättning. Program på teckenspråk ska dock inte samman- blandas med program för den breda allmänheten som teckenspråkstolkas simultant i syfte att tillgängliggöra innehållet för teckenspråkiga. Denna del av uppdraget behandlas i avsnitt 7.5.1. Syftet med förändringen är inte att programföretagens ambitioner att spegla minoriteternas kultur och samhällsliv ska sänkas, utan att ansvaret för att skydda och främja minoritetsspråk och teckenspråk ska framgå tydligare i programföretagens uppdrag, i linje med språklagens syfte. för språk och folkminnen framhåller är en viktig del i detta att se till att språket i programmen håller en hög kvalitet och att ökad hänsyn tas till att det finns olika varieteter av flera av de nationella minoritetsspråken. Regeringens förslag: Villkoren i sändningstillstånden ska preciseras så att det framgår att samtliga programföretags utbud på de nationella minoritetsspråken finska, samiska, meänkieli och chib, samt SVT:s och UR:s utbud på teckenspråk, ska öka under till- ståndsperioden jämfört med nivå. Samtliga programföretag ska erbjuda ett utbud på det nationella minoritetsspråket jiddisch och andra minoritetsspråk. Kommitténs förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser, bl.a. i , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, , och folkminnen, och , tillstyrker eller är positiva till förslaget. anser att utbudet av program på nationella minoritetsspråk behöver ökas mer än vad kommittén föreslår. , , Unionen, Sverigefinländarnas delegation och Internationella betonar behovet av ökade resurser till program på minoritetsspråk för barn och unga. i , och folkminnen och anser att ambitionsnivån för jiddisch bör höjas. , och efterlyser tydligare krav när det gäller övriga minoritetsspråk med stor utbredning i . Flera instanser, bl.a. , och STR-T, betonar vikten av en regelbunden och strukturerad dialog med berörda minoritetsgrupper. Sverigefinländarnas delegation anser att det ska vara tydligt att SR Sisuradio är en finskspråkig kanal. föreslår att SR Sisuradios resurser och tillgänglighet förstärks. SR, SVT, UR, TCO, Unionen, Copyswede och KLYS avstyrker eller är negativa till förslaget att utbudet ska öka , och anser att kravet att öka utbudet i stället ska gälla tillståndsperioden som helhet. SR anför att dess möjligheter att använda resurserna på ett effektivt sätt i praktiken hindras genom att utbudet i FM-nätet måste prioriteras. SVT påtalar behovet av långsiktig kompetensförsörjning. UR betonar att utbildnings- och folkbildningsprogram har ett längre användningsperspektiv. Skälen för regeringens förslag: Programverksamheten på minoritets- språk är en viktig del av SR:s, SVT:s och UR:s uppdrag i allmänhetens tjänst. Som kommittén beskriver erbjuder programföretagen genom denna verksamhet möjligheter för många personer som tillhör en språklig minoritet att stärka sin språkliga och kulturella hemvist och därigenom få bekräftelse genom konstnärliga upplevelser, nyheter och information i både radio och tv. Det är också ett sätt att synliggöra språken och därigenom de minoriteter som talar dem. För de som inte helt behärskar svenska är det därutöver av demokratiskäl betydelsefullt att kunna ta del av den pågående samhällsdebatten. Verksamheten på minoritetsspråk bör därför vara prioriterad inom programföretagen även under nästa till- ståndsperiod. Kommittén redovisar hur utbudet på nationella minoritetsspråk och teckenspråk har utvecklats . Siffrorna ger ingen entydig bild. Totalt har antalet sända timmar ökat något, medan utbudet fort- farande är mycket litet på vissa språk och varieteter, t.ex. chib. Av denna anledning, och mot bakgrund av både folkrättsliga åtaganden när det gäller de nationella minoritetsspråken och språklagens krav avseende det