prop · H1031d27 · 2013-09-18 00:00:00 — har fått i uppdrag att ta fram en metod för att följa upp målet. ringen har även haft ett tidigare mål att de administrativa kostnaderna ska minska . har haft ett uppdrag att mäta och följa utvecklingen mot detta mål. Resultatet från mätningarna visar att det skett en minskning av de totala administrativa kostnaderna . Det har funnits verktyg och stöd för regelgivare avseende beräkningar av företagens administrativa kostnader i samband med konsekvensutredningar. Regeringen har valt att i större omfattning bredda fokus till att omfatta fler kostnader än enbart de administrativa eftersom regler ofta resulterar i även andra kostnader. Minskat och förenklat uppgiftslämnande Att minska och förenkla företagens uppgiftslämnande till statliga myndigheter är ett prioriterat mål i regeringens arbete med att förenkla företagens vardag. Regeringen bedömer att det finns en stor potential i att minska företagens kostnader och irritation om uppgifter som regel bara behöver lämnas en gång och på ett ställe. Regeringen tillsatte därför en särskild utredare med uppdrag att utreda hur uppgiftslämnandet kan minska och förenklas för företagen (dir. 2012:35). I uppdraget ingår att utreda de rättsliga och tekniska förutsättningarna för ett system där uppgifter som företagen lämnar kan användas av flera myndigheter och leda till ett informationsutbyte mellan myndigheterna. Utredaren presenterade ett delbetänkande om hur företagens uppgiftslämnande kan minska och förenklas4. Som ett led i arbetet beslutade regeringen om tilläggsdirektiv till (dir. 2013:51). Enligt direktiven ska utredningen ta fram en prototyp av den tekniska lösningen som utredningen förespråkar i sitt delbetänkande. Utredningen ska slutredovisas . Regeringen har givit 14 myndigheter i uppdrag att kartlägga företagens uppgiftslämnande till statliga myndigheter. Kartläggningsarbetet som pågår mellan har kartlagt 1 164 uppgiftskrav och sammanlagt 94 miljoner ärenden. 2012/13:1 utg.omr 24 s.60 4 (N2013/1260/ENT) Förenklade myndighetskontakter på regional och lokal nivå Regeringen gav i uppdrag att tillsammans med Kommuner och Landsting (SKL) genomföra insatser för att förenkla för företagen på nivå. Samtliga länsstyrelser fick motsvarande uppdrag att förenkla för företagen på länsnivå. i uppdrogs att samordna länsstyrelsernas arbete. Det är ett långsiktigt arbete med årliga delrapporteringar. Uppdragen ska slutredovisas . I delrapporten från (N2013/1763/ENT) framgår att , i samarbete med SKL, tillhandahåller två utbildningar med målet att förbättra kommunernas information, bemötande, service och tillgänglighet. Dessa utbildningar har genomgåtts av 70 respektive 50 kommuner och har fått sammantaget goda betyg. Antalet deltagare i utbildningen Förenkla–helt enkelt har ökat sedan starten av de som genomgått utbildningen angav att denna i hög eller mycket hög grad bidragit till att förbättra möjligheterna till service för företag. I delrapporten från länsstyrelserna (N2013/1790/ENT) framgår vidare att samtliga länsstyrelser erbjudits utbildning i bemötande och kommunikation. har tre länsstyrelser uttalat sin avsikt att genomgå sådan utbildning. Det pågår ett antal processer inom länsstyrelserna för att förkorta handläggningstiderna, varav en på plan- och bygglagens område. Som ett led i arbetet med att förkorta handläggningstiderna fick samtliga länsstyrelser i regleringsbreven inriktningsmål för handläggningstiderna för plan- och lovärenden. Länsstyrelserna har även fått i uppdrag att redovisa åtgärder för att förkorta handläggningstiderna vid länsstyrelsernas miljöprövningsdelegationer. Därutöver har i fått ett regeringsuppdrag att främja en effektivare miljötillståndsprocess med bibehållen rättssäkerhet. Vidare har i tagit fram en mall för kvittens på inkomna ärenden, som ett antal länsstyrelser använder. Uppföljning av förenklingsförslag från näringslivet För att ge arbetet med att förenkla i företagens vardag rätt inriktning är det viktigt att regeringen arbetar med det som företagen 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Regeringen gav en utredare i uppdrag att redovisa vilka av näringslivets förslag, som i huvudsak inkom under 2007,5 som lett till konkreta åtgärder. Vidare fick utredaren i uppdrag att bedöma om EU-direktiv på område genomförts på ett sådant sätt att det medfört kostnader för företagen som inte direkt följer av direktiven. Därtill skulle en kartläggning av ikraftträdandedatum för lagstiftning som rör företag genomföras. Utredaren redovisade sitt uppdrag dels , dels . Av redovisningen framgår att i snitt har av näringslivets förslag som i huvudsak inkom 2007 genomförts eller är under utredning. Av 49 genomgångna EU-direktiv bedöms ett EU-direktiv ha införts i svensk rätt på sådant sätt att det lett till kostnader för företagen som inte följer direkt av EU- direktivet. Redovisningen visar också att författningar som rör företag träder i kraft ungefär . För att skapa mer ändamålsenliga och kostnadseffektiva regler ska ett förslags effekter för näringslivet redovisas på ett tydligt sätt i en konsekvensutredning. har till uppgift att granska förslag till nya och ändrade regler som kan få ekonomiska konsekvenser för näringslivet. Av framgår att tagit emot 458 remisser vilket är i princip oförändrat mot föregående år. Andelen förslag som tillstyrkts var och andelen konsekvensutredningar som bedömdes godtagbara uppgick till , vilket är i stort oförändrat jämfört med . Att regelgivare har tillgång till stöd, rådgivning och utbildning i att genomföra konsekvensutredningar är viktigt för att höja kvaliteten i beslutsunderlagen. stöd och utbildningsinsatser har ökat . Exempelvis har fått ett uppdrag att bistå regelgivare med att granska konsekvensutredningar som upprättats på EU-nivå samt lämna råd om vad en svensk konsekvensutredning bör innehålla (dir. 2011:71). lanserade också en exempelsamling 5 Omfattar inte förslag som rör ansvarsområde. