prop · H1031d2 · 2013-09-18 00:00:00 — Männen i de sammanboende hushållen har högre inkomst än männen i de ensamstående hushållen, med undantag för ensamstående män med lite äldre barn. Vidare är skillnaderna mellan könen genomgående större i hushåll som består av sammanboende jämfört med hushåll som består av ensamstående. Skillnaden beror på att män som är sammanboende ofta har högre inkomst än ensamstående män i motsvarande åldersgrupp och på att ensamstående kvinnor i flertalet grupper har högre inkomst än sammanboende kvinnor. De högre inkomsterna i hushåll med barn än i dem utan beror bl.a. på familjestöden. Tabell 3.2 Individuell disponibel inkomst i olika hushållstyper 2011. Medelvärde i kronor och kvinnors andel i procent, 20–64 år Kv/M % m. barn 0–6 år m. barn 7–17 år 20–44 år 45–64 år m. barn 0–6 år m. barn 7–17 år 20–44 år 45–64 år Källor: och egna beräkningar. 3.2Individuell disponibel inkomst för äldre Pensionens nivå beror till stor del på arbetsinkomsterna tidigare i livet. Äldre kvinnors låga disponibla inkomst i förhållande till männens förklaras därför av att de tidigare i livet förvärvsarbetat i mindre omfattning och till lägre lön än män. Även om skillnaderna i förvärvsfrekvens mellan könen är förhållandevis små , var många av dagens kvinnliga pensionärer i förvärvsaktiv ålder då kvinnor arbetade i betydligt mindre utsträckning än . Förvärvsdeltagandet bland kvinnor har ökat dramatiskt vilket inneburit ökade arbetsinkomster. Detta kommer leda till att kvinnors pensioner ökar i förhållande till männens för varje generation. Det finns även demografiska skäl till att kvinnor har lägre pensioner än män. Kvinnor lever i genomsnitt längre än män och pensionerna är generellt sett lägre för äldre pensionärer (se tabell 3.3). Det finns flera skäl till detta. Dels utbetalas vissa pensionsförmåner tidsbegränsat efter pensioneringen. Dels är indexeringen av pensioner långsammare än löneökningstakten, varför skillnaden i pension blir större och större ju fler år det gått sedan man arbetade. 2013/14:1 BILAGA 3 Tabell 3.3 Individuell disponibel inkomst för pensionärer efter åldersgrupp och civilstånd 2011 Medelvärde i kronor och kvinnors andel i procent, befolkningen över 64 år Kv/M % Källor: och egna beräkningar. Det är större inkomstskillnader mellan könen för sammanboende pensionärer än för ensamstående pensionärer. En orsak till detta är att många ensamstående kvinnor har änkepension. Många ensamstående kvinnor har också bostadstillägg. Män arbetar i högre utsträckning än kvinnor efter och har därmed mer arbetsinkomst. av männen i 65–var sysselsatta 2012, i samma åldersgrupp var av kvinnorna sysselsatta.58 Den disponibla inkomsten har ökat trendmässigt för såväl äldre kvinnor som män . De äldre kvinnornas inkomst i förhållande till männens uppvisar, till skillnad från i förvärvsaktiv ålder, inte någon tydligt stigande trend (se diagram 3.4). Kvinnornas ökade förvärvsarbete har lett till ökad inkomstbaserad pension, har männens pension ökat i motsvarande grad. 58 SCB, . 2013/14:1 BILAGA 3 Diagram 3.4 Individuell disponibel inkomst för äldre 1991– Medianinkomst priser, 1 000-tal kronor och kvinnors andel i procent, över 64 år Kv/M (höger axel) Källor: och egna beräkningar. 4Jämställdhet och regeringens ekonomiska reformer Regeringen har sedan den tillträdde 2006 fört en politik för att stärka arbetslinjen och göra det mer lönsamt att arbeta. Jobbskatteavdraget och förändringarna i arbetslöshets- och sjukförsäkringarna minskar trösklarna in på arbetsmarknaden och stimulerar arbetskraftsutbudet. Regeringen har även vidtagit åtgärder för att stärka ställningen för personer med svag förankring på arbetsmarknaden. De arbetsmarknadspolitiska resurserna har i större utsträckning riktats till dem som har störst behov. Nystartsjobben, de sänkta arbetsgivaravgifterna för unga och äldre, husavdraget59 samt den sänkta mervärdesskatten för restaurang- och cateringtjänster avser speciellt att öka efterfrågan på personer med