prop · H1031d23 · 2013-09-18 00:00:00 — Ekosystem som våtmarker kan drabbas hårt eftersom mårdhunden skadar fågel- och grodpopulationer. Arten kan dessutom sprida rabies och dvärgbandmask. De gjorda insatserna för att stoppa etablering i stor skala i har givit effekt och populationen kommer troligen att minska. Ovanstående insats utgör ett bra exempel på att åtgärder mot invasiva arter får effekt om de inte sätts in . En utveckling av den fysiska planeringen till att i större utsträckning beakta grön infrastruktur för biologisk mångfald och bibehållande och kapacitetshöjning av ekosystemtjänster är viktig för att nå miljökvalitetsmålet. Det kommande landsbygdsprogrammet kan bli betydelsefullt för våtmarksarbetet. Miljökvalitetsmålet är att skogens och skogsmarkens värde för biologisk produktion ska skyddas som den biologiska mångfalden bevaras samt kulturmiljövärden och sociala värden värnas. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet ska nås inom en generation. Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen Regeringen har beslutat om preciseringar till miljökvalitetsmålet som rör skogsmarkens egenskaper, ekosystemtjänster, grön infrastruktur, gynnsam bevarandestatus, hotade arter och livsmiljöer, främmande arter, genetiskt modifierade organismer, natur- och kulturmiljövärden i skogen samt friluftsliv. ansvarar för att samordna uppföljning och utvärdering av miljökvalitetsmålet. Till grund för uppföljningen av miljökvalitetsmålet finns indikatorer. Dessa finns i sin helhet redovisade på Miljömålsportalen (). Indikatorerna är inte uppdaterade för att spegla de nya preciseringarna. Ett utvecklingsarbete pågår inom myndigheterna med att utveckla dem. Det går inte att se någon tydlig riktning för utvecklingen i miljön. Flera skogstyper har ogynnsam bevarandestatus och enligt den svenska rödlistan är många skogslevande arter hotade. Tillståndet för den biologiska mångfalden i skogslandskapet är i vissa delar positiv. Arealen gammal skog och äldre lövrik skog samt mängden hård död ved fortsätter att öka och det finns skogstyper med gynnsam bevarandestatus samt rödlistade arter som fått sänkt hotkategori. redovisade i rapportering enligt (rådets direktiv /43/EEG av om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EU:s art- och habitatdirektiv) att de flesta skogstyper har en ogynnsam bevarandestatus. För 16 av 17 skogstyper bedömdes bevarandestatusen som helt eller delvis ogynnsam. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 uppföljning av miljökvalitetsmålen hänvisas till ArtDatabankens redovisning att 2 131 skogslevande arter är rödlistade varav 861 arter har klassats som hotade. Enligt och har utvecklingen av formellt skydd (framför allt naturreservat och biotopskyddsområden) och frivilliga avsättningar varit positiv . uppföljning visar att det finns brister. Problemområden är hänsynskrävande biotoper och kulturmiljöer. Enligt har andelen körskador i samband med skogsbruk varit mer eller mindre oförändrad . Enligt är de skötsel- och restaureringsåtgärder som görs i många fall bra, men utgör ofta isolerade insatser på lokal nivå Riksskogstaxeringen redovisar att det finns knappt skogar dominerade av contortatall i främst norra . Det motsvarar av skogsmarksarealen. Enligt är av skogsmarken skyddad enligt kulturminneslagen vilket innefattar kända fasta fornlämningar med tillhörande fornlämningsområden. Arealen för övriga kulturhistoriska lämningar uppskattas till . Stora delar av skogsmarken är inte inventerad med avseende på forn- och kulturlämningar, vilket innebär stor risk för skador på okända lämningar i samband med skogliga åtgärder. Enligt inventeringar lämnas skyddszoner med full hänsyn mot våtmarker, sjöar och vattendrag i av fallen. Andelen avverkningar där transport över vattendrag förekommer har minskat . I de fall vattendrag passerats har dock hänsynen försämrats. saknas samlad uppföljning av körning över våtmarker och vilka skador detta medför. har fått i uppdrag att göra en sammanställning av