prop · H1031 · 2013-09-18 00:00:00 — Källor: , , (), Europeiska kommissionen, och Arbetsförmedlingen och egna beräkningar. De flesta har en låg arbetslöshetsrisk trots att arbetslösheten är hög Arbetslöshetens nivå bestäms både av hur många som blir arbetslösa (inflödet) och av hur det tar innan den arbetssökande hittar ett arbete (varaktigheten). Dagens höga arbetslöshet beror huvudsakligen på att arbetslöshetstiderna har förlängts sedan finanskrisens utbrott och i mindre utsträckning på att inflödet till arbetslöshet har ökat. Sysselsatta som har en fast anställning, dvs. en klar majoritet av alla anställda på den svenska arbetsmarknaden, har en mycket liten risk att drabbas av arbetslöshet (se diagram 4.15). I samband med finanskrisen och 2009 då företag tvingades dra ned på antalet anställda ökade arbetslöshetsrisken temporärt för denna grupp. har dock varslen legat på relativt normala nivåer som sysselsättningen i både den privata och offentliga sektorn bedöms fortsätta öka . Sammantaget indikerar detta att risken för att bli arbetslös kommer att ligga kvar på en låg nivå för personer som har en fast anställning. Diagram 4.15 Arbetslöshetsrisker 2006–2013 Anm.: Säsongrensade kvartalsvärden. Personer som har tillfälliga anställningar och de som söker sig in på arbetsmarknaden har en betydligt högre risk att drabbas av arbetslöshet än fast anställda. Dessa grupper består till stor del av unga (15–) som ska etablera sig på arbetsmarknaden. Arbetslöshetsrisken ökade även för dessa grupper i samband med finanskrisen. En indikation på att arbetslöshetsrisken är högre bland unga än bland övriga åldersgrupper är att unga är kraftigt över- representerade bland de som skrivs in vid Arbetsförmedlingen (se diagram 4.16). Att unga ofta blir arbetslösa har i första hand att göra med att de ska gå från skola till arbetsliv eller att de söker tillfälliga jobb . De har vidare i stor utsträckning tidsbegränsade anställningar, vilket innebär en risk för arbetslöshet när anställningstiden löper ut. De flesta unga arbetslösa har dock korta arbetslöshetsperioder jämfört med andra åldersgrupper. I åldersgruppen 25–64 är det en betydligt lägre andel som har tidsbegränsade anställningar, vilket tyder på att en tidsbegränsad anställning är en språngbräda till etablering på arbetsmarknaden för många unga. Utöver unga är det framför allt utrikes födda och personer med kort utbildning som är överrepresenterade bland de som skrivs in vid Arbetsförmedlingen (se diagram 4.16). Diagram 4.16 Nyinskrivna vid arbetsförmedlingen, fördelat på olika grupper 2001–2013 Unga (15–) 25–64 år Anm.: Säsongrensade värden, tre månaders glidande medelvärden. förgymnasial utbildning är interpolerad från kvartal till månader. Källor: Arbetsförmedlingen och . Den låga arbetslöshetsrisken för en klar majoritet av de sysselsatta innebär att dagens höga nivå på arbetslösheten huvudsakligen kommer sig av att arbetslöshetstiderna förlängts. Det har medfört att andelen arbetslösa med långa arbetslöshetstider har ökat (se diagram 4.17). Exempelvis har antalet personer med inskrivningstider som är längre än mer än fördubblats sedan finanskrisens utbrott. Grupper med relativt hög risk för långtidsarbetslöshet är bl.a. personer med kort utbildning, äldre som blivit arbetslösa och utrikes födda. har dock en låg långtidsarbetslöshet jämfört med andra och långtidsarbetslösheten är betydligt lägre än under 1990-talskrisen. Diagram 4.17 Andelen arbetslösa med långa arbetslöshetsperioder 2000–2013 Anm.: Säsongrensade värden, tre månaders glidande medelvärden. Långtidsarbetslösa avser arbetslösa . Källa: Arbetsförmedlingen. Den ökande långtidsarbetslösheten är ett problem för både samhället i stort och de individer som drabbas. En anledning är att sannolikheten att få ett arbete minskar med tiden som arbetslös. Den utdragna lågkonjunkturen bedöms därför få långvariga negativa effekter på arbetsmarknaden (s.k. persistenseffekter). Det råder dock stor osäkerhet om storleken på