prop · H1031d4 · 2013-09-18 00:00:00 — Värdegrundsdelegationen har ett viktigt och brett uppdrag där legitimiteten och förtroendet för förvaltningen är centrala och där delegationen ska vara ett stöd för myndigheterna i deras arbete med värdegrundsfrågor. Tabell 5.10 Anslagsutveckling 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor Anslaget får användas för utgifter för statliga arbetsgivarfrågor som utfört åt regeringen eller och som inte ingår i uppgifter som medlemsorganisation samt för regeringens behov inom det arbetsgivarpolitiska området. Anslaget får även användas för förvaltningsutgifter avseende , Offentliga sektorns särskilda nämnd och Statens tjänstepensions- och grupplivnämnd. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 5.11 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:4 Arbetsgivarpolitiska frågor . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till . 5.5.21:5 Statliga tjänstepensioner m.m. Tabell 5.12 Anslagsutveckling 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. Anslaget får användas för utgifter för statliga tjänstepensionsförmåner, avgångsförmåner, grupplivförmåner och personskadeersättningar samt liknande förmåner som följer av anställningar med statliga villkor. Därtill får anslaget användas för utgifter för räntor avseende sådana förmåner. Vidare får anslaget användas för utgifter för löneskatt enligt lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster respektive enligt lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader samt för premieskatt enligt lagen (1990:1427) om särskild premieskatt för 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Anslaget får även användas för löneavgifter enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och arbetsgivaravgifter enligt socialavgiftslagen (2000:980). Anslaget får dessutom användas för förvaltningsutgifter vid för biträde vid handläggningen av pensionsärenden avseende lärare m.fl. som överförts från statligt reglerade anställningar genom beslut om kommunalt huvudmannaskap för lärare m.fl. Följande förordningar reglerar utbetalningar från anslaget: -förordningen (1991:704) om fastställande av särskild löneskatt på statens pensionskostnader, -förordningen (2002:869) om utbetalning av statliga tjänstepensions- och grupplivförmåner och - förordningen (SAVFS 1990:3 A 1) om utbetalningen av personskadeersättning. Budget för avgiftsbelagd verksamhet (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) SPV disponerar för administrationskostnader det belopp från inkomsttiteln 5211 Statliga pensionsavgifter som anges i verkets regleringsbrev. uppgår detta till . Därutöver fastställer regeringen de administrationsavgifter som de s.k. självförsäkrarna, dvs. de myndigheter m.fl. som skuldför sina pensionsåtaganden i respektive balansräkning, ska betala till SPV. uppgick dessa till ca . Tabell 5.14 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. De förändringar som redovisas under posten Övriga makroekonomiska förutsättningar är främst hänförliga till prisbasbeloppet, vilket beror på att flertalet förmåner som belastar anslaget indexeras med prisbasbeloppets förändring. blir indexeringen negativ beroende på att prisbasbeloppet sänks med jämfört med . Nybeviljade förmåner påverkas även av antagandena om hur inkomstbasbeloppet och lönerna kommer att utvecklas. I posten Volymer avspeglas det pågående generationsskiftet inom statsförvaltningen. I posten Övrigt ingår en kompensation för att en ofinansierad räntekostnad belastade anslaget 2012. I posten ingår även en teknisk nedskrivning som beror på att det i de anvisade medlen ingår en kompensation för att belastningen på anslaget av statliga tjänstepensionsförmåner som bruttosamordnas med den allmänna pensionen blev högre än beräknat när inkomstpensionerna minskade 2011 p.g.a. den automatiska balanseringen i det allmänna pensionssystemet. Regeringen föreslår att 11 anvisas under anslaget 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose Statens tjänstepensionsverks behov av likviditet i pensionshanteringen. Skälen för regeringens förslag: SPV får bedriva uppdragsverksamhet när det gäller pensionshanteringen där mycket stora penningflöden hanteras. SPV hanterar även flödet för Individuell ålderspension (IÅP) och Kåpan. Enbart det senare flödet omsätter och faktureras med väldigt för betalning. Skulle t.ex. betalningen för de två största fakturorna utebli en månad motsvarar det ett belopp och en räntekontobelastning på . Regeringen anser att ett rörelsekapital i form av en övrig kredit i bör finnas även 2014. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 För att minimera risken för övertrassering av likvida medel föreslås att krediten avseende förmedling av avgiftsbestämda förmåner även 2014 uppgår till , dvs. samma nivå som . Krediten för att tillgodose likviditetsbehov i samband med pensionsutbetalningar för uppdragsgivares räkning föreslås fortsatt uppgå till , vilket är samma nivå som gäller . Regeringen bör mot denna bakgrund bemyndigas att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för att tillgodose SPV:s behov av likviditet i samband med pensionshanteringen, dvs. avseende pensionsutbetalningar för uppdragsgivares räkning samt för IÅP och Kåpan. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Området Effektiv offentlig upphandling omfattar följande lagar: -lagen (2007:1091) om offentlig upphandling (), -lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (LUF), -lagen (2011:1029) om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet (LUFS), -lagen (2008:962) om valfrihetssystem (LOV), -lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, -lagen (2010:536) om valfrihet hos Arbetsförmedlingen samt -lagen (2013:311) om valfrihetssystem i fråga om tjänster för elektronisk identifiering. Området omfattar vidare information om lagarna, upphandlingsstöd, elektronisk upphandling, tillsyn och rättsmedel m.m. Kammarkollegiet ansvarar för ett nationellt upphandlingsstöd och för att utveckla elektronisk upphandling. Kammarkollegiet ska också utveckla och driva en nationell databas för annonsering av valfrihetssystem () inom områden där LOV, lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare och lagen om valfrihet hos Arbetsförmedlingen tillämpas. har i uppdrag att stödja och samordna elektronisk identifiering och signering i den offentliga förvaltningens e-tjänster. kan upphandlande myndigheter uppdra åt att administrera valfrihetssystem i fråga om tjänster för elektronisk identifiering. Nämnden ska också upprätta och driva en nationell webbplats för annonsering av valfrihetssystem för sådana tjänster. För mer information om och valfrihetssystem i fråga om tjänster för elektronisk identifiering, se utgiftsområde 22 Kommunikationer, avsnitt 4. () är ansvarig tillsynsmyndighet för frågor om offentlig upphandling och för frågor som omfattas av LOV samt övriga valfrihetslagar. och Verket för innovationssystem () är andra myndigheter som arbetar med och informerar om offentlig upphandling. AB () arbetar också inom upphandlingsområdet. MSR:s arbete består bl.a. i att utveckla, uppdatera och informera om MSR:s upphandlingskriterier, som ger stöd till upphandlare att ställa framför allt miljökrav vid offentlig upphandling. Se vidare utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård, avsnitt 3.5.17 Övergripande miljöarbete. () är och ansvarig myndighet i för arbetet inom (Open Peppol). Se vidare under . Den offentliga upphandlingen ska vara effektiv och rättssäker och har till syfte att tillvarata konkurrensen på marknaden så att skattemedlen 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 används på bästa sätt till nytta för medborgarna, den offentliga sektorn och näringslivet. Kammarkollegiet har bl.a. i uppgift att utveckla och förvalta ett upphandlingsstöd samt bidra till att hela inköpsprocessen kan genomföras elektroniskt. Kammarkollegiet ska även bidra till att stärka upphandlingens strategiska betydelse för den offentliga verksamheten, förebygga korruption och jäv, uppnå målen för långsiktig hållbar utveckling samt uppmuntra innovationsvänlig upphandling. Kammarkollegiet har publicerat sju nya vägledningar inom ett flertal områden. Bland annat fick Kammarkollegiet ett regeringsuppdrag att ta fram en vägledning för innovationsvänlig upphandling. Vägledningen ska underlätta för upphandlande myndigheter att genomföra innovationsvänlig upphandling. Därutöver har ett informationspaket tagits fram riktat till upphandlande myndigheter som vill anordna informationsträffar för potentiella leverantörer inom och . Kammarkollegiet och KKV deltar även i ett nätverk för små företag, innovation och regelförenkling (). Nätverket träffas tre till och fungerar som ett forum för att diskutera små och medelstora företags deltagande i offentlig upphandling. Kammarkollegiet har fått i uppdrag att redovisa hur kollegiet dels verkat för att nå ut till sina målgrupper, dels arbetat med att synliggöra verksamheten samt hur myndigheten arbetar med kompetensförsörjningen inom området. Kollegiet har noterat ett ökat intresse för och behov av den upphandlingsstödjande verksamheten. Enkätredovisningen som kollegiet genomfört visar att kännedom om kollegiets vägledningar har ökat bland respondenterna. Kollegiet har vidtagit åtgärder för att förbättra synligheten för upphandlingsstödet