svag förankring på arbetsmarknaden. Regeringen har också vidtagit åtgärder som riktat sig till grupper med svag ekonomi eller större försörjningsbörda. I detta avsnitt redovisas hur reformerna bedöms påverka drivkrafter att arbeta, arbetsutbud, sysselsättning och inkomster för kvinnor och män. 59 Husavdraget inbegriper skattereduktion för hushållsarbete () samt för reparation, om- och tillbyggnad (). Husavdrag medger en skattereduktion av arbetskostnaden med högst per person och år. 4.1Ekonomiska drivkrafter till arbete För att finansiera och upprätthålla välfärden krävs en hög sysselsättningsgrad och ett högt antal arbetade timmar. Viljan att arbeta har en tydlig koppling till det ekonomiska utbytet av arbete. Små skillnader mellan arbetsinkomsten och inkomsten vid sjukdom eller arbetslöshet minskar de ekonomiska drivkrafterna att arbeta. Arbetsutbudet hämmas också om det inte lönar sig att öka sin arbetsinsats för den som redan har ett arbete. I förlängningen kan svaga drivkrafter till arbete även medföra att färre väljer att byta jobb eller yrke, utbilda sig eller att flytta till orter där arbete finns. Redovisningen i detta avsnitt avser effekterna av den samlade politiken – 2014 och inkluderar redan fattade beslut och förslagen i denna proposition. Effekterna har beräknats med hjälp av mikrosimuleringsmodellen FASIT och utfallsdata (HEK) t.o.m. 2011.60 Beräkningarna och framåt bygger på en prognostiserad befolknings- och inkomststruktur, men på faktiska och föreslagna förändringar i regelsystemen. För dem som har ett arbete mäts oftast de ekonomiska drivkrafterna att öka arbetsutbudet av marginaleffekten. Denna effekt definieras som den andel av en marginell inkomstökning som faller bort till följd av ökad skatt, ökade avgifter och minskade bidrag. Sammantaget är marginaleffekterna lägre för kvinnor än för män (se tabell 4.1). Detta beror på att kvinnor i genomsnitt har lägre inkomster än män och därmed genom det progressiva skattesystemet, i genomsnitt lägre marginalskatt.61 60Se underbilagan för en detaljerad redogörelse för hur beräkningarna gjorts och av de begrepp och definitioner som används. Hänsyn har enbart tagits till de regeländringar som berör individers och hushålls disponibla inkomst och som är möjliga att beräkna med den använda metodiken. Av tabell U2 framgår vilka regeländringar som beaktats. 61De med allra lägst inkomst har dock en högre marginaleffekt till följd av att inkomstprövade bidrag ofta faller bort då inkomsten ökar. Tabell 4.1 Marginaleffekt för olika hushållstyper 2014 Marginaleffekt i procent och förändring i procentenheter, 20–64 år 0–19 år -10,0 -6,6 Ensamstående 20–44 år -6,7 -7,5 Ensamstående 45–64 år -7,6 -6,9 0–19 år -6,3 -5,4 Sammanboende 20–44 år -7,3 -6,6 Sammanboende 45–64 år -6,7 -6,7 -7,1 -6,7 Anm.: Beräkningarna inkluderar åtgärder som föreslås i denna proposition. Källor: och egna beräkningar. har marginaleffekterna minskat för såväl kvinnor som män. Minskningen har dock varit större för kvinnor. Orsaken till detta är i första hand jobbskatteavdraget, som ger en relativt sett större skattereduktion för låginkomsttagare. Därigenom har incitamenten till arbete stärkts mer för kvinnor än för män. Socialförsäkringarna utgör ett skydd mot inkomstbortfall då individen inte arbetar på grund av t.ex. arbetslöshet, sjukdom eller funktionsnedsättning. Hur höga ersättningsnivåerna bör vara i olika välfärdssystem är en svår avvägning. För låg ersättning vid sjukdom eller arbetslöshet kan ge upphov till försörjningsproblem och minskad tilltro till generella offentliga försäkringar. Å andra sidan visar forskningen att socialförsäkringarnas utformning påverkar både hur ofta och hur länge en person inte är i arbete, t.ex. kan allt för höga ersättningsnivåer leda till svaga ekonomiska drivkrafter att återgå i arbete.62 Ersättningsgraden definieras som kvoten mellan den disponibla inkomsten som bidragsförsörjd och den disponibla inkomsten vid arbete. Ju lägre ersättningsgrad desto mer lönsamt är det att arbeta. En reform som ökar 62 Se t.ex. , in Theory and Practice, , 1998, eller Angelov, m.fl., Kvinnors och mäns sjukfrånvaro (IFAU 2011:2). 