prop · H003189 · 2013-09-10 00:00:00 — Vid en samlad bedömning anser regeringen att förslaget om förstärkta samarbetssamtal inte ger upphov till någon väsentlig kostnadsökning för kommunerna. Förslaget innebär ökade förutsättningarna att nå samförståndslösningar i frågor som ofta är grundläggande i föräldrarnas konflikter. Förslaget kan därmed ha en förbyggande effekt som i sig är kostnadsbesparande då det kan bidra till att minska särlevande föräldrars behov av kommunala stödinsatser. 2012/13:189 bakgrund av ovan resonemang bedömer regeringen det inte nödvändigt att föreslå någon ekonomisk reglering i enlighet med den kommunala finansieringsprincipen. Regeringen avser att erbjuda kommunerna stöd i att utbilda och kom- petensutveckla berörd personal i frågor som gäller barnets försörjning genom att får i uppdrag att i samråd med Försäkrings- kassan och ta fram ett utbildningsmaterial. ska vidare ges i uppdrag att ta fram information om samarbetssamtal och göra den allmänt tillgänglig på platser och kanaler som föräldrar i allmänhet besöker eller använder i egenskap av föräldra- skapet, t.ex. mödra- och barnavårdscentraler, familjecentraler och öppna förskolor. En sådan informationsbroschyr bör även kunna tillhandahållas från , t.ex. i samband med ansökan om underhållsstöd och bostadsbidrag. I budgetpropositionen gjorde regeringen bedömningen att det finns behov av särskilda insatser för att ytterligare stödja föräldrar i deras föräldraskap (se prop. 2010/2011:1, utgiftsområde 9, Barnrättspolitik, anslag 7:3, s. 8). För detta ändamål anslog regeringen både tidsbegrän- sade och permanenta medel. Förslaget om att erbjuda utbildning i de ekonomiska frågorna för de kommunala samtalsledarna bör finansieras via dessa medel. 7.3Konsekvenser för de allmänna domstolarna Förslagen bedöms inte medföra någon ökning av antalet mål i de allmänna domstolarna. De bedöms inte heller i övrigt påverka kostna- derna för dessa domstolar. Att samarbetssamtalen även inkluderar frågor som rör barnets försörjning skapar förutsättningar för ett bättre samarbete mellan barnets båda föräld- rar. I och med detta kan föräldrarna i större utsträckning ta ekonomiskt ansvar på lika villkor för barnet. Detta bör öka delaktigheten för båda föräldrarna i ansvaret för och omsorgen om barnet och därmed öka jämställdheten mellan föräldrar. I paragrafens första stycke ändras de två strecksatserna till en punktupp- Ändringen i första punkten innebär att kommunerna får en skyldighet att sörja för att föräldrar kan erbjudas att i samarbetssamtal ta upp, förutom frågor som gäller vårdnad, boende och umgänge, även som gäller barnets försörjning. Samtalen bygger på frivillighet från föräldrarnas sida och de har ingen skyldighet att diskutera sådana frågor. Med frågor som gäller barnets försörjning avses både föräldrars försörjningsansvar för barnet och frågor förknippade med detta, som barnets behov och relevanta ekonomiska stödformer, se avsnitt 5.1.2 och 5.1.3. Syftet med att under sakkunnig ledning diskutera sådana frågor är att föräldrarna ska nå samförstånd. Bestämmelsen innebär dock inte någon skyldighet för kommunerna att vid samarbetssamtal bistå föräldrar med att upprätta avtal om underhållsbidrag eller att kommunerna ska god- känna innehållet i dem. Det ankommer på kommunen att i varje enskilt fall och i överens- stämmelse med föräldrarnas önskan bestämma omfattningen och inrikt- ningen av samtalen. Ändringen i andra stycket är av redaktionell karaktär. Utdrag ur sammanfattningen av utredningens betänkande Fortsatt föräldrar om ansvar, ekonomi och samarbete för barnets skull (SOU 2011:51) Särlevande föräldrar och deras barn Ekonomi som ett samarbetshinder Utredningen kan konstatera att särskilt när kommunikationen och för- troendet mellan föräldrarna inte fungerar, kan ekonomiska frågor som rör barnet vara en konfliktdrivande faktor som hämmar eller försvårar sam- arbete. Särskilt i de fall båda föräldrarna har en låg inkomst eller om det råder ojämlika inkomstförhållanden mellan dem kan rätten till familje- ekonomiska förmåner bli en konfliktdrivande faktor som påverkar föräld- rasamarbetet