kunskapsläget om skog och sociala värden. Av sammanställningen ska det framgå hur markägare i olika ägarkategorier och deras organisationer, kommuner samt andra relevanta organisationer arbetar med frågan. Regeringen bedömer att det inte är möjligt att nå miljökvalitetsmålet till 2020 med beslutade 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 eller planerade styrmedel. Regeringen bedömer att förutsättningarna att nå målet har förbättrats med nu initierade åtgärder. Arealen produktiv skog som skyddats formellt (nationalpark, naturreservat, biotopskydd eller naturvårdsavtal) har ökat kraftigt. I de skyddade arealerna ingår bland annat värdefulla skogar som skyddats genom överenskommelser med , och . Regeringen beslutade att föra produktiv skogsmark från till staten för att användas som ersättningsmark vid markbyten. har börjat teckna avtal med privata skogsägare för att byta till sig de skyddsvärda skogsmarker som avses skyddas som naturreservat. Miljömålsberedningen har i sitt delbetänkande Långsiktig hållbar markanvändning – del 1 (SOU 2013:43) föreslagit etappmål för skydd av land- och sötvattenområden som bland annat innebär att det offentliga skyddet i form av nationalparker, naturreservat, naturvårdsavtal, biotopskydd och Natura 2000 utökas med skogsmark och att skogsbrukets frivilliga avsättningar av skogsmark utökas med . Beredningen har även föreslagit att förutsättningar och lämpliga former för ersättningsmark från staten när värdefull mark skyddas, ska utredas. Det finns fortfarande ett stort antal hotade skogslevande arter och de flesta skogliga naturtyper har inte gynnsam bevarandestatus. Regeringen har en tydlig ambition att skyddsvärda skogar inte ska avverkas utan bevaras antingen som formellt skydd eller som frivilliga avsättningar. Ytterligare värdefulla områden, såsom gammelskog, ska ges ett långsiktigt skydd och förvaltas väl. I regeringens proposition Svenska miljömål för ett effektivare miljöarbete (prop. 2009/10:155 s.188) anger regeringen att bevarande av skogar med höga naturvärden är av fortsatt hög prioritet. Det krävs ytterligare insatser, främst när det gäller det formella skyddet, där avsättningar av skogar med höga naturvärden måste fortsätta för att miljökvalitetsmålet Levande skogar ska nås. Regeringen ser positivt på det arbete som görs inom Komet-programmet (Kompletterande metoder för skydd av skog), som har initierats i fem områden. Ambitionen är att den komplette- rande metoden ska genomföras även i övriga län, vid sidan av andra redskap i bevarandearbetet. De frivilliga avsättningarna är fortsatt avgörande för att nå målet om Levande skogar. Enligt omfattar de frivilliga avsättningarna nedanför gränsen för fjällnära skog 1 produktiv skogsmark. Stora ansträngningar bör fortsätta att göras av såväl staten som skogsägarna för att skyddsvärda skogar inte avverkas utan bevaras antingen som frivilliga avsättningar eller genom formellt skydd. Naturvårdskvaliteten i de frivilligt avsatta skogarna bör även fortsättningsvis följas upp. Miljöhänsyn i skogsbruket är viktig för att uppnå miljökvalitetsmålet om Levande skogar, och en fortsatt utveckling behövs och sker kontinuerligt. bedömning av miljöhänsyn vid föryngringsavverkning visar bland annat att det finns fortsatt behov av insatser i form av ökad tillsyn, rådgivning och information till skogssektorn. Det behövs förbättrad samsyn inom sektorn om målbilder och prioriteringar. Det är angeläget att situationen för skador på forn- och kulturlämningar vid skogsbruk förbättras. Hänsynen inom skogsbruket behöver utvecklas så att den biologiska mångfalden, kulturmiljövärden och sociala värden inte skadas. Den kan också behöva planeras bättre inom ramen för en grön infrastruktur så att rätt åtgärder vidtas på rätt plats, baserat på ett landskapsekologiskt synsätt i högre utsträckning än . Miljömålsberedningen har i sitt delbetänkande Långsiktig hållbar markanvändning del 1 (SOU 2013:43) föreslagit att miljöhänsynen i skogsvårdslagen förtydligas bland annat genom att en ny skogsvårdsförordning införs som klargör innebörden i dagens regler. I många skyddade områden finns det stora behov av naturvårdande skötsel eller restaurering. Skogsmiljöer är viktiga för människors livskvalitet, rekreation och friluftsliv. Av särskild betydelse är tätortsnära skogsområden med frilufts-, kulturmiljö- och naturvärden. 