2013/14:1 BILAGA 3 avkastningen av arbete i förhållande till bidragsförsörjning (t.ex. jobbskatteavdraget) gör att ersättningsgraden sjunker, vilket innebär att arbete blir mer lönsamt. I samtliga ersättningar i det svenska offentliga välfärdssystemet är den genomsnittliga ersättningsgraden högst för dem med låga inkomster. Ersättningsgraden avtar sedan med stigande inkomst. Detta beror bl.a. på att det i de olika systemen finns ett inkomsttak över vilket inkomstbortfall inte ersätts.63 Genom att kvinnor i genomsnitt har lägre lön än män är ersättningsgraden generellt sett högre för kvinnor (se tabell 4.2).64 De ekonomiska drivkrafterna att återgå i arbete är därför i genomsnitt svagare för kvinnor än för män. Tabell 4.2 Ersättningsgrader 2014 Procent och förändring i procentenheter. Anm.: Ev. kompletterande försäkringar ingår inte i beräkningarna. Källor: och egna beräkningar. har ersättningsgraderna minskat i de olika välfärdssystemen. En bidragande orsak till denna utveckling är regeringens förändringar av skattesystemet och sjuk- och arbetslöshetsförsäkringen som har syftat till att stärka arbetslinjen och göra det mer lönsamt att arbeta. Beräkningar med hjälp av mikrosimuleringsmodellen FASIT antyder att de sammantagna regeländringarna 2006–2014 har sänkt ersättningsgraderna för både kvinnor och män.65 Utöver regelförändringar kan de min- 63Kollektivavtalade och privata försäkringar kan i många fall ersätta inkomstbortfall utöver de offentliga ersättningarna. Beräkningarna i detta avsnitt avser endast ersättningar från de offentliga ersättningssystemen. Det innebär att ersättningsgraden i praktiken oftast är högre än vad som anges i denna framställning. Bristande dataunderlag gör dock att det inte finns någon möjlighet att beakta detta i beräkningarna. 64Beräkningarna av ersättningsgraden utgår från hela hushållets disponibla inkomst, vilket innebär att ersättningsgraden för en enskild individ påverkas av samtliga hushållsmedlemmars inkomster. Ökade kostnader i form av t.ex. resor och måltider som följer av att arbeta har inte beaktats. 65För arbetslöshetsersättningen och sjuk- och aktivitetsersättningen beräknas regelförändringarna förklara av förändringen i den genomsnittliga ersättningsgraden . 2013/14:1 BILAGA 3 skade ersättningsgraderna förklaras av en rad andra faktorer, t.ex. den allmänna ekonomiska utvecklingen. 4.2Effekter på arbetsutbud och sysselsättning Vissa av de genomförda reformerna kan förväntas ge upphov till olikartade effekter på mäns och kvinnors arbetsutbud. Andra reformer gör att efterfrågan på kvinnors och mäns arbetskraft påverkas på olika sätt. I detta avsnitt redovisas kortfattat några av de reformer som förväntas påverka kvinnor och män olika med avseende på arbetsutbud och sysselsättning. De reformer som behandlas är jobbskatteavdraget, HUS-avdraget, vårdnadsbidraget och jämställdhetsbonusen. Effekten av sänkningen av mervärdesskattesatsen på restaurang- och cateringtjänster för kvinnor och män behandlas i föregående års bilagor om ekonomisk jämställdhet.66 I Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor avsnitt 1.9 görs en bedömning av vilken effekt de genomförda reformerna haft på arbetsutbud och sysselsättning.67 Regeringens bedömning baseras på den forskning som finns kring effekterna av olika åtgärder, t.ex. hur förändringar i skattesystemet, socialförsäkringen eller inom arbetsmarknadspolitiken påverkar arbetsutbudet och sysselsättningen.68 Med befintliga modeller finns inte alltid möjlighet att särredovisa effekterna för kvinnor och män. Existerande bedömningar av jobbskatteavdragets långsiktiga arbetsutbudseffekter baseras i huvudsak på s.k. ex ante-utvärderingar.69 Dessa sjukpenningen beräknas regelförändringarna förklara av förändringen. 2012/13:1 bilaga 4. 67Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 1.9. 