och för att erhålla rätt kompetens på området. Kammarkollegiets arbete med elektronisk upphandling har Kammarkollegiet utarbetat en vägledning med råd till personer på upphandlande myndigheter och enheter som ska ansvara för eller medverka vid övergång till elektronisk upphandling. Arbetet med att ta fram en processmodell över samtliga förfaranden i en elektronisk upphandlingsprocess har slutförts och modellen har publicerats. Ett nytt arbete har inletts som syftar till att ta fram en motsvarande modell för elektroniska avrop från ramavtal och upphandlingar enligt LOV. Modellen kommer att få stor betydelse för att tydliggöra övergången från en elektronisk upphandlingsprocess till en elektronisk beställningsprocess. En förutsättning för att hela inköpsprocessen ska kunna genomföras elektroniskt är att det finns standarder som förbinder e-upphandlings- systemen med e-handelssystemen. Kammarkollegiet har lagt särskild vikt vid standarder för de e-kataloger som ska användas under dels e- upphandlingsprocessen, dels e-beställnings- processen. genomförde Upphandlingsstödet på Kammarkollegiet en ny mätning av de upphandlande myndigheternas användning av elektronisk upphandling, vilken genomfördes första gången . Mätningen visar att användningen ökat från till . Kammarkollegiets arbete med valfrihetssystem Kammarkollegiet har fått ett regeringsuppdrag att utveckla vägledningar för upphandling inom vård och omsorg samt att utveckla och driva Valfrihetswebben inom de områden där lagarna om valfrihetssystem tillämpas. Där ska kommunerna, landstingen och Arbetsförmedlingen offentliggöra sina valfrihetssystem. Kammarkollegiet har utarbetat tre nya vägledningar som är relevanta vid upphandling av vård och omsorg enligt LOV och . De behandlar ersättningsformer, avtalsuppföljning och upphandling av särskilda boenden. Vidare har myndigheten reviderat äldre vägledningar som avser upphandling enligt LOV av bl.a. primärvård och hemtjänst. Kammarkollegiet har fått i uppdrag att ta fram en utbildningsplan för upphandling av vård och omsorg om äldre (dnr S2012/4661/FST (delvis)). Ytterligare resultat som avser valfrihetssystemen på vård- och omsorgsområdet redovisas under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg, avsnitt 7.4. Upphandlingsstödjande verksamheter i statlig regi Mot bakgrund bl.a. av de problem som splittringen av upphandlingsstödet inneburit har frågan utretts både av Statskontoret i rapporten ny upphandlingsmyndighet (Statskontoret 2010:23) och av i betänkandet Upphandlingsstödets framtid (SOU 2012:32). I båda utredningarna konstateras att det finns behov av att samla frågorna. Tillsynen över den offentliga upphandlingen KKV som ansvarar för tillsynen över den offentliga upphandlingen fokuserar på otillåtna direktupphandlingar. Verket har lagt särskild vikt vid talan om upphandlingsskadeavgift. har KKV lämnat in totalt 24 ansökningar om upphandlingsskadeavgift. Utöver detta har myndigheten fattat flera andra tillsynsbeslut enligt upphandlingslagarna. Vidare har yttranden på begäran av domstolar getts in i olika mål. Kännedom om att det är KKV som ansvarar för tillsynen av lagen är relativt låg. Andelen som tycker det går snabbt och enkelt att komma i kontakt med verket har däremot ökat KKV ansvarar även för tillsynen över valfrihetslagstiftningarna. har verket arbetat med en bredare kartläggning av valfrihetssystemen och antagit en ny strategi för tillsynen som gäller . Se vidare utgiftsområde 24 Näringsliv, avsnitt 3. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare uppdraget att utvärdera den offentliga upphandlingen ur ett ekonomiskt och samhällspolitiskt perspektiv samt se över den nationella upphandlingsstatistiken 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 (dir. 2010:86, 2012:10 och 2012:107). Utredningen lämnade delbetänkandet På jakt efter den goda affären – analys och erfarenheter av den offentliga upphandlingen (SOU 2011:73). Slutbetänkandet Goda affärer – en strategi för hållbar offentlig upphandling (SOU 2013:12) överlämnades . har i sitt slutbetänkande lämnat förslag till en nationell handlingsplan med en rad åtgärder för den offentliga upphandlingen. Förslagen omfattar förutom förslag till lagstiftningsåtgärder förslag till åtgärder för att underlätta tillämpningen av regelverket, såsom kompetenshöjande åtgärder, ett kraftigt utbyggt upphandlingsstöd, ökad forskning m.m. Båda betänkandena har remissbehandlats och beredning pågår i . Övriga utredningar och rapporter Mångfalden av aktörer inom den offentligt finansierade välfärdssektorn har ökat. Utvecklingen är positiv och har inneburit en större valfrihet inom välfärdssektorn. har frågor kring