persistenseffekterna och således hur mycket arbetslösheten kan minska framöver utan att resursutnyttjandet på arbetsmarknaden blir ansträngt. Regeringen har genomfört omfattande satsningar för att motverka långa tider utan arbete. Givet det svaga efterfrågeläget bör finanspolitiken bidra till att minska lågkonjunkturens varaktiga effekter på arbetsmarknaden och stimulera arbetskraftsefterfrågan. Det är också fortsatt angeläget med utbudsstimulerande åtgärder kombinerat med åtgärder som stimulerar efterfrågan på arbetskraft för personer som står långt ifrån arbetsmarknaden. Företagen har lediga resurser Företagens resursutnyttjande varierar med efterfrågan på deras varor och tjänster. Om efterfrågan plötsligt viker, kommer varken maskiner, anläggningar eller personal att användas fullt ut. Det uppstår då ledig kapacitet. Skulle den låga efterfrågan bestå kommer företagen att anpassa sin produktionskapacitet till den lägre efterfrågan. Flera indikatorer, som företagens syn på personalstyrkans storlek och kapacitetsutnyttjandet av maskiner och anläggningar, tyder på att resursutnyttjandet i företagen är något lägre än normalt, framför allt i de varuproducerande branscherna (se diagram 4.18). Det beror på att företagen i viss utsträckning betraktar den svaga efterfrågeutvecklingen som tillfällig, och att de därmed inte anpassat antalet anställda fullt ut till den lägre efterfrågan. Det finns därmed lediga resurser inom företagen. När väl efterfrågetillväxten stiger 2014 kan företagen öka produktionen utan att utöka personalstyrkan, maskinparken eller anläggningar i någon större omfattning. Detta innebär att produktiviteten i näringslivet ökar förhållandevis snabbt 2014 (se tabell 4.5). Diagram 4.18 Kapacitetsutnyttjande –2013 Anm.: Serierna är säsongrensade och normaliserade så att medelvärdet är 0 och standardavvikelsen är 1. Kapacitetsutnyttjandet enligt SCB och avser tillverkningsindustrin. Källor: , och . Lågt resursutnyttjande på arbetsmarknaden När företag vill öka sin produktion och behöver anställa är det viktigt att de kan hitta personal med rätt kompetens. är arbetslösheten hög, men det är inte en garanti för att företagen upplever att det är lätt att tillsätta vakanser. Sysselsättningsgraden är fortsatt låg och arbetslösheten hög. Även andra indikatorer tyder sammantaget på att det finns lediga resurser på arbetsmarknaden. Konjunkturbarometerns bristtal mäter andelen företag som upplever brist på arbetskraft. Sammantaget är bristtalen låga i de flesta branscher, vilket är en indikation på att de lediga resurserna är stora på de delar av arbetsmarknaden där dessa företag verkar. Ytterligare ett tecken är att löneavtalen slöts på en relativt låg nivå, sett ur ett historiskt perspektiv. Den samlade bedömningen är att det finns gott om lediga resurser på arbetsmarknaden både 2013 och 2014. Ett lågt resursutnyttjande inom företagen och gott om lediga resurser på arbetsmarknaden innebär att resursutnyttjandet i ekonomin i dess helhet också bedöms vara lågt. BNP-gapet är därmed negativt både 2013 och 2014 (se diagram 4.19).82 Diagram 4.19 Resursutnyttjande –2014 Anm.: Gapen visar skillnaden mellan faktisk och potentiell nivå, i procent av potentiell nivå. Källor: och egna beräkningar. 82 BNP-gapet är lika med summan av produktivitetsgapet, vilket mäter resursutnyttjandet inom företagen, och timgapet, vilket mäter resursutnyttjandet på arbetsmarknaden i termer av arbetade timmar. Regeringens bedömning att det finns lediga resurser i svensk ekonomi stöds av andra bedömare. Skillnaderna i bedömningen av resursutnyttjandets nivå, i tabell 4.8 mätt med BNP-gapet, är dock stora. Regeringen (BP14) -2,7 -3,5 -3,0 -2,1 -1,0 -0,2 -1,9 -2,4 -1,9 -0,8 -0,2 -1,3 -1,6 -1,1 -1,1 -1,6 -0,8 -0,4 -1,0 -0,7 -1,4 -2,7 -2,9 Källor: , , , (), Europeiska kommissionen och egna beräkningar. Skillnaderna kan dels bero på olika sätt att beräkna potentiell BNP, dels på olika bedömningar av faktisk BNP-tillväxt. Tabell 4.3 visar dock att skillnaderna i