68I rapporten ska utvecklingen av arbetsmarknadens funktionssätt bedömas? (ekonomiska avdelning 2011:1), redogörs för de metoder och beräkningar som används i regeringens bedömning av reformeffekterna. 69Det finns endast ett fåtal studier som försöker utvärdera effekten av jobbskatteavdraget med hjälp av utfallsdata. I en analys från utvärdering. indikerar resultaten generellt sett positiva effekter på sannolikheten att arbeta av jobbskatteavdraget. Resultaten är dock känsliga i ett antal avseenden och bör tolkas med stor försiktighet, se , L., m.fl. Evaluation of the Swedish earned income tax credit, (IFAU 2012:1). egna analyser visar att jobbskatteavdraget har ökat sannolikheten för äldre att arbeta och att effekten är störst för kvinnor, se utvärderingar prognostiserar de sannolika konsekvenserna av jobbskatteavdraget med hjälp av ekonomiskstatistiska simuleringsmodeller som beskriver hur arbetsutbudet reagerar på förändrade ekonomiska drivkrafter. Trots olikheter i såväl metodansatser som data finns det en hög grad av samstämmighet i de effektbedömningar som olika experter har presenterat mellan 2006 och 2012.70 Kunskapen om effekternas storlek, särskilt i vilken takt de slår igenom, är dock långt ifrån fullständig. Bedömningarna är därmed osäkra. Enligt beräkningar förväntas de samlade långsiktiga arbetsutbudseffekterna av jobbskatteavdragets första fyra steg vara något större för kvinnor än för män. Det önskade antalet arbetade timmar beräknas öka för kvinnor och för män, motsvarande 49 000 respektive 51 000 helårsarbetskrafter. Resultaten är i linje med de effekter som presenterats i liknande studier i litteraturen, t.ex. att arbetsutbudet för kvinnor och låginkomsttagare är känsligare för ekonomiska incitament än arbetsutbudet för män respektive höginkomsttagare.71 I denna proposition föreslår regeringen ett förstärkt jobbskatteavdrag och en höjd skiktgräns för statlig inkomstskatt. Dessa reformer beräknas öka arbetsutbudet för kvinnor och för män. Jobbskatteavdraget stärker drivkrafterna till jämställt föräldrapenninguttag Inkomstförlust är ofta en faktor som föräldrarna själva uppger har stor betydelse för hur de delar föräldrapenningen mellan sig. Många föräldrar anser att de handlar ekonomiskt rationellt om den som har lägst inkomst tar ut föräldrapenning. Men hur hushållets ekonomi påverkas beror inte bara på respektive förälders lön och hur föräldrapenningen beräknas, utan också på eventuella avtalsförsäkringar och inkomstskatten, särskilt jobbskatteavdraget. Jobbskatteavdraget kan ha en effekt på uttaget av föräldra- Utvärdering av jobbskatteavdraget. Särtryck ur ekonomiska vårproposition (prop. 2012/13:100). 2011/12:100 bilaga 5, s. 52. 71För en utförligare redogörelse, se prop. 2012/13:1 Förslag till statens budget, finansplan m.m. bilaga 4. penning, eftersom det innebär att endast den som jobbar har rätt till ett skatteavdrag.72 Beräkningar visar att hushållsinkomsten även vid relativt stora inkomstskillnader kommer att bli större om den som tjänar mer väljer att vara hemma några månader. För många innebär jobbskatteavdraget ökade ekonomiska incitament för att dela på föräldrapenningen. Möjligheten till skattereduktion för hushållsarbete, s.k. RUT-avdrag, och för arbete med reparation, om- och tillbyggnad, s.k. ROT- avdrag har den gemensamma benämningen husavdrag. Det är framför allt RUT-avdraget som väntas påverka kvinnors arbetsutbud. Avdraget för hushållsnära tjänster gör det billigare att omfördela tid från hushållsarbete till marknadsarbete och skapar dessutom fler arbetstillfällen i en kvinnodominerad bransch. Sysselsättningen i lokalvårdsbranschen har ökat mer än andra branscher inom tjänstesektorn och beräknas RUT-avdraget medföra att sysselsättningen ökar med ca 17 000 personer. Huvuddelen, av sysselsättningsökningen, väntas bero på att efterfrågan på RUT-tjänster ökar. Resterande del beror på omfördelning av tid från hushållsarbete till marknadsarbete och på minskat svartjobb.73 betalade ut i skattereduktion för RUT- arbete, vilket är en ökning med innan. Majoriteten av dem som gör RUT-avdrag är kvinnor (se tabell 4.3). RUT-köpare finns främst i åldersgrupperna 35– och bland pensionärer. av RUT-köparna är . Bortsett från gruppen pensionärer arbetar en stor grupp RUT- köpare heltid. Många av köparna har hemmavarande barn.74 Det är möjligt att RUT-tjänst erna har möjliggjort familjernas heltidsarbete men det finns tyvärr inte uppgifter om deras arbetstid innan de började köpa RUT-tjänster. 