och ytterst barnet. Barnet kan uppfattas som bärare av olika ekonomiska förmåner, och användas som ett slagträ i föräldrarnas kon- flikt om ekonomi och andra frågor som rör barnet. Detta kan särskilt vara fallet då båda föräldrarna tar del i kostnader för barnet men där endast den ena föräldern har möjlighet att uppbära en familjeekonomisk förmån. Åtgärder för att betona föräldrars försörjningsansvar för barnet m.m. Föräldrarnas samarbetsförmåga kan ytterst prövas när de ska enas om ett underhåll för barnet. Frågan om underhåll för barnet torde innefatta flera konfliktdrivande aspekter mellan särlevande föräldrar. Varje förälder är underhållsskyldig för sitt barn enligt bestämmelser i och skyldigheten gäller oavsett om föräldern bor tillsam- mans med barnet och oavsett om denne har vårdnad om barnet. Föräld- rarna ska svara för underhåll åt barnet efter vad som är skäligt med hän- syn till barnets behov och föräldrarnas samlade ekonomiska förmåga. När ett barn bor varaktigt hos endast en av föräldrarna, ska den andra föräldern betala underhållsbidrag för barnet. Underhållsbidraget kan fastställas mellan föräldrarna genom avtal eller dom. Om föräldrarna av olika anledningar inte själva reglerar underhållet för barnet kan barnet ha rätt till underhållsstöd från . Det är ett offentligt stöd som utgår till barn med särlevande föräldrar med syfte att garantera bar- net en försörjning upp till en viss nivå p.g.a. uteblivet underhållsbidrag. Utredningen anser att det finns ett flertal problem förknippade med att det finns två parallella system för att reglera underhåll för barnet. Ett sådant problem är att staten skickar dubbla budskap till föräldrarna när det finns två olika regelverk rörande föräldrars underhållsskyldighet. Det blir därför inte tillräckligt tydligt att det är föräldrarna som primärt har huvudansvaret för sina barns försörjning, och att statens roll är att sekun- därt garantera barnets försörjning genom att förskottera ett uteblivet underhåll. Det ställs heller inga krav på att föräldrarna måste för- söka komma överens eller samarbeta om barnets underhåll innan ett underhållsstöd kan komma ifråga. Ett annat problem är att det finns stora kunskapsbrister hos många sär- levande föräldrar om de båda systemen för att reglera underhåll till barn. Bestämmelserna kan också ofta uppfattas som krångliga och tids-ödande, och många föräldrar har p.g.a. av regelverkens komplexitet svårt att överblicka konsekvenserna av att välja det ena underhållssystemet fram- för det andra. Vidare har många föräldrar svårt att enas om vad som utgör barnets behov och vad dessa förutsätts kosta. Utredningens bedömning är att underhållsstödets maximala belopp, och barn, har kommit att bli normbildande för vad som kan anses utgöra ett maxi- malt belopp för ett barns underhåll. Detta kan ekonomiskt drabba barnet och boföräldern, då beloppet i vissa situationer kan vara lägre än det underhållsbidrag som barnet skulle ha haft rätt till. Detta drabbar främst de barn som lever i de ekonomiskt sett mest svaga grupperna. Utredning- ens beräkningar visar att av de barn (vilket motsvarar nästan 50 000 barn) som det lämnas fullt underhållsstöd för, skulle få mer i underhållsbidrag än underhållsstödets belopp. De barn bland dessa som har en boförälder som tillhör den lägsta inkomstklassen skulle i genomsnitt få mer i underhållsbidrag jämfört med underhållsstöd, och bland barn som har en boförälder i de tre lägsta inkomstklasserna beräknas få ett större under- hållsbidrag än . Dessutom indikerar utredningens analyser att det finns en grupp barn som inte mottar något underhåll alls för sin försörjning trots att de är berättigade till det. För vissa av dem är det dock troligt att underhålls- skyldigheten fullgörs på annat sätt än genom att betala ett fastställt underhållsbidrag eller att det utges underhållsstöd. Ett grundläggande problem är att det saknas en huvudman för vägled- ning och stöd i ärenden om underhållsbidrag. Detta kan leda till att föräldrarna vänder sig till och ansöker om underhållsstöd för barnet, trots att förutsättningar egentligen torde finnas för att föräldrarna