svenska teckenspråket, är det naturligt att förtydliga kraven på utbudet på dessa språk. Därför bör samtliga programföretags utbud på de nationella minoritetsspråken, och SVT:s och UR:s utbud på teckenspråk, öka i jämförelse med nivå. Ökningen av utbudet, såväl totalt sett som för barn och unga, bör enligt regeringens uppfattning vara betydande och märkbar för Prop. 2012/13:164 publiken. SVT:s verksamhet på teckenspråk ska liksom fokuseras på nyheter, information och kulturprogram. Några remissinstanser, bl.a. SVT, har framfört att det är rimligt att kravet på ökning av utbudet gäller tillståndsperioden som helhet, bl.a. mot bakgrund av programföretagens långsiktiga behov av att bygga upp ytterligare kompetens på området. Regeringen anser att det med utgångs- punkt i de åtaganden som har gentemot de nationella minori- teterna och de nationella minoritetsspråken, jämte språkens hotade situation, är rimligt att SR, SVT och UR får ett fortsatt tydligt ansvar att främja språken via sitt programutbud. För att tydliggöra detta ansvar, och för att synliggöra det för den minoritetsspråkiga publiken, bör ökningen ske . Eftersom ökningen gäller samlat för de nationella minoritets- språken och teckenspråket har programföretagen en flexibilitet i fråga om på vilka språk utbudet ska öka ett visst år. Att möjligheten för programföretagen att fördela ansvaret för utbudet på nationella minoritetsspråk, teckenspråk och andra minoritetsspråk kvarstår (se nästa avsnitt) innebär att det är företagens samlade utbud som ska öka . I fråga om kompetensförsörjningsbehovet för att klara åtagandet är det angeläget att programföretagen rekryterar och fortbildar strategiskt. Även möjligheten att samarbeta med andra länder i fråga om programutbudet och för att bygga upp ytterligare kompetens på området kan övervägas. Utbyggnaden av digitalradion i marknätet, som aviseras i avsnitt 7.4.4, torde dessutom kunna ge möjligheter för att på bereda större utrymme för sändningar på minoritetsspråk, bl.a. program på finska som sänds i SR Sisuradio. Det nationella minoritetsspråket jiddisch är inte utpekat särskilt i nu- varande sändningstillstånd och utbudet på detta språk är mycket litet. Regeringen anser att programföretagen har en betydelsefull roll i revitali- seringen av detta språk. Det bör därför framgå av sändningstillstånden att samtliga programföretag ska erbjuda ett utbud på jiddisch. Då antalet jiddischtalande är få är det emellertid inte rimligt att ställa samma krav avseende detta språk som när det gäller övriga minoritetsspråk. Det bör också framgå av sändningstillstånden att samtliga program- företag ska erbjuda något utbud på andra minoritetsspråk än de nationella minoritetsspråken. förekommer sådana sändningar enbart hos SR och UR. I likhet med kommittén och flera remissinstanser anser regeringen att tillståndens krav på dialog med berörda grupper är centralt. Dialogen bör vara regelbunden och strukturerad med syfte att analysera vilka behov som finns hos grupperna och vilka möjligheter programföretagen har att tillgodose dessa. Dialogarbetet bör liksom övrig minoritetsspråks- verksamhet redovisas tydligt i public service-redovisningarna (se vidare i avsnitt 11.1 om redovisningarnas utformning). Regeringens bedömning: Möjligheten till överenskommelse om ansvarsfördelningen för utbudet på nationella minoritetsspråk, tecken- språk och andra minoritetsspråk bör finnas kvar. Kommitténs förslag överensstämmer inte med regeringens bedöm- ning. Kommittén föreslår att möjligheten till överenskommelse om ansvarsfördelningen för minoritetsspråksutbudet tas bort. Remissinstanserna: Flera remissinstanser, bl.a. i län, STR-T, Sverigefinländarnas delegation och , tillstyrker förslaget. Unionen, Sverigefinländarnas delegation och