prop · H1031d2 · 2013-09-18 00:00:00 — Arbetstid för sysselsatta efter sektor 2012 .............................................................. Genomsnittlig tid för hemarbete 2010/11............................................................... Utbyte av ökat arbetsutbud för olika hushållstyper 2013 ...................................... Genomsnittliga månadslöner 2012........................................................................... Sysselsättningsgrad och löneskillnader inom EU 2012 .......................................... Individuell disponibel inkomst för personer med olika inkomstslag 2011............ Individuell disponibel inkomst i olika hushållstyper 2011. Individuell disponibel inkomst för pensionärer efter åldersgrupp och Marginaleffekt för olika hushållstyper 2014............................................................ 4.3 RUT-avdrag 2007–2011............................................................................................. U.1 Svensk konsumtionsenhetsskala ............................................................................. U.2 Regeländringar som beaktats vid beräkning av politikens effekter 2007– 2013/14:1 BILAGA 3 Elever som slutfört gymnasieskolan 1997–2012..................................................... Inriktning på generell examina 1993–2012.............................................................. Yrkesexamina i högskolan på grundnivå och avancerad nivå 1977–2012.............. Andel kvinnor och män med eftergymnasial utbildning –2012..................... Utbildningsnivå efter kön 25–2012................................................................ Kvinnor och män i ledningen på nystartade företag 1994–2011............................ Andel kvinnor och män i börsföretagens styrelser 2000–2013.............................. Kvinnor efter arbetsstatus och vanligen arbetad tid 1970–2012............................ Män efter arbetsstatus och vanligen arbetad tid 1970–2012 .................................. Andel arbetslösa och andel undersysselsatta 2005–2012...................................... Orsak till deltidsarbete 2012 .................................................................................. Faktisk arbetstid för kvinnor och män med eller utan barn 1987–2012.............. Fördelning av föräldrapenningdagar 1988–2012................................................... Sjukpenningtalet och antal nybeviljade sjuk- och aktivitetsersättning ............... Sjukdagar för kvinnor och män som fick sitt första barn 1995 ......... Totalt lönegap mellan kvinnor och män efter sektor 1992–2012......................... Lönegap efter sektor 2005–2012............................................................................ Oförklarat lönegap för olika percentiler i lönefördelningen respektive Individuell disponibel inkomst i olika åldrar 2011 ................................................. Individuell disponibel inkomst för kvinnor och män i förvärvsaktiv ålder 1991–2011 ............................................................................................................. Arbetsinkomst för kvinnor och män i förvärvsaktiv ålder 1991–2011.................. Individuell disponibel inkomst för äldre 1991–2011 .............................................. Effekter av regeringens politik på individuell disponibel inkomst för kvinnor och män 2011–2014................................................................................ Regeringens övergripande mål för den ekonomiska jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. De ska vidare ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete. För att uppnå dessa mål krävs en målmedveten och uthållig politik. Ett jämställdhetsperspektiv måste vara en integrerad del i det dagliga arbetet på alla nivåer och i alla stadier hos de som är involverade i det politiska beslutsfattandet. Alltsedan regeringen tillträdde 2006 har arbetslinjen varit kärnan i den ekonomiska politiken. Denna politik syftar till att stimulera arbetsutbudet, minska trösklarna in på arbetsmarknaden och motverka det ekonomiska utanförskap som långvarig försörjning via sociala transfereringssystem ofta medför. Politiken bedöms ge upphov till positiva effekter på arbetsutbud, sysselsättning och disponibla inkomster. Mindre känt är att de förväntade effekterna är större för kvinnor än för män, vilket förbättrar förutsättningarna för ekonomisk jämställdhet. Detta har varit en medveten strategi. Regeringens arbete med att förbättra drivkrafterna för arbete och minska utanförskapet har bidragit till en positiv utveckling av den ekonomiska jämställdheten på flera områden . Jobbskatteavdragets fokusering på låg- och medelinkomsttagare har inneburit att drivkrafterna till arbete har stärkts mer för kvinnor än för män. De åtgärder som vidtagits för att motverka långvarig sjukfrånvaro har även de bidragit till ökad jämställdhet, eftersom kvinnor historiskt sett har varit överrepresenterade i sjukförsäkringen. Framför allt slogs fler kvinnor än män ut från arbetsmarknaden via förtidspension. Den totala sjukfrånvaron har minskat kraftigt och kan komma att få betydande effekter på den ekonomiska jämställdheten. Dessvärre har sjukpenningtalen ökat , i synnerhet för kvinnor. Denna utveckling är oroande och regeringen följer den noga. De senaste årens övervägande positiva utveckling är dock bara en fortsättning på av framsteg för den ekonomiska jämställdheten. Kvinnors arbetsutbud har ökat kraftigt sedan 2013/14:1 BILAGA 3 Även deras sysselsättningsgrad har ökat markant och andelen kvinnor som deltidsarbetar minskar kontinuerligt. Studievalen är inte lika könsstereotypa och den yrkes- och sektorsmässiga uppdelningen av arbetsmarknaden mellan kvinnor och män har minskat. ligger i ett internationellt perspektiv långt fram när det gäller jämställdhet på arbetsmarknaden. kan det konstateras att det fortfarande finns brister i den ekonomiska jämställdheten. Den svenska arbetsmarknaden kännetecknas alltjämt av en könsmässig segregering där kvinnor och män till stor del arbetar i olika yrken och sektorer. Kvinnor har fortfarande ett lägre arbetskraftsdeltagande än män och jobbar deltid i större utsträckning än män, särskilt när det finns barn i hushållet. Män ägnar mer tid åt förvärvsarbete och kvinnor mer tid åt obetalt hemarbete, även om skillnaderna har minskat . Kvinnors lön är i genomsnitt lägre än mäns, även om man justerar lönen med hänsyn till arbetstid och olika lönepåverkande faktorer som ålder, utbildning, sektor och yrke. Det justerade lönegapet har minskat , men det sker mycket långsamt. De könsbetingade skillnaderna på arbetsmarknaden utjämnas i viss mån av skatter och transfereringar, men kvinnors disponibla inkomster är trots detta lägre än mäns. Kvinnors högre grad av deltidsarbete och frånvaro från arbetet har en avgörande betydelse för den ekonomiska ojämställdheten. Effekten är direkt via de lägre inkomster som en kortare arbetad tid ger och kan även uppstå indirekt via lönebildningen och en långsammare uppbyggnad av humankapital. Bilagan inleds med en beskrivning av hur mäns och kvinnors ekonomiska situation skiljer sig åt och hur dessa skillnader utvecklats över tiden. Orsakerna till den ekonomiska ojämställdheten mellan könen analyseras också. Vidare beskrivs och analyseras regeringens politik ur ett ekonomiskt jämställdhetsperspektiv. 