prognoserna för faktisk BNP är relativt små; dvs. skillnaderna i gap beror på skillnader i beräkningar av potentiell BNP. () och regeringens metoder är snarlika när det gäller att beräkna potentiell BNP.83 Båda metoderna innebär att potentiell BNP beräknas från potentiell produktivitet och potentiellt antal arbetade timmar.84 Potentiell produktivitet tas fram med hjälp av statistiska metoder och stäms av mot indikatorer, där kapacitetsutnyttjandet (se diagram 4.18) är den viktigaste. Potentiellt arbetade timmar beror bl.a. på befolkningstillväxt och beteendeeffekter av utformningen av regelverk, t.ex. skatte- och ersättningssystem. 83Hur ska utvecklingen av arbetsmarknadens funktionssätt bedömas (ekonomiska avdelning 2011:1). Se även fördjupningar Långsiktiga effekter på arbetsmarknaden av ekonomisk-politiska reformer, bedömning av jämviktsarbetslösheten och Uppdaterad syn på potentiell produktion och sysselsättning i Konjunkturläget . 84Se promemoria Metod för beräkning av potentiella variabler, som publicerades på regeringens hemsida i anslutning till budgetpropositionen , för ytterligare detaljer. Vad gäller potentiell produktivitet är regeringens och KI:s bedömningar likartade. Skillnader i bedömningen av resursutnyttjandet härrör därför främst från olika syn på utvecklingen av potentiella arbetsmarknadsvariabler, i synnerhet effekterna av regeringens arbetsmarknadsreformer. Olikheterna är störst 2013 och åren . Effektberäkningarna av regeringens arbetsmarknadsreformer grundar sig på forskning inom området. Forskningen är dock inte heltäckande och resultaten i olika studier kan ibland skilja sig åt beroende på vilken metod och vilket datamaterial som används. Det innebär att det finns en betydande osäkerhet i bedömningarna.85 De reformer som regeringen beräknar effekterna av redovisas i tabell 1.9 i avsnitt 1. KI är inte lika utförlig i sina beskrivningar av hur de bedömer effekterna av enskilda reformer, vilket gör att det är svårt att med större precision förklara skillnaderna i förhållande till regeringens bedömningar. Tre viktiga skillnader finns dock när det gäller effekterna av de reformer som både regeringen och KI beräknar.86 För det första bedömer KI att jobbskatte– avdraget och den höjda skiktgränsen för statlig inkomstskatt endast har marginella effekter . För det andra antar KI, till skillnad från regeringen, en förväntad framtida höjning av ersättningstaket i arbetslöshets– försäkringen vilket leder till en lägre potentiell sysselsättning än regeringens.87 För det tredje skiljer sig regeringen och KI åt i bedömningen av hur det tar för arbetsmarknaden att nå den nya, långsiktiga jämvikt på arbetsmarknaden som uppstår till följd av reformerna. Skillnader i bedömning av i vilken takt reformerna får effekt, beror bl.a. på konjunkturläget och förändringar i befolkningens sammansättning. Regeringen bedömer att de reformer som genomfördes i början av förra mandatperioden till stor del redan har fått effekt på arbetsmarknaden. Av allt att döma uppskattar KI att effekterna slår igenom långsammare än i regeringens bedömning.88 Europeiska kommissionen använder sig av en mer modellbaserad metod som är enhetlig för alla europeiska länder.89 Det medför att de inte explicit tar hänsyn till effekterna av regeringens reformer. I avtalsrörelsen har de flesta större avtalen redan slutits. Omkring 2,4 miljoner anställda har fått nya avtal, medan endast drygt 300 000 anställda omfattas av avtal som inte är klara eller ännu inte har löpt ut.90 Industrins parter inledde med att sluta ett treårigt avtal med ett sammanlagt värde på . Av denna kostnadsökning utgör löneökningar, medan resterande del ska avsättas till ett system för delpension. Efter att avtalen inom industrin blev klara slöts treåriga avtal även inom andra större avtalsområden. Avtalsperioderna blev därmed längre jämfört med förra avtalsrörelsen, då merparten av avtalen hade en löptid på ungefär . Sammantaget har kostnadsökningen i industrins avtal varit normerande för övriga parter på arbetsmarknaden. 