bejakar möjligheten för företagen att samarbeta i olika projekt. , , , UR och avstyrker eller är negativa till förslaget. SR och anser att samarbetet mellan programföretagen är ett sätt att använda resurserna optimalt. SVT anser att förslaget skulle medföra att bolagen tvingas prioritera kvantitet före kvalitet, vilket inte skulle gagna målgrupperna. UR anser att möjligheterna att uppfylla ett krav på ett ökat utbud på respektive minoritetsspråk förutsätter möjlighet till samordning. Skälen för regeringens bedömning: Kommittén påpekar att den nuvarande möjligheten att fördela ansvaret för olika insatser inom minoritetsspråksverksamheten i teorin innebär att två av program- företagen helt kan avstå från sändningar på ett eller flera språk under en hel tillståndsperiod. Regeringen instämmer i att detta inte är en önskvärd konsekvens av regleringen, men konstaterar att alla bolag erbjuder produktioner på minoritetsspråk. Ovanstående förslag om utbudet på minoritetsspråk medför att möjligheten försvinner att avstå från sändningar på nationella minoritetsspråk. Programföretagens sam- arbete på detta område är ett led i en effektiv resursanvändning, vilket är av betydelse inte minst i samband med kravet på ökat utbud på respektive minoritetsspråk. Regeringen anser därför sammantaget, i likhet med bl.a. , att möjligheten till överenskommelse om ansvars- fördelningen för utbudet på nationella minoritetsspråk, teckenspråk och andra minoritetsspråk bör finnas kvar. Regeringen avser att följa hur minoritetsspråksutbudet samlat och hos respektive programföretag utvecklas . SR och SVT ska enligt sina sändningstillstånd erbjuda ett mångsidigt kulturutbud av hög kvalitet. Detta utbud ska fördjupas, utvecklas och vidgas under nuvarande tillståndsperiod. Kulturuppdraget har tre delar. För det första ska SR och SVT bevaka, spegla och kritiskt granska händelser på kulturlivets olika områden i och andra länder. Det utländska programutbudet ska spegla olika kulturkretsar och innehålla program från olika delar av världen. Program om och från de nordiska grannländerna ska sändas i syfte att stärka den nordiska kulturgemenskapen. För det andra ska SR och SVT, själva och i samarbete med utomstående producenter och utövare i det svenska kulturlivet, svara för en omfattande produktion av kulturprogram i vid mening och då särskilt på det svenska språket. Särskild vikt ska läggas vid dramaproduktion av hög kvalitet. En del av stor vikt är att spegla de Prop. 2012/13:164 många olika kulturer och kulturyttringar som finns i . tredje ska SR och SVT göra föreställningar, konserter och andra kultur- händelser tillgängliga för hela publiken genom samarbete med olika kulturinstitutioner samt fria kulturproducenter på skilda kulturområden i hela . SVT ska därutöver bidra till utvecklingen av svensk film- produktion. UR ska enligt sitt sändningstillstånd erbjuda ett mångsidigt utbud som speglar de olika kulturer som finns i och innehåller program från hela världen. Kulturperspektivet finns även i andra delar av sändningstillstånden. Samtliga programföretag ska erbjuda ett varierat utbud av program av hög kvalitet för och med barn och unga, vilket bl.a. innebär att på barns och ungas egna villkor förmedla nyheter och fakta samt kulturella och konstnärliga upplevelser från olika delar av och världen. Programföretagen har dessutom ett särskilt ansvar för det svenska språket och dess ställning i samhället. Språkvårdsfrågor ska beaktas i verksam- heten och programföretagen ska tillhandahålla ett mångsidigt utbud av hög kvalitet på det svenska språket. Enligt anslagsvillkoren ska SR och SVT, som en del av den årliga redovisningen av hur uppdraget fullgjorts, redovisa kulturuppdraget tydligare. 6.4.1Ett stärkt kulturutbud även i fortsättningen