3.5.13 Ett rikt odlingslandskap Miljökvalitetsmålet är att odlingslandskapets och jordbruksmarkens värde för biologisk produktion och livsmedelsproduktion ska skyddas som den biologiska mång- falden och kulturmiljövärdena bevaras och stärks. Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen Regeringen har beslutat om preciseringar till miljökvalitetsmålet som rör åkermarkens egenskaper och processer, halter av föroreningar i jordbruksmarken, ekosystemtjänster, livsmiljöer och spridningsvägar som en del i en grön infrastruktur, gynnsam bevarandestatus, bevarande av husdjurens lantraser och de odlade växternas genetiska resurser, hotade arter och livsmiljöer, främmande arter, genetiskt modifierade organismer, biologiska värden och kulturmiljövärden, kultur- och bebyggelsemiljöer samt friluftsliv. ansvarar för att samordna uppföljning och utvärdering av miljökvalitetsmålet. Till grund för uppföljningen av miljökvalitetsmålet finns indikatorer. Dessa finns i sin helhet redovisade på Miljömålsportalen (). Indikatorerna är inte uppdaterade för att spegla de nya preciseringarna. Ett utvecklingsarbete pågår inom myndigheterna med att utveckla dem. Mot denna bakgrund redovisas detta år två diagram. Utvecklingen i miljön är negativ. Enligt fortsätter arealen att minska, en utveckling som i sig försämrar förutsättningarna för att nå miljökvalitetsmålet. Förändringar i åkermarkens egenskaper och processer tar att avläsa. Som exempel kan nämnas att i genomsnitt har halten av den för människan skadliga tungmetallen kadmium inte förändrats i åkermarken även om tillförseln av kadmium är betydligt lägre . Hävdade betesmarker har stor betydelse för bevarandet av den biologiska mångfalden i odlingslandskapet. har den totala arealen betesmarker som sköts med hjälp av landsbygdsprogrammets miljöersättningar minskat med . En bidragande faktor för detta är den minskning av antalet betande nötkreatur som skedde . Arealen betesmarker som fått miljöersättning framgår av diagram 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Lantbrukarnas intresse att ingå avtal om skötsel av kulturhistoriska landskapselement fortsätter att minska. Sammantaget ger dessa negativa utvecklingstrender en minskad variationsrikedom i livsmiljöer för arter som är knutna till odlingslandskapet. Detta kan bland annat avläsas i att antalet individer bland odlingslandskapets vanliga fågelarter återigen minskar. Den här negativa utvecklingstrenden noteras efter att trenden har varit stabil . motsvarar antalet individer av dessa fågelarter av de populationsstorlekar som kunde observeras . Förändringar av antalet individer av en art kan påverka ett ekosystems funktionalitet och därmed dess förmåga att tillhandahålla ekosystemtjänster. Mer kunskap om tillståndet för ekosystemtjänsterna i odlingslandskapet behövs. En samlad bedömning är dock att dessa ekosystemtjänster inte kan vidmakthållas långsiktigt om inte ytterligare insatser görs. I uppföljningsarbetet ser man att tillståndet för äldre byggnader i många fall är dåligt. En nationell uppföljning av landsbygdens bebyggelsemiljöer saknas trots att en metod för detta har tagits fram. För vissa komponenter som tas upp i preciseringarna för miljökvalitetsmålet är utvecklingen åtminstone i delar positiv så som för de odlade växternas genetiska resurser samt husdjursraserna. Programmet för odlad mångfald (POM) fortsätter med fokus på bevarande och nyttjande av den odlade mångfalden. har programmet främst sysslat med inventering och insamling. För husdjursraserna är utvecklingen i stora delar positiv eller stabil. Tillgänglighet för friluftslivet i odlingslandskapets är huvudsakligen god med undantag för delar av slättbygden. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Diagram 3.13 Total areal betesmark med miljöersättning i hektar Betesmarker hör till odlingslandskapets mest artrika miljöer. De är även viktiga för kulturmiljön och människors möjlighet att uppleva ett rikt och varierat odlingslandskap. Utvecklingen för betesmarkerna är därför en god indikator för stora delar av miljökvalitetsmålet. Arealen betesmarker för vilken miljöersättning betalats ut framgår av diagram 3.13. Diagram 3.14 Populationsutvecklingen för 14 vanligt före- kommande fågelarter i odlingslandskapet Källa: Svensk fågeltaxering, . I diagram 3.14 visar den grå linjen den skattade populationsutvecklingen för 14 vanligt förekommande fågelarter i odlingslandskapet och de svarta linjerna beskriver osäkerheten i skattningen. Den tjockare svarta linjen (med startpunkt ) visar populationsutvecklingen utifrån inventeringsdata insamlade från de så kallade standard- I båda fallen tyder data på att fågelpopulationerna långsiktigt minskar. Regeringen bedömer att det inte är möjligt att nå miljökvalitetsmålet till 2020 med beslutade eller planerade styrmedel. Ett öppet odlingslandskap är beroende av ett aktivt jordbruk. Förutsättningarna för att nå miljökvalitetsmålet styrs av flera faktorer. Två av dessa faktorer är att prisutvecklingen för jordbrukets produkter på världsmarknaden påverkar jordbrukets lönsamhet samt utformningen av EU:s gemensamma jordbrukspolitik. Den av regeringen tillsatta Miljömålsberedningen kommer att presentera sitt förslag till en strategi för en långsiktig hållbar markanvändning där användning av jordbruksmarken ingår. Förslaget kommer att utgöra en viktig utgångspunkt för kommande analyser om utformandet av åtgärder som syftar till att miljökvalitetsmålet ska kunna nås. För betesmarkerna innebär den minskade lönsamheten för företag med nötkreatur att antalet betande djur riskerar att fortsätta minska. I vissa delar av landet är det redan brist på betande djur, vilket innebär att marker inte kan hävdas. Arbete med att hitta former för samarbete mellan markägare, djurhållare och myndigheter för att stärka betesmarkernas värde och fortsatta hävden, kommer vara viktigt även i fortsättningen Den ändrade betesmarkdefinitionen inom den gemensamma jordbrukspolitiken har lett till ett komplicerat regelverk vilket riskerar att leda till att värdefulla marker slutar skötas eller hävdas på ett sätt som minskar naturvärdena. Arbete med att sprida kunskap om vilka värden som måste bevaras och skyddas i odlingslandskapet bland brukare måste fortsätta att utvecklas. Utöver lantbrukarnas miljöåtaganden inom ramen för Landsbygdsprogrammet bedrivs mycket verksamhet för att bevara och stärka odlingslandskapets natur- och kulturvärden genom ideella insatser. Detta görs exempelvis genom att betes- och slåttermarker hävdas av privatpersoner eller lokala ideella naturvårdsgrupperingar, genom floraväkteri, och genom odling av traditionella kulturväxter i enskilda trädgårdar. även startat där privatpersoner kan köpa så kallade lärkrutor, och där föreningen förmedlar intäkterna direkt till den lantbrukare som genomför åtgärden. Denna typ av ideella insatser utgör ett viktigt tillskott för att uppsatta mål ska kunna nås. Samarbetet mellan ideella organisationer, näringen och myndigheter för att utveckla nya åtgärder och arbetsformer som gynnar odlingslandskapets värden bör stärkas. Preciseringarna för miljökvalitetsmålet inbegriper nu även att ekosystemtjänsternas tillstånd ska vidmakthållas. För uppföljningsarbetet av dessa kan nya indikatorer behöva utvecklas. Fler riktade miljöåtgärder behövs som omfattningen bör öka, effektiviteten måste höjas samt innehållet förbättras för att målet ska kunna nås. Ett aktivt och konkurrenskraftigt jordbruk är en mycket viktig förutsättning för att bibehålla ett öppet landskap. Ersättningarna för miljöåtgärder i Landsbygdsprogrammet för perioden –2020 blir fortsatt viktiga. Den framtida utformningen av