2013/14:1 BILAGA 3 Tabell 4.3 RUT-avdrag 2007–2011 Av de som drev RUT-företag75 2010 var kvinnor. I hela ekonomin utgjorde kvinnor av de egna företagarna 2010.76 Kvinnor är också överrepresenterade bland de anställda i RUT-företag, av de anställda . Utrikes födda kvinnor är överrepresenterade både bland företagare och anställda i branschen. Detta kan vara ett tecken på att trösklarna in på arbetsmarknaden har sänkts för just denna grupp. För att ge föräldrar ökade möjligheter att vara hemma med sina barn beslutade regeringen att ge kommunerna rätt att införa ett skattefritt vårdnadsbidrag på maximalt och barn mellan ett och ålder. Fram hade 113 av landets 290 kommuner valt att införa vårdnadsbidraget. Av dessa hade fem kommuner också hunnit avskaffa det.77 Enligt SCB var det endast en mindre del av dem som var berättigade som valde att ansöka om vårdnadsbidrag. fick av barnen i berörda kommuner vårdnadsbidrag . Av dem som sökte och beviljades vårdnadsbidrag var kvinnor och män. Jämställdhetsbonusen infördes i syfte att stimulera till ett jämnare uttag av föräldrapenningen mellan kvinnor och män. Reformen innebär att föräldrarna får en bonus på maximalt per dag om båda föräldrarna tar ut dagar utöver de reserverade dagarna, givet att 72 Den extra ersättningen från arbetsgivaren i samband med föräldraledighet (föräldralön eller föräldraledighetstillägg) ger dock rätt till jobbskatteavdrag. 73Hur ska arbetsmarknadens funktionssätt bedömas? (ekonomiska avdelning 2011:1). 74Om och och och (2011). 75RUT-företag avser enskilda näringsidkare. 76Denna siffra anger kvinnor som har yrkesställning 4 i RAMS (den registerbaserade arbetsmarknadsstatistiken), vilka är enskilda näringsidkare, handelsbolagsägare och kommanditbolagsägare. 77År 2011 är för vilket det samlats in uppgifter från kommunerna. 2013/14:1 BILAGA 3 vissa villkor är uppfyllda. Bland annat krävs att föräldrarna har gemensam vårdnad om barnet. Ju jämnare föräldrarna delar på föräldrapenningdagarna, desto större blir bonusen. var drygt 65 000 par berättigade till jämställdhetsbonus och av dessa var det som sökte och fick bonusen. En enkätundersökning som genomförde 2010 visar att föräldrarna upplevde systemet som komplicerat samt att informationen kring bonusen haft brister.78 betalas jämställdhetsbonusen automatiskt ut till den som är berättigad. I och med denna systemförändring ökade utbetalningen av jämställdhetsbonusen. Föräldrarna till 80 000 barn fick bonusen 2012.79 En effektutvärdering av jämställdhetsbonusen visar dock att bonusen inte har ökat pappors uttag av föräldrapenning. Resultaten visar vidare att fördelningen av föräldrapenningdagarna mellan föräldrarna till dess att barnet var inte förändrats. Det finns inte heller några mätbara effekter i olika grupper med avseende på exempelvis utbildning, inkomst eller sektor.80 En tolkning av detta är att bonusen inte har förändrat beteendet hos familjerna, utan att de som fick bonusen hade delat på föräldrapenninguttaget på samma sätt även utan ökade ekonomiska incitament. 4.3Effekter på kvinnors och mäns disponibla inkomster I detta avsnitt redovisas hur regeringens politik 2006–2014 bedöms påverka kvinnors och mäns disponibla inkomster. Effekterna har beräknats med hjälp av mikrosimuleringsmodellen FASIT. Hänsyn har enbart tagits till de regeländringar som direkt påverkar individers och hushålls disponibla inkomster och som är möjliga att beräkna med den använda metodiken. De regeländringar som beaktats framgår av tabell U.2 i underbilagan. Regeländringar som inte beaktats omfattar bl.a. satsningar på 78Orsaker till att föräldrar inte ansökte 2010 (Socialförsäkringsrapport 2010:15). 