själva skulle kunna enas om ett underhållsbidrag. Mot denna bakgrund ifrågasätter utredningen om nuvarande under- hållsregler fungerar tillfredsställande och om de är tillräckligt ändamåls- enliga. Utredningen ser därför ett stort behov av att ändra grundförutsätt- ningarna för hur underhåll regleras . Även om utredningen är för- hindrad att lämna förslag som rör de civilrättsliga aspekterna av under- håll till barn, anser utredningen att flera åtgärder behöver vidtas för att föräldrar i ökad utsträckning ska komma överens om ett underhållsbidrag för barnet. En ansvarig instans för underhållsbidrag och ökade incitament för att reglera underhåll utanför underhållsstödet Det finns ett stort behov av stödjande insatser från samhällets sida i frågor som rör underhåll till barn. Utredningen anser att det bör inrättas en instans som bistår föräldrar med råd och stöd för att i större utsträckning komma överens om avtal om underhållsbidrag i stället för att reglera underhåll via underhållsstöd. Regeringen har tidigare uttalat sin avsikt att tillsätta en utredning i denna fråga. det finns flera faktorer som talar för att skulle få ett Utredningen anser vidare att det behövs tydliga incitament för de sär- levande föräldrar som har förutsättningar att avtala om ett underhålls- bidrag att inte i första hand vända sig till för under- Ett sådant incitament kan i vissa situationer vara en expedi- tionsavgift för att ska pröva en ansökan om under- Utredningen anser dock att framtida incitament för under-hålls- bidrag hellre bör utgå från att ett gott samarbete premieras och väljer därför att inte förorda en avgift. Utredningen anser också att nuvarande utformning av underhållsstöds- systemet bör förändras och i stället ersättas med ett förskottsbidrag som baseras på föräldrarnas civilrättsliga avtal om underhållsbidrag. det finns två olika sätt att reglera underhåll på och som baseras på olika beräkningsgrunder, kommer det att finns incitament för föräldrar att vilja välja det ena sättet framför det andra en situation som i sig är konflikt- Regeringen bör därför i särskild ordning utreda utformningen av ett nytt statligt förskottsbidrag som i stället baseras på föräldrarnas civilrättsliga överenskommelser om underhållsbidrag. Åtgärder för bättre information och stöd till särlevande föräldrar för att underlätta samarbete Barnet har rätt till en nära och god relation till båda sina föräldrar, såvida det inte står i strid med barnets bästa. Ur barnets perspektiv är det viktigt att föräldrarna gör sitt bästa för att så långt möjligt försöka mildra de negativa konsekvenser som en separation kan innebära för barnet, särskilt om föräldrarna befinner sig i en konfliktfylld situation. kan det dock vara svårt för föräldrarna att se konsekvenser av separationen ur barnets perspektiv. Det är därför viktigt att eventuella konflikter så långt möjligt kan dämpas eller undvikas, genom att såväl föräldrar som barn i ett tidigt skede av separationen kan erbjudas stöd och hjälp i frågor som kan påverka barnets situation och vardag. Många särlevande föräldrar saknar såväl information och kunskap, som stöd och hjälp i frågor som rör ekonomi och barns försörjning. Bristen på kunskap och stöd i dessa frågor kan både bidra till att försvåra föräldrar- nas samarbete i frågor som rör barnet, förstärka andra redan pågående konflikter mellan föräldrarna och även bidra till att barn inte får tillräck- ligt underhåll för sin försörjning. Utredningen lämnar därför förslag som tar sikte på åtgärder för förbätt- rat stöd och information till föräldrar för att förbättra förutsättningarna för ett fungerande samarbete om barnets omsorg och försörjning. Samarbetssamtal om ekonomiska frågor som gäller barnet För att bidra till en bättre helhetssyn på barnets situation och för att även ekonomiska frågor ska diskuteras utifrån vad som kan anses vara bäst för barnet, föreslås de samarbetssamtal om vårdnad, boende och umgänge som oftast sker i familjerättens regi, även behandla ekonomiska frågor Samarbetssamtal bör erbjudas gifta föräldrar i samband med ansökan om äktenskapsskillnad. För samboföräldrar och