kvalitet, vinster, försäljningar och privata aktörer inom välfärdssektorn aktualiserats i debatt och medier. Det har funnits en diskussion om bristande kvalitet i såväl offentlig som privat drivna äldreboenden. Även riskkapitalbolag, som använt sig av interna lån inom koncernen för att minska skatten i verksamheten, har varit omdiskuterade. En särskild utredare har därför fått i uppdrag att utreda vilka möjliga krav, utöver redan befintliga, som kan och bör ställas på de som äger och driver företag inom välfärdssektorn (dir. 2012:131) Syftet med utredningen är att ytterligare säkra samhällets krav på att de som äger och driver företag inom skola, vård och omsorg ska ha ett långsiktigt och seriöst engagemang och bedriva en god och högkvalitativ verksamhet. I likhet med finanssektorn finns det även inom välfärdssektorn behov av att säkerställa att ägare och företagsledningar är seriösa och kompetenta. Uppdraget ska redovisas . Regeringen har därutöver gett en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av kommunallagen (1991:900). I uppdraget ingår bl.a. att utreda hur kontroll och insyn i (dir. 2012:105). 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 namnet Utredningen om en kommunallag för framtiden (Fi 2012:07) har i delbetänkandet Privata utförare – kontroll och insyn (SOU 2013:53) föreslagit flera åtgärder för att stärka kontrollen och insynen när kommuner och landsting anlitar privata utförare. Utredningen föreslår bl.a. att fullmäktige ska anta ett program med övergripande mål och riktlinjer för de kommunala verksamheterna som lämnas över till privata utförare. Allmänhetens insyn i de privata utförarnas verksamhet ska också förbättras. Förslagen i betänkandet bereds i . Olika rapporter visar att offentliga upphandlingar är ett riskområde för korruption. har granskat statliga myndigheters skydd mot korruption och funnit att tjänstemän i statliga och kommunala myndigheter med ansvar för upphandling befinner sig i en utsatt position. KKV har i sin rapport konkurrens i offentlig upphandling (2013:6) ansett att det finns skäl som talar för att kommunala upphandlingar kan vara mer riskutsatta än andra upphandlingar. Verket föreslår en rad åtgärder och pekar bl.a. på att skyddet mot korruption bör göras till en strategisk ledningsfråga och att styrning och kontroll av upphandlingarna bör förbättras. Regeringen har i skrivelsen om statliga myndigheters skydd mot korruption (skr. 2012/13:167) konstaterat att det finns ett fortsatt behov av förbättringar inom upphandlingsområdet, vilket kan åstadkommas med hjälp av bl.a. upphandlingsstödjande åtgärder. Kammarkollegiet ska i den upphandlingsstödjande verksamheten enligt sitt regleringsbrev bidra till att förebygga korruption och jäv i offentlig upphandling. Nya direktiv på upphandlingsområdet Europeiska kommissionens förslag till direktiv Offentlig upphandling spelar en viktig roll i 2020 – En strategi för smart och hållbar tillväxt för alla (KOM(2010) 2020 slutlig) som ett av de marknadsbaserade instrument som ska användas för att uppnå strategins mål. I 2020-strategin anges särskilt att offentlig upphandling ska användas till att förbättra de grundläggande villkoren för företagens innovationskapacitet, stödja övergången till resurssnål ekonomi med låga koldioxidutsläpp samt förbättra företagsklimatet, särskilt för innovativa små och medelstora företag. Vidare ska offentliga medel användas så effektivt som möjligt och marknaderna för offentlig upphandling förbli öppna inom hela unionen. I Inremarknadsakten – Tolv åtgärder för att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för inre marknaden (KOM(2011) 206 slutlig), som Europeiska kommissionen presenterade , fanns bland de tolv prioriterade åtgärderna som EU-institutionerna skulle anta före utgången av 2012 ett reviderat och moderniserat regelverk för offentlig upphandling för att göra kontraktstilldelningen mer flexibel och för att offentliga upphandlingskontrakt ska kunna användas bättre till stöd för politiken på andra områden. Kommissionen presenterade förslag till nya direktiv om offentlig upphandling. Ett av direktivförslagen (KOM(2011) 896 slutlig) avses ersätta det s.k. klassiska direktivet 2004/18/EG, på vilket i huvudsak bygger och ett direktivförslag (KOM(2011) 895 slutlig) avses ersätta det s.k. försörjningsdirektivet 2004/17/EG, som ligger till grund för LUF. Kommissionen presenterade även förslag till ett helt nytt direktiv om tilldelning av koncessioner (KOM(2011) 897) som omfattar såväl byggsom tjänstekoncessioner. har bara byggkoncessioner reglerats i bestämmelser i det klassiska direktivet. Utöver de tre nämnda direktiven finns förslag till en förordning om internationell