85Hur ska utvecklingen av arbetsmarknadens funktionssätt bedömas (ekonomiska avdelning 2011:1). 86Jämför tabell 3.2 i rapport 2011:1 från ekonomiska avdelning och tabell 36 i fördjupningen Långsiktiga effekter på arbetsmarknaden av ekonomisk-politiska reformer, Konjunkturläget . 87Ser man endast till skillnaderna i potentiella timmar som härrör från beräkningen av jobbskatteavdraget (1-4) och begränsningen av taket i arbetslöshetsförsäkringen är den på lång sikt. 88 Skillnaden i potentiella timmar mellan regeringen och KI är i genomsnitt . 89 Calculating potential growth rates and output gaps - A revised production function approach - by , , and . European Commission, Economic papers, no 247, 2006. 90 Enligt uppgifter inrapporterade till t.o.m. . I siffran 300 000 ingår bara anställda vars löneavtal går ut . Revideringar av potentiella variabler De potentiella variablerna är viktiga för bedömningen av konjunkturläget och ekonomins långsiktiga tillväxtförutsättningar. Bedömningen av om det råder en hög- eller lågkonjunktur eller om konjunkturläget är balanserat är beroende på hur faktisk BNP förhåller sig till potentiell BNP. Potentiell BNP definieras som den produktionsnivå som kan upprätthållas vid ett balanserat konjunkturläge. Potentiell BNP beräknas utifrån potentiell produktivitet och potentiellt antal arbetade timmar, vilka i sin tur består av ett antal underkomponenter.91 Potentiell BNP är ett teoretiskt begrepp och mäts inte i den officiella statistiken. I stället görs en bedömning av nivån med hjälp av olika indikatorer och statistiska metoder. Bedömningen är därför mycket osäker. I denna fördjupningsruta redovisas de större revideringar som gjorts av potentiell BNP sedan 2013 års ekonomiska vårproposition beslutades.92 Det är i huvudsak tre revideringar som har påverkat prognosen för potentiell BNP och ändrat bedömningen av resursutnyttjandet. De tre revideringarna beror på () nya befolkningsprognos, effekterna av regeringens reformer och bedömningen av potentiell produktivitet. I tabell 4.9 redovisas de totala revideringarna av potentiell BNP och dess underliggande komponenter. 4.1.5.1.1Statistiska centralbyråns nya befolkningsprognos publicerade SCB en ny befolkningsprognos –2060.93 Prognosen 91 Se promemoria Metod för beräkning av potentiella variabler, som publicerades på regeringens hemsida i anslutning till budgetpropositionen , för en mer detaljerad beskrivning av hur de potentiella variablerna definieras och är uppbyggda. 92De potentiella variablerna kan revideras av en rad anledningar, bl.a. till följd av ekonomiska reformer, nya forskningsrön, förändrade befolkningsprognoser, ekonomiska kriser eller nya uppfattningar om ekonomins funktionssätt. 93Se framtida befolkning 2013–2060, Statistiska meddelanden BE 18 , . påverkar bedömningen av arbetskraftens storlek. Med hjälp av en demografisk modell, som baseras på SCB:s befolkningsprognos, kan regeringen skriva fram olika arbetsmarknadsvariabler. Tabell 4.9 Prognoser för potentiella variabler i budgetpropositionen och vårpropositionen ekonomiska vårproposition inom parentes Procentuell förändring om inte annat anges (3 540) (2,1) (2,5) (2,1) (2,3) (2,2) (2,4) (1,0) (1,4) (1,6) (1,9) (2,0) (2,2) (1,6) (1,8) (1,8) (1,9) (2,0) (2,2) (7 606) (1,2) (1,0) (0,6) (0,5) (0,4) (0,4) (6,4) (5,9) (5,6) (5,5) (5,5) (5,5) (5,5) 1Nivå för budgetpropositionen är 2012, medan nivå för vårpropositionen är 2011. Detta på grund av referensårsbyte. BNP i miljarder kronor, jämviktsarbetslöshet i procent av arbetskraften, potentiellt arbetade timmar i miljoner timmar och potentiell produktivitet i kronor . 2Potentiell BNP till marknadspris. 3Potentiell produktivitet i näringslivet. 