föräldrar som aldrig har levt ihop bör erbjudande om samarbetssamtal ske genom utökade informationsinsatser från stat och kommun. Ett utbildnings- material bör tas fram för kompetensutveckling av berörd personal. Utdrag ur utredningens lagförslag Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen Härigenom föreskrivs att 5 kap. 3 § socialtjänstlagen (2001:463) ska ha Kommunen skall sörja för Kommunen ska sörja för att föräldrar kan erbjudas samtal under sakkunnig ledning i samtal under sakkunnig ledning i syfte att nå enighet i frågor som syfte att nå enighet i frågor som gäller vårdnad, boende och um- vårdnad, boende, gänge (samarbetssamtal) samt och ekonomiska frågor som rör barnet (samarbetssamtal) samt att föräldrar får hjälp att träffa avtal enligt 6 kap. 6 §, 14 a § andra stycket eller 15 a § tredje stycket . Kommunen skall sörja för att Kommunen ska sörja för att genom lämplig yrkesmässig råd- genom lämplig yrkesmässig råd- givare kan erbjudas dem som givare kan erbjudas dem som Med familjerådgivning avses i denna lag en verksamhet som består i samtal med syfte att bearbeta samlevnadskonflikter i parförhållanden och familjer. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2006:463. Utredningens betänkande remitterades till följande instanser: ombudsmän (), Justitiekanslern (), , , , , , Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , , , , Försäk- ringskassan, Handisam, Inspektionen för socialförsäkringen (ISF), Kon- sumentverket, , , Skatte- verket, Skolinspektionen, , Statskontoret, Statens skol- verk, , , Diskrimineringsombuds- mannen, Juridiska Fakultetsstyrelsen vid , vid , vid , Rättssociologiska enheten vid Lunds univer- sitet, vid , , , , vid , vid , Kommuner och Landsting, , kommun, kommun, kommun, kommun, , , kommun, , kommun, , , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , , kommun, kommun, kommun, Landsorganisa- tionen i (LO), , Akademikers (), (), , diakoni, (), , Föreningen föräldrar, Föreningen , Föreningen (), Föreningen , Föreningen , Handikappförbundens samarbetsorganisation (HSO), för överskuldsatta, Lika Unika, Maj- blommans , Män för jämställdhet hindrade Barn och Ungdomar (RBU), berättigande (RFSL), i Samhället (), Riksförbundet Internationella Föreningar för Invandrarkvinnor (RIFFI), för kvinnojourer och tjejjourer i (ROKS), för valfrihet, jämställdhet och föräldraskap (HARO), , Samarbetsorgan för etniska organisationer i (SIOS), Sammanslutningen för Juridiska Byråer (SJB), Stiftel- sen , , , Kvinnolobby, Makalösa föräldrar, , , (SKR), (), Yrkesföre- ningen för budget- och skuldrådgivare i (), , Forum för feministiska föräldrar, Pappor för individuell föräldraförsäkring och . Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen Härigenom föreskrivs att 5 kap. 3 § socialtjänstlagen (2001:453) ska ha Kommunen skall sörja för att Kommunen ska sörja för att föräldrar kan erbjudas 1. att föräldrar kan erbjudas samtal under sakkunnig ledning i samtal under sakkunnig ledning i syfte att nå enighet i frågor som syfte att nå enighet i frågor som gäller vårdnad, boende, umgänge umgänge (samarbetssamtal) samt och frågor som gäller barnets för- sörjning (samarbetssamtal), och att föräldrar får hjälp att träffa 2. att föräldrar får hjälp att träffa avtal enligt 6 kap. 6 §, 14 a § avtal enligt 6 kap. 6 §, 14 a § andra stycket eller 15 a § tredje andra stycket eller 15 a § tredje Kommunen skall sörja för att Kommunen ska sörja för att genom lämplig yrkesmässig råd- genom lämplig yrkesmässig råd- givare kan erbjudas dem som givare kan erbjudas dem som Med familjerådgivning avses i denna lag en verksamhet som består i samtal med syfte att bearbeta samlevnadskonflikter i parförhållanden och familjer. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2006:463. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitieråden och samt justitierådet . Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453). Förslaget har inför Lagrådet föredragits av ämnesrådet . Lagrådet lämnar förslaget utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , Hatt, Ek, Regeringen beslutar proposition 2012/13:189 Förstärkta samarbetssamtal