upphandling som presenterades . Detta förslag behandlas i utgiftsområde 24 Näringsliv avsnitt 4.1.1 och 4.2. Förslagen till direktiv har två kompletterande mål. Ett mål är att öka effektiviteten i de offentliga utgifterna när det gäller att få mer värde för pengarna. Detta innebär framför allt att förenkla de nuvarande reglerna för offentlig upphandling och göra dem mer flexibla. Det andra målet är att ge upphandlande myndigheter och enheter bättre möjlighet att använda offentlig upphandling till stöd för gemensamma samhälleliga mål såsom skyddet av miljön, högre resurs- och energieffektivitet, kampen mot klimatförändringar, främjande av innovation, sysselsättning och social integration samt säkerställande av bästa tänkbara villkor för tillhandahållande av sociala tjänster av hög kvalitet. Genom förslaget till koncessionsdirektiv skapas ett separat rättsligt instrument för att reglera tilldelningen av koncessioner. Syftet med direktivförslaget är att minska osäkerheten kring tilldelning av koncessioner och därmed vara en hjälp för offentliga myndigheter och leverantörer samt att garantera alla ekonomiska aktörer i EU ett effektivt marknadstillträde. Arbetet med förhandlingarna om de nya upphandlingsdirektiven inleddes . Direktivförslagen förhandlades i för offentlig upphandling. Förslagen behandlades också vid tre konkurrenskraftsråd och enades ministrarna om en allmän riktlinje gällande alla tre direktivförslagen, dvs. ett ställningstagande till lagstiftningsförslagen såsom de såg ut efter förhandlingarna i rådet. Kommissionens förslag behandlades parallellt av och dess ansvariga utskott, utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd, som respektive röstade om sina betänkanden. Informella trepartssamtal mellan representanter för rådet, och kommissionen inleddes . kunde en kompromiss uppnås. förväntas rösta om förslagen . Stora frågor under förhandlingarna rörde bl.a. möjligheterna att utan tillämpning av upphandlingsreglerna ingå avtal inom offentlig sektor, s.k. offentligtoffentligt samarbete, upphandlingsreglernas tillämplighet och räckvidd för att främja hållbar social och miljömässig utveckling, där särskilt en allmän princip om efterlevnaden av miljö-, social- och arbetsrättsliga bestämmelser behandlades samt bestämmelser om underleverantörer. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att ge förslag till hur vissa särskilt angivna bestämmelser i förslaget till klassiskt direktiv (KOM(2011) 896) och förslaget till försörjningsdirektiv (KOM(2011) 895) bör genomföras i svensk rätt enligt den lydelse direktiven får när de har antagits(dir. 2012:96 och 2013:21). Utredaren ska bl.a. beakta vad har tillkännagett om att bör ändras så att arbetsmiljöhänsyn kan tas och krav på villkor i enlighet med svenska kollektivavtal kan ställas 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 vid all offentlig upphandling (bet. 2010/11:AU3). Utredaren ska också ge förslag till hur samtliga bestämmelser i förslaget till nytt koncessionsdirektiv (KOM(2011) 897) bör genomföras i svensk rätt enligt den lydelse direktivet får när det har antagits. Utredaren ska ge författningsförslag avseende upphandlingar och koncessioner som inte eller endast delvis omfattas av direktiven. Eftersom de två nya upphandlingsdirektiven är omarbetningar av gällande direktiv och vissa delar av dem är oförändrade eller endast ändrade till mindre delar kräver inte förslagen i sin helhet särskild utredning. För de delar av direktiven som inte har överlämnats till utredaren har arbetet inletts inom med att ta fram förslag till genomförande i en departementspromemoria. Avsikten är att utredarens förslag ska sammanfogas med förslagen till lagtext i promemorian för gemensam remissbehandling. Det sammanfogade förslaget ska omfatta två nya separata lagar om offentlig upphandling och om upphandling inom försörjningssektorerna, vilka ska ersätta respektive LUF. Konsortiet OnLine (Peppol) bildades i syfte att stimulera den gränsöverskridande handeln och att förenkla upphandlingsprocessen genom elektroniska förfaranden. avslutades och avsikten är att den långsiktiga förvaltningen av Peppol-arbetet ska ske bl.a. inom organisationen samt av ett antal s.k. Peppol-myndigheter. ESV har i beslut den (dnr S2012/4580) samt att som medlem delta i Open Peppol och bidra till organisationens arbete för att säkerställa att de operativa aspekterna av lösningar för elektronisk upphandling och handel fungerar och utvecklas på ett positivt sätt samt att de stödjer EU:s och långsiktiga planer på området. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 gjorde Europeiska kommissionen en utlysning kallad () för projektförslag.