4Procent av potentiell arbetskraft. Källor: Egna beräkningar. bedömer SCB att den totala befolkningen växer snabbare än i tidigare prognos. Tillväxten i åldern 15–har reviderats upp, det är främst i de äldre åldrarna som den största ökningen är att vänta. Den nya prognosen innebär även en snabbare befolkningsökning i åldern 17–i början av prognosperioden. Det beror på att fler personer antas invandra de närmaste åren.94 Mot denna bakgrund har potentiell arbetskraft, sysselsättning, arbetade timmar och BNP reviderats upp. Befolkningssammansättningen i den nya befolkningsprognosen har en större andel utrikes födda som i genomsnitt har svårare att etablera sig på arbetsmarknaden jämfört med inrikes födda. Det medför att jämviktsarbetslösheten är något uppreviderad jämfört med bedömningen ekonomiska vårproposition. 94 bedömer att den främsta orsaken till ökningen är en ökad asylinvandring. Effekter av regeringens reformer Förstärkningen av jobbskatteavdraget och den höjda skiktgränsen för statlig inkomstskatt som föreslås i denna proposition stärker drivkrafterna att arbeta. Reformerna leder därför till ett varaktigt högre arbetskraftsutbud. Utöver det ökade arbetskraftsutbudet leder jobbskatteavdraget även till en något lägre jämviktsarbetslöshet. Det beror på att skattesänkningen för de som arbetar förväntas öka sökintensiteten bland arbetssökande. Reformerna förväntas även leda till något mer dämpade löneökningskrav då lönen efter skatt stiger. På lång sikt bedöms potentiell BNP vara högre till följd av det femte steget i jobbskatteavdraget och den höjda skiktgränsen för statlig inkomstskatt. Revideringar av potentiell produktivitet Bedömningen av potentiell produktivitet i näringslivet är väldigt osäker, både med avseende på den aktuella nivån och på den framtida utvecklingen. Av denna anledning stäms bedömningen kontinuerligt av mot indikatorer som t.ex. kapacitetsutnyttjandet inom företagen.95 Den potentiella produktiviteten i näringslivet har reviderats sedan 2013 års ekonomiska vårproposition beslutades. Det beror främst på att nationalräkenskaperna för det första och har publicerats . Tillväxten i faktisk produktivitet var i genomsnitt lägre än enligt den utveckling som förväntades i bedömningen i vårpropositionen. Indikatorer stödjer dock den tidigare synen på utvecklingen av produktivitetsgapet i näringslivet . Av denna anledning har potentiell produktivitet i näringslivet reviderats i motsvarande grad. Revideringar av potentiell BNP Sammantaget innebär de revideringar som gjorts sedan 2013 års ekonomiska vårproposition beslutades att både nivån och tillväxten för potentiell BNP är i princip oförändrad för åren 2013–2017. Jämförelse med andra prognosmakare Tabell 4.10 visar tillväxten i potentiell BNP för sex olika bedömare. Det bör dock framhållas att inte alla bedömare publicerar tillväxten i potentiell BNP och att skillnaderna i bedömningen av tillväxten är stora – 2014, mellan 1,5–2,. har i genomsnitt den högsta bedömningen av den potentiella tillväxten och lägst. Regeringens bedömning ligger mitt emellan. På har regeringen lite högre bedömning av den potentiella tillväxten än (se avsnitt 4.1.4 för en jämförelse av BNP-gap och en utförligare diskussion). Tabell 4.10 Potentiell BNP-tillväxt Regeringen (BP14) Källor: , Europeiska kommissionen, , (), och egna beräkningar. 95 Se promemoria Metod för beräkning av potentiella variabler, som publicerades på regeringens hemsida i anslutning till budgetpropositionen , för en närmare redogörelse för bedömningen av den potentiella produktiviteten. Det svaga konjunkturläget bidrog till att de avtalade löneökningarna blev förhållandevis återhållsamma (se diagram 4.20). Diagram 4.20 Centrala avtal och löneökningar i näringslivet 1993–2014 Källor: och egna beräkningar. Sammantaget bedöms lönerna i hela ekonomin öka 2014, enligt konjunkturlönestatistikens definition (se tabell 4.11). Tabell 4.11 Löner och inflation KL, hela ekonomin1 NR, hela ekonomin2 1Timlön enligt konjunkturlönestatistiken. 2Timlön enligt nationalräkenskaperna. 