2013/14:1 BILAGA 3 1Den ekonomiska jämställdhetspolitikens mål och inriktning 1.1Kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv Regeringens ekonomiska jämställdhetspolitik bygger på det övergripande målet att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Regeringens jämställdhetspolitik tar avstamp i fyra delmål (prop. 2008/9: utg. omr. 13, bet. 2008/09: AU1, skr. 2008/09:115): 1.En jämn fördelning av makt och inflytande. Kvinnor och män ska ha samma rätt och möjlighet att vara aktiva samhällsmedborgare och att forma villkoren för beslutsfattande. Kvinnor och män ska ha samma möjligheter och villkor i fråga om utbildning och betalt arbete som ger ekonomisk självständighet livet ut. Delmålet inbegriper samma möjligheter och förutsättningar för kvinnor och män i fråga om tillgång till arbete och samma möjligheter och villkor i fråga om såväl anställnings-, löne- och andra arbetsvillkor som utvecklingsmöjligheter i arbetet. Målet har ett livscykelperspektiv, dvs. det avlönade arbetet ska innebära ekonomisk trygghet och självständighet även under pensionsåren. Delmålet omfattar också utbildning, såväl skillnader i förutsättningar, möjligheter och villkor som de könsbundna studievalen. 3.Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Kvinnor och män ska ta samma ansvar för hemarbetet och ha möjlighet att ge och få omsorg på lika villkor. Möjligheten att förena avlönat arbete med att ha en familj och att vårda relationer ska vara central i jämställdhetspolitiken. kunna uppnås är det viktigt att skapa förutsättningar för att kvinnor och män på lika villkor ska kunna ta ansvar för det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Det är politikens uppgift att skapa förutsättningar för att kvinnor och män ska kunna leva jämställt och för att kvinnor och män, liksom pojkar och flickor, ska slippa sådana begränsningar av sina egna val som traditionellt styrts av könstillhörighet. På samma sätt är en jämn fördelning av makt och inflytande en förutsättning för ekonomisk jämställdhet. 1.2Jämställdhet skapas i det dagliga arbetet Regeringens huvudsakliga strategi för att uppnå målen för jämställdhetspolitiken är jämställdhetsintegrering, kompletterat med särskilda åtgärder för att stimulera, utveckla och skynda på förändringsarbetet. Jämställdhetsintegrering innebär att ett jämställdhetsperspektiv integreras i verksamheten och i alla steg av beslutsprocesserna. Konkret innebär det bl.a. att ett jämställdhetsperspektiv ska vara en integrerad del av det dagliga arbetet på alla nivåer och i alla stadier hos de aktörer som normalt är involverade i det politiska beslutsfattandet. Vidare ska beslutsunderlag innehålla analyser av kvinnors och mäns, flickors och pojkars, situation och villkor. Konsekvenser av förslag ska alltid analyseras ur ett jämställdhetsperspektiv. Målen för jämställdhetspolitiken kräver en bred ansats, där insatser på flera områden och nivåer samverkar. Men jämställdhet är inte bara ett ansvar för den politiska sfären, utan för alla i samhället, inte minst arbetsmarknadens parter och arbetslivet i stort. För att uppnå bestående resultat är det nödvändigt med ett systematiskt och kontinuerligt jämställdhetsarbete. För att detta ska realiseras krävs politiskt engagemang 4.Mäns våld mot kvinnor ska upphöra. och ett aktivt ledarskap, både med att skapa Kvinnor och män, flickor och pojkar, ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. Denna bilaga rör i första hand målet om ekonomisk jämställdhet, men även målet om en jämn fördelning av det obetalda arbetet och målet om en jämn fördelning av makt och inflytande. För att ekonomisk jämställdhet ska förutsättningarna och genom jämställdhetsanalyser, statistik och uppföljning. Denna bilaga är en del av detta arbete. 1.3Fortsatt höga ambitioner i jämställdhetspolitiken Regeringen har höga jämställdhetspolitiska ambitioner. Den särskilda jämställdhetssatsningen som genomfördes –2010 innebar att tillfördes utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet, vilket innebar ett tiofaldigande av resurserna jämfört före regeringsskiftet.1 Under den innevarande mandatperioden har regeringen fortsatt den jämställdhetssatsning som inleddes under förra mandatperioden. Vid sidan av nya reformer och satsningar är en central utgångspunkt att följa upp och säkra hållbarheten i redan genomförda åtgärder. Eftersom jämställdhetspolitiken är sektorsövergripande redovisas i det följande även resultat och insatser inom berörda utgiftsområden. Regeringens reformer för ökad jämställdhet Ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män