Landsbygdsprogrammet kommer också ha betydelse för intresset att fortsätta hävda jordbruksmarken och för att hålla betande djur. Det är också viktigt att stärka platsens betydelse för råvarans värde. Regeringens arbete med projektet har bidragit till ett ökat intresse för traditionella livsmedelsråvaror och de natur- och kulturvärden som dessa kan länkas till. Miljökvalitetsmålet är att fjällen ska ha en hög grad av ursprunglighet vad gäller biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Verksamheter i fjällen ska bedrivas med hänsyn till dessa värden och så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden ska skyddas mot ingrepp och andra störningar. Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen Regeringen har beslutat om preciseringar till miljökvalitetsmålet som rör värden för rennäring och fjällens karaktär, ekosystemtjänster, gynnsam bevarandestatus, hotade arter och 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 livsmiljöer, främmande arter, genetiskt modifierade organismer, fjällmiljöers natur- och kulturmiljövärden samt friluftsliv. ansvarar för att samordna uppföljning och utvärdering av miljökvalitetsmålet. Till grund för uppföljningen av miljökvalitetsmålet finns indikatorer. Dessa finns i sin helhet redovisade på Miljömålsportalen (). Indikatorerna är inte uppdaterade för att spegla de nya preciseringarna. Ett projekt kring indikatorsutveckling initierades av med syfte att identifiera och utveckla indikatorerna för Storslagen fjällmiljö. Det går inte att se någon tydlig riktning för utvecklingen i fjällmiljön. Enligt saknas tillräckliga underlag för bedömning av utvecklingen varför det inte är möjligt att ange en tydlig utvecklingsriktning. Den regionala bedömningen är dock i vissa fall svagt positiv. I allmänhet anses målet vara svårare att uppnå i de södra delarna av fjällen än i norr. Fjällen är en känslig miljö med många konkurrerande intressen. Större exploateringar, ökad turism, fjällnära skogsbruk och byggande för fritidsboende innebär att naturmiljön i fjällen påverkas alltmer samt att renskötseln blir alltmer trängd, framför allt i de södra delarna. En positiv trend är dock att inslaget av ekoturism ökar vilket bidrar till en hållbar utveckling. I uppföljning av miljökvalitetsmålen anges klimatförändringarna som en av de tydligaste påverkansfaktorerna mot fjällens känsliga miljöer och arter, men vidden av påverkan är svår att bedöma. Vidare rapporterar att användningen av terrängfordon har ökat markant vilket medför ökat slitage på mark och vegetation liksom att de senaste årtiondenas varmare klimat har börjat ge synbara effekter i fjällmiljön i framförallt . Träd- och skogsgränser flyttas högre upp. Fjällbjörkskogen förtätas och videbuskmarkerna ökar. Glaciärer drar sig tillbaka och säsongen för snölegor blir allt kortare. En del av fjällens naturtyper och naturligt förekommande arter kan enligt Naturvårds- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 verket betecknas ha en gynnsam bevarandestatus. Åtgärdsprogram finns för bland annat fjällräv, fjällgås, dubbelbeckasin, kungsörn, fjällrufse samt laestadiusvallmo. Enligt rödlistan anses 68 arter vara hotade i . Många av dessa är dock naturligt sällsynta. Utvecklingen för de hotade arterna går åt olika håll. Medan försvagats ökar järvstammen. Regeringen bedömer att det inte är möjligt att nå miljökvalitetsmålet till 2020 med beslutade eller planerade styrmedel. Trycket på fjällområdet fortsätter att öka. Besöksnäringen ökar, användningen av terrängfordon ökar, antalet prospekterings- och brytningstillstånd i samband med etablering av gruvindustrier ökar. Även antalet planerade vindkraftsparker fortsätter att öka. De olika formerna av turism och annan exploatering liksom ett ökande fordonsnyttjande kan leda till skador på mark och vegetation. Renskötseln är en förutsättning för ett storslaget betespräglat fjällandskap och aktuell forskning påvisar att renens bete och tramp har en positiv effekt på biologisk mångfald. Ett allvarligt hot