79Socialförsäkringen i siffror 2013. 80Jämställdhetsbonusen – en effektutvärdering (Socialförsäkringsrapport 2010:5) och Ett jämställt uttag? Reformer inom föräldraförsäkringen (Inspektionen för socialförsäkringen Rapport 2012:4). infrastruktur, arbetsmarknadspolitiska program samt åtgärder som huvudsakligen påverkar hushållens inkomster på ett indirekt sätt genom ekonomins efterfrågesida (t.ex. sänkta socialavgifter och sänkt mervärdesskatt). Reformer för att stärka kvaliteten i utbildningsväsendet beaktas inte heller, även om denna typ av satsningar är viktiga för att utjämna människors livsvillkor och välfärd . Jämställdhetspolitiken har tillförts stora resurser sedan regeringen tillträdde. Resurserna har fördelats till insatser som syftar till att uppnå målen i jämställdhetspolitiken. Den största delen har satsats på att minska mäns våld mot kvinnor. Även om dessa insatser kan ha effekt på den ekonomiska jämställdheten bedöms de inte ha någon direkt effekt på mäns och kvinnors disponibla inkomster. Fördelningseffekterna redovisas både i ett kortsiktigt statiskt och i ett långsiktigt dynamiskt perspektiv. De kortsiktiga effekterna är de direkta effekter som uppkommer när skatte- och bidragsregler ändras. De långsiktiga effekterna är de inkomstförändringar som beräknas följa av att individerna förändrar sitt beteende, i detta fall arbetsutbud, när reglerna ändras. De samlade regeländringarna under regeringens första mandatperiod 2006–2010 syftade i stor utsträckning till att göra det mer lönsamt att arbeta. Den direkta effekten av reformerna bedöms vara något större för män än för kvinnor. Detta beror på att män i genomsnitt har högre lön och arbetar heltid i större utsträckning och därför tjänar mer än kvinnor på sänkta skatter. Effekterna jämnas dock ut i ett längre perspektiv, då regeringens politik kan förväntas öka arbetsutbudet, och därmed arbetsinkomsterna, mer för kvinnor än för män. Sammantaget innebär det att regeländringarna 2006–2010 bedöms påverka kvinnors och mäns inkomster ungefär lika mycket på lång sikt. Under sin andra mandatperiod 2011–2013 har regeringen genomfört en rad regeländringar som påverkar hushållens disponibla inkomster – åtgärder som i huvudsak riktat sig till grupper med svag ekonomi eller större försörjningsbörda. Bland annat har bostadsbidraget för såväl unga utan barn som för barnfamiljer, flerbarnstillägget inom barnbidraget, grundnivån i föräldrapenningen, studiemedel (lån) och bostadstillägget till pensionärer höjts. Dessutom har grundavdraget för pensionärer höjts. I denna proposition föreslås bl.a. ett förstärkt jobbskatteavdrag och en höjd gräns för statlig inkomstskatt. Dessutom föreslås en ytterligare höjning av grundavdraget för pensionärer, höjt bostadsbidrag för barnfamiljer samt några andra åtgärder inriktade på att stärka inkomsterna hos hushåll med svag ekonomi eller större försörjningsbörda. Den direkta effekten av politiken under regeringens andra mandatperiod bedöms öka de disponibla inkomsterna för både kvinnor och män (se diagram 4.1). Inkomstökningen uppskattas bli något större för kvinnor vilket innebär att inkomstskillnaderna mellan kvinnor och män minskar något. Diagram 4.1 Effekter av regeringens politik på individuell disponibel inkomst för kvinnor och män 2011–2014 Källor: och egna beräkningar. Det förstärkta jobbskatteavdraget och den höjda skiktgränsen för statlig inkomstskatt ger tillsammans en något större ökning av den disponibla inkomsten för män jämfört med för kvinnor. Skattesänkningarna för pensionärer ökar däremot kvinnors genomsnittliga inkomster mer än männens eftersom fler kvinnor är män är ålderspensionärer. Höjda flerbarnstillägg och bostadsbidrag ökar också kvinnors inkomster i högre utsträckning än män eftersom det är vanligare att kvinnor är ensamstående med barn.