främjas av regeringens insatser som syftar till att minska utanförskapet och öka sysselsättningen. Regeringens mål om ökad jämställdhet och hög tillväxt går hand i hand. Jämställdhet är i grunden en rättvisefråga, men bidrar också till ekonomisk tillväxt genom att både kvinnors och mäns kompetens och kreativitet tillvaratas och främjas. Det är därför viktigt att den ekonomiska politiken har ett jämställdhetsperspektiv. Jobbskatteavdraget gör det mer lönsamt att arbeta för såväl anställda som egenföretagare. Kvinnor har lägre inkomster och arbetar ofta deltid. Jobbskatteavdraget kan därför få större relativ betydelse för kvinnor än för män och bidra till ökade ekonomiska drivkrafter att gå från deltidtill heltidsarbete. Regeringen har även vidtagit åtgärder för att stärka ställningen för personer med svag förankring på arbetsmarknaden samt reformerat arbetslöshets- och sjukförsäkringarna för att minska trösklarna in på arbetsmarknaden och stimulera arbetskraftsutbudet. 1 Se vidare regeringens skrivelse Redovisning av den särskilda jämställdhetssatsningen (skr. 2011/12:174). Särskilda jämställdhetsåtgärder redovisas under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. 2013/14:1 BILAGA 3 Tanken att människor inte ska behöva välja mellan att ha ett arbete och att ha en familj är central i svensk välfärds- och jämställdhetspolitik. Skattereduktionen för utgifter för hushållsarbete, det s.k. RUT-avdraget, underlättar för kvinnor och män att förena arbetsliv och familjeliv. Detta väntas främst öka kvinnors arbetskraftsdeltagande eftersom kvinnor utför mer hemarbete än män. Regeringen har även infört en jämställdhetsbonus för att stärka föräldrarnas incitament att fördela föräldraledigheten jämnt mellan sig. Satsningar på ökad kunskap För att förbättra uppföljningen av de jämställdhetspolitiska målen har () på regeringens uppdrag utvecklat jämställdhetsstatistiken och indikatorer kopplade till de olika målen. Ett förslag till uppföljningssystem för jämställdhetspolitiken baserat på indikatorerna beskrivs översiktligt i denna proposition (utg. omr. 13 avsnitt 5.5.1). redovisade ett regeringsuppdrag om att se över och ge förslag till hur bilagan om Ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män kan utvecklas (dnr Fi2011/2210). Den ökade kunskap och de konstruktiva synpunkter som bidragit med har beaktats i arbetet med årets jämställdhetsbilaga. SCB genomförde , på regeringens uppdrag, en ny tidsanvändningsundersökning (dnr J2008/2170/JÄM). Undersökningen, som senast genomfördes , ger kunskap om hur kvinnor och män fördelar sin tid på olika aktiviteter. Statistiken utgör ett viktigt stöd för att utforma insatser som syftar till att nå målet om en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Dessvärre har svarsfrekvensen i tidsanvändningsundersökningen sjunkit från 1990/2010. Av denna anledning behöver förutsättningarna för genomförandet av framtida tidsanvändningsstudier förbättras. Regeringen har gett SCB i uppdrag att initiera utveckling av nya insamlingsmetoder som kan skapa bättre förutsättningar för genomförandet (dnr U2012/5006/JÄM). För att bl.a. analysera förhållanden som påverkar jämställdhet i arbetslivet och stimulera till debatt om hur jämställdhet i arbetslivet kan främjas beslutade regeringen att 2013/14:1 BILAGA 3 tillsätta en delegation för jämställdhet i arbetslivet, den s.k. JA-delegationen (dir. 2011:80). I delegationen finns representanter från bl.a. arbetsmarknadens parter och forskarvärlden. Delegationen ska sammanställa och tillgängliggöra kunskap om kvinnors och mäns olika villkor och möjligheter i arbetslivet samt om de förhållanden som orsakar dessa skillnader. Delegationen ska lämna förslag på insatser som kan främja jämställdhet i arbetslivet och minska lönegapet mellan kvinnor och män. JA-delega- tionen anordnade en konferens som fokuserade på tidigare jämställdhetspolitiska utredningar och den kunskap dessa resulterat i. ska delegationen redovisa