mot kulturmiljöerna vore att brukandet upphör och att kulturmiljöer överges och därför inte längre underhålls och vårdas. En rik kulturmiljö är av betydelse för såväl en god livskvalitet som för turism och friluftsliv, vilket är viktigt i fjällen som till stor del lever på sin turism. Det är dock av stor vikt att renskötseln bedrivs på ett hållbart sätt. Rennäringens behov av stora ytor kommer ibland i konflikt med behovet av anläggningar som tillkommer i samband med olika typer av exploateringar och som bildar vandringsbarriärer för renarna vilket kan försvåra och ibland omöjliggöra den traditionella renflyttningen. En konsekvens är att lastbil och helikopter används i ökad omfattning. En annan konflikt gäller renskötseln och rovdjursstammarnas storlek. Fjällen är värdefulla som grund för friluftsliv och kommersiell verksamhet. Den svenska naturen har alltmer uppmärksammats nationellt och internationellt för sin attraktivitet och turism är en basindustri i stora delar av de svenska gles- och landsbygderna. Den ökande strömmen av turister har således betydelse när det gäller utveckling av både företagande och sysselsättning i fjällkommunerna. Mer kunskap behövs för att kunna mäta både effekter av olika typer av påverkan och, framför allt, hur den samlade påverkan av olika intressen ger avtryck på miljön i stort. har initierat ett fjällforskningsprogram som ska pågå och som kommer att leda till fördjupad kunskap inom flera olika områden av vikt för fjällmålet. Satsningen förväntas ge ökad förståelse för både möjligheter och konflikter i fjällvärlden. Regeringen gav i uppdrag att ta fram ett förslag till en strategi med etappmål, styrmedel och åtgärder som ska bidra till att miljökvalitetsmålet Storslagen fjällmiljö nås. Uppdraget ska redovisas . 3.5.15 God bebyggd miljö Miljökvalitetsmålet är att städer, tätorter och annan bebyggd miljö ska utgöra en god och hälsosam livsmiljö samt medverka till en god regional och global miljö. Natur- och kulturvärden ska tas till vara och utvecklas. Byggnader och anläggningar ska lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt och så att en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas. Resultatredovisningen finns även under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik, avsnitt 4. Resultatredovisningen för kulturhistoriskt värdefull bebyggelse finns även under utgiftsområde 17 Kultur, medier och trossamfund och fritid. Resultatredovisning för energieffektivisering i bebyggelsen finns även under utgiftsområde 21 Energi. Resultatredovisningen för trafikbuller finns även under utgiftsområde 22 Kommunikationer. Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen Regeringen har beslutat om preciseringar till miljökvalitetsmålet som rör ett helhetsperspektiv på den byggda miljön. Preciseringarna förtydligar innebörden av miljökvalitetsmålet och det miljötillstånd som ska nås i ett generationsperspektiv. ansvarar för att samordna uppföljning och utvärdering av miljökvalitetsmålet. Till grund för uppföljningen av miljökvalitetsmålet finns indikatorer. Dessa finns i sin helhet redovisade på Miljömålsportalen (). Indikatorerna är inte uppdaterade för att spegla de nya preciseringarna. Ett utvecklingsarbete pågår inom myndigheterna med att utveckla dem. Mot denna bakgrund redovisas detta år två diagram. Det går inte att se någon tydlig riktning för utvecklingen i miljön. uppföljning av god bebyggd miljö visar att det är svårt att inom en generation skapa förutsättningar för att nå miljökvalitetsmålet. Målet omfattar många delar och inom flera områden saknas det såväl indikatorer som statistik för att bedöma utvecklingen av miljötillståndet. Det finns både positiva och negativa trender i miljötillståndet. Av statistik som presenterats kan bl.a. noteras att människors avstånd till livsmedelsaffärer har ökat, att den totala energiförbrukningen för sektorn bostäder och service i princip varit samt att mängderna hushållsavfall ökat och materialåtervinningen från hushållsavfall har minskat.