4KPIF (KPI med fast bostadsränta) är ett av definierat mått på underliggande inflation. KPIF beräknas genom att den del av förändringen i hushållens räntekostnader för egnahem som beror på förändrade räntesatser hålls . Källor: , och egna beräkningar. Utöver konjunkturlönestatistiken mäts löneutvecklingen även av nationalräkenskaperna. Löneutvecklingen enligt de två källorna brukar följa varandra väl, även om vissa skillnader kan förekomma.96 bedöms lönerna enligt båda måtten öka i ungefär samma takt. Inflationen, både mätt som den årliga procentuella förändringen i konsumentprisindex (KPI) och med KPI med fast ränta (KPIF), var 2012 lägre än mål på . Under inledningen av 2013 har inflationen fortsatt att vara låg. Det låga kostnadstrycket kan framför allt förklaras av att resursutnyttjandet är lågt. Vidare har förstärkningen av kronan bidragit till lägre importpriser utöver en allmänt svag prisutveckling internationellt. Dessutom sjönk boräntorna betydligt . Enhetsarbetskostnaden bedöms 2013 stiga något mer än den genomsnittliga ökningstakten på (se diagram 4.21). Men det allmänt svaga efterfrågeläget bidrar till att företagen har svårt att föra vidare högre kostnader till konsumenterna. Diagram 4.21 Enhetsarbetskostnad, produktivitet och löner 2007–2014 Anm.: Samtliga variabler avser näringslivet, timlön enligt nationalräkenskaperna. Källor: och egna beräkningar. Dessutom sker genomslaget från högre kostnader till högre priser gradvis under flertalet 96 Lönemåtten skiljer sig åt genom att olika typer av ersättningar, som bonusersättning, semesterersättning, sjuklön och vissa typer av skattepliktiga förmåner, ingår i nationalräkenskapernas lönemått men inte i konjunkturlönestatistiken. Prisökningen på varor och tjänster, som utgör merparten av förändringen av KPI och KPIF, väntas därmed vara fortsatt låg resterande delen av 2013 och 2014. Dessutom väntas boräntorna vara fortsatt låga och importpriserna likaså. De genomförda och pågående hyresförhandlingarna indikerar dock att hyreshöjningar ligger strax över genomsnittet . Hushållens och företagens inflationsförväntningar stödjer bilden att inflationstrycket blir lågt 2013. Sammantaget innebär detta att KPI och KPIF väntas stiga långsamt 2013 och 2014 (se diagram 4.22). Diagram 4.22 KPI och KPIF 2006–2014 -0,5 -1,0 Källor: och egna beräkningar. KPI-prognosen något lägre än andra prognoser Regeringens prognos för inflationens utveckling och 2014 är i linje med bedömning. Europeiska kommissionen bedömer emellertid att KPI-inflationen kommer att vara högre både 2013 och 2014 jämfört med regeringens prognos (se tabell 4.12). Skillnaden gentemot Europeiska kommissionens prognos kan sannolikt till viss del förklaras av de låga inflationsutfallen (se fördjupningen Jämförelser med andra bedömares prognoser för svensk ekonomi). Europeiska kommissionen publicerade sina prognoser före utfallen och hade därmed ingen möjlighet att beakta dessa. Tabell 4.12 KPI: Regeringens prognos jämfört med andra bedömare Källor: , , , Europeiska kommissionen, () och egna beräkningar. Bedömningen är att resursutnyttjandet blir svagt, arbetslösheten hög och inflationen låg . fortsätter därför att föra en expansiv penningpolitik. Reporäntan förväntas ligga kvar på (se tabell 4.13).97 Tabell 4.13 Räntor och växelkurser Statsobligationsränta (10-årig) Anm.: Värde vid respektive års slut. Källor: , Reuters Ecowin och egna beräkningar. Längre marknadsräntor, som tidigare i stor utsträckning pressats till rekordlåga nivåer av en mycket expansiv penningpolitik i omvärlden, har stigit kraftigt på bred front (se diagram 4.23). Räntorna steg i anslutning till att den amerikanska började förbereda marknaden på att den avser minska expansionen av de kvantitativa 97 Regeringens prognos på reporäntan i denna proposition skiljer sig inte från prognosen ekonomiska vårproposition. Detta trots att regeringen har reviderat upp sin prognos för BNP 2014, bl.a. till följd av de förstärkningar av hushållens ekonomi som föreslås i denna proposition. Detta följer av att i sina prognoser , , förutspått en inriktning av finanspolitiken och en BNP-tillväxt i linje med prognoserna i denna proposition. Men även en ökad optimism om den