sitt uppdrag. Kvinnor är sjukfrånvarande i större utsträckning än män och detta är ett problem för den ekonomiska jämställdheten då det leder till att kvinnor inte kan delta på arbetsmarknaden på samma villkor som män. Kvinnor och män är frånvarande på grund av sjukdom i ungefär samma utsträckning fram t.o.m. att de får sitt första barn. efter barnets födelse är kvinnornas sjukfrånvaro i genomsnitt ungefär dubbelt så hög som männens. Denna skillnad fortlöper . Det visar en studie gjord 2011 av utvärdering (IFAU). Regeringen har initierat ett projekt för att öka kunskapen om kvinnors ökade sjukfrånvaro i samband med föräldraskap samt de könsskillnader i sjukfrånvaron som uppstår i och med första barnets födelse (dnr S2012/7441/SF, S2012/7938/SF och S2012/7972/SF). Uppdragen ska redovisas . 2 Jämställdhet på arbetsmarknaden En väsentlig del av den ekonomiska ojämställdheten beror på skillnader mellan kvinnor och män på arbetsmarknaden. Skillnader finns i flera dimensioner. Den svenska arbetsmarknaden är könssegregerad. Dels arbetar kvinnor och män i olika yrken och olika sektorer (vertikal segregering), dels i olika befattningar (horisontell segregering). deltar kvinnor på arbetsmarknaden i nästan lika hög grad som män men de arbetar i högre utsträckning deltid och har fler och längre frånvaroperioder. utför kvinnor mer hemarbete än män. Skillnaderna avseende sektor, yrke, befattning och arbetad tid får konsekvenser för kvinnors och mäns löner. Kvinnor är överrepresenterade i yrken och sektorer med lägre löner. Även korrigerat för dessa lönepåverkande faktorer finns ett oförklarat lönegap som helt eller delvis kan bero på att kvinnor diskrimineras vid lönesättning. Den kanske enskilt viktigaste orsaken till den könsuppdelade arbetsmarknaden är de utbildningsval som kvinnor och män gör. Dessa påverkar i stor utsträckning vilka yrken som kvinnor och män kommer att arbeta med. Även möjligheterna till högre befattningar påverkas av utbildningens nivå och inriktning. I diagram 2.1 visas utvecklingen av andelen kvinnor av det totala antalet elever som slutfört några av gymnasieskolans program sedan mitten av 1990-talet.2 Även om många program fortfarande har en stark dominans av antingen män eller kvinnor, finns en tendens mot att allt fler kvinnor går program som traditionellt sett varit mansdominerade. Andelen kvinnor på bygg- och fordonsprogrammen har mångdubblats och på teknikprogrammet har andelen kvinnor nästan fördubblats, dock från en mycket låg nivå. På naturvetenskapsprogrammet har kvinnor och män varit jämnt fördelade , dvs. varken andelen kvinnor eller andelen män har överstigit . I traditionellt kvinnliga yrkesprogram har andelen män ökat något. 2 Den redovisade tidsperioden varierar mellan diagrammen beroende på skillnader i tillgänglighet vad gäller jämförbar statistik. Diagram 2.1 Elever som slutfört gymnasieskolan 1997– 2012 Andel kvinnor, procent Av de elever som började gymnasiet var det av kvinnorna och av männen som hade fullföljt . Fler kvinnor än män går vidare till högskolan efter gymnasiet. var fler kvinnor än män registrerade vid svenska universitet och högskolor. Detta förklaras delvis av att kvinnor i genomsnitt har högre betyg än män, men sannolikt också av att flera av de mansdominerade gymnasieprogrammen leder till ett yrke som inte kräver någon högskoleutbildning. På samma sätt som studieinriktningen på gymnasieskolan skiljer sig åt mellan kvinnor och män, skiljer sig studieinriktningarna på högskolan åt (se diagram 2.2). Kvinnor avlägger flest examina med inriktning mot hälso- och sjukvård, medan män avlägger flest examina med inriktning mot teknik och tillverkning. Könsfördelningen på dessa utbildningar samt på pedagogik- och lärarutbildningen är minst jämn. Den största förändringen har skett på området teknik och tillverkning där andelen kvinnor har ökat markant . 2013/14:1 BILAGA 3 Diagram 2.2 Inriktning på generell examina 1993–2012 Andel kvinnor, procent Hälso- och sjukvård samt social omsorg Pedagogik och lärarutbildning Humaniora och konst Samhällsvetenskap, juridik, handel, administration Naturvetenskap, matematik och data På ett antal längre högskoleutbildningar med yrkesexamina som historiskt dominerats av män, har andelen kvinnor ökat betydligt . Det gäller exempelvis på jurist-, läkar- och civilingenjörsutbildningarna (se diagram 2.3). På jurist- och läkarutbildningarna är kvinnorna i majoritet. Någon motsvarande utveckling för män på tidigare kvinnodominerade utbildningar har inte ägt rum.3 Diagram 2.3 Yrkesexamina i högskolan på grundnivå och avancerad nivå 1977–2012 Andel kvinnor, procent Kvinnors utbildningsnivå är i genomsnitt högre än mäns och en klart högre andel kvinnor än män har eftergymnasial utbildning (se diagram 3 SOU 2011:1 s. 52 ff. 2013/14:1 BILAGA 3 Andelen kvinnor med eftergymnasial utbildning har trendmässigt ökat snabbare än andelen för män . Enligt SCB:s prognoser kan också denna trend förväntas fortgå. hade av männen och av kvinnorna i åldern 25–en eftergymnasial utbildning. förväntas motsvarande andelar vara 39 respektive 54 procent.4 Diagram 2.4 Andel kvinnor och män med eftergymnasial utbildning –2012 25–, procent Anm.: Nivåklassificerigen är gjord utifrån svensk utbildningsnomenklatur SUN2000. Bland unga kvinnor och män, 25–, återfinns de största skillnaderna i utbildningsnivå. hade mer än hälften av kvinnorna, , någon form av eftergymnasial utbildning jämfört av männen (se diagram 2.5). Drygt var tredje kvinna hade i denna ålder minst treårig eftergymnasial utbildning medan männens andel var en fjärdedel. Diagram 2.5 Utbildningsnivå efter kön 25–2012 Gymnasial Eftergymn < 3år Eftergymn, Uppgift saknas har andelen kvinnor bland dem som tar ut doktorsexamen ökat från ungefär en tiondel till att utgöra hälften. Könsfördelningen har jämnats ut inom samtliga ämnesområden men den största ökningen har skett inom teknikvetenskap, där andelen kvinnor nästan har tiodubblats. har andelen kvinnor av den forskande och undervisande personalen på universitet och högskolor ökat från till . Den vertikala uppdelningen består till viss del, där andelen kvinnor är högst bland adjunkterna och lägst bland professorerna. Även om kvinnor bara utgör drygt en femtedel av professorerna har andelen ökat kraftigt under 2000-talet.5 Skillnaderna i utbildningsval mellan kvinnor och män har således blivit mindre, men utbildningssystemet är trots det fortfarande tämligen könsuppdelat. Följden blir en könsuppdelad arbetsmarknad där många yrken domineras av en hög andel av antingen kvinnor eller män. Europeiska kommissionens s.k. IP-index visar att arbetsmarknaden i är något mer könsuppdelad än i EU som genomsnitt.6 En förklaring till den förhållandevis könsuppdelade arbetsmarknaden är det internationellt sett höga arbetskraftsdeltagandet för IP-index mäter andelen sysselsatta som behöver byta yrke/sektor för att fördelningen av kvinnor och män mellan yrken/sektorer ska vara Gender segregation in the labour market. 4 Trender och prognoser 2011 (SCB 2011). implications and policy responses in the EU (Europeiska kommisionen En betydande del av de tjänster som i utförs av kvinnor som avlönat marknadsarbete utförs i högre grad som oavlönat arbete i länder utanför . Det innebär att grupper av kvinnor som förvärvsarbetar i inte deltar på arbetsmarknaden i lika stor utsträckning i andra länder.7 var kvinnor överrepresenterade i den kommunala sektorn, där av de anställda var kvinnor och var män. I statlig sektor var fördelningen mellan könen jämn och i privat sektor var av de sysselsatta kvinnor och män. Om man ser till gruppen kvinnor som befinner sig på arbetsmarknaden så återfinns drygt hälften () i privat sektor. Av männen befinner sig i privat sektor. Denna könsfördelning mellan sektorerna har varit i stort sett oförändrad sedan 2006.8 Kvinnor arbetar främst inom vård och omsorg samt utbildning (se tabell 2.1). Män arbetar främst som säljare, systemerare eller lagerassistenter.