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 med bra konsekvensutredningar. har vid sex tillfällen hållit en utbildning för kommittéerna avseende konsekvensutredningar. har till uppgift att svara för metodutveckling, rådgivning och utbildning avseende konsekvensutredningar. höll utbildning för regelgivare vid främst myndigheter vid fyra tillfällen. För att underlätta för regelgivare att göra kostnadsberäkningar i samband med en konsekvensutredning har haft regeringens uppdrag att ta fram konkreta stöd för att bedöma företagens kostnader. Inom ramen för arbetet med att ge råd och stöd till regelgivare i arbetet med konsekvensutredningar har också påbörjat ett arbete med att ta fram en metod som kan vara till stöd för att bedöma en konsekvensutrednings omfattning. Då flera aktörer har en roll kopplad till konsekvensutredningar är det viktigt att arbetet bedrivs effektivt och att det är tydligt för regelgivare till vilken aktör de ska vända sig för att få råd och stöd. Statskontoret har haft regeringens uppdrag att utvärdera arbetsprocesser samt , och rollfördelning i arbetet avseende konsekvensutredningar. Utvärderingen visade att verksamheten i stort fungerar väl men att det fanns en viss otydlighet för regelgivarna i fråga om vilken aktör de ska vända sig till för att få råd och stöd i arbetet med konsekvensutredningar. Statskontoret betonar också vikten av att en av aktörerna bör få en samordnande roll. Förenklingsarbetet inom EU och För att nå framgång i det nationella förenklingsarbetet måste även förenklingsåtgärder vidtas på EU-nivå. Regeringen har därför verkat för en utveckling av förenklingsarbetet inom EU. En stor del av de svenska företagens regelbörda har sin grund i EU:s gemensamma regler. Av företagens administrativa kostnader är hänförliga till EU-rättsliga krav. deltar bl.a. i Europeiska kommissionens högnivågrupp för förenklingsfrågor på EU- nivå. Frågor som särskilt lyfter fram i detta arbete, i likhet med i andra forum som exempelvis och Europeiska rådets möten, är att samtliga lagstiftningsförslag ska åtföljas av en konsekvensutredning som belyser effekter och kostnader till följd av förslagen. Därtill lyfter även fram att arbetet med att minska bördan och byråkratin till följd av EU-lagstiftning måste fortsätta. vill även att huvudprincipen vid utformning av regler alltid ska vara att ha det mindre företaget som utgångspunkt, dvs. principen tänk småskaligt först. Att generellt undanta små och medelstora företag från lagstiftning är olämpligt. Förslag som ger möjligheter till lättnader och undantag för mindre företag måste bedömas och analyseras från fall till fall. Inom bedrivs ett arbete med inriktning på regelkvalitet och regelreformering. högsta beslutande organ, rådet, antog en rekommendation för regleringspolitik och styrning, Recommendation on Regulatory Policy and Governance. Rekommendationen återspeglar bl.a. en analys av erfarenheter som identifierats under mer än i olika studier inom , exempelvis lyfts vikten av integrerade konsekvensutredningar fram samt att det sker samråd med berörda parter, riskbedömningar och regleringar, tillsynsfrågor, aspekter med bäring på flera nivåer (nationell, regional och nivå). Ett väl fungerande system för kapitalförsörjning är avgörande för start av och tillväxt i företag i hela landet. Insatser för att främja företags finansiering är därför en självklar del i regeringens arbete med att förbättra innovations- och företagsklimatet. Grundläggande är att det finns välfungerande ramvillkor, som stödjer en stabil finansmarknad. Marknadskompletterande finansiering via de statliga aktörerna ska bidra till en förbättrad finansieringssituation i skeden och segment där den privata marknaden verkar i begränsad utsträckning. () tillhandahåller marknadskompletterande finansiering till små och medelstora företag, såväl lån som riskkapital. Nyutlåningen ökade något 2012 jämfört med och uppgick till . Antalet lån uppgick till 3 611. utlåning sker huvudsakligen tillsammans med banker. har utlåningen från bidragit till att banker och andra finansiärer beviljat lån för ytterligare , vilket innebär att för varje krona lånat ut har företagen fått låna ytterligare från banker eller andra finansiärer. Det totala antalet företag som ägs eller leds av kvinnor och som beviljades lån ökade marginellt , från 1 103 till 1 115, motsvarande siffra för män var från 2 228 till 2 496, d.v.s. en ökning med 268 företag. Av det totala antalet beviljade lån 2012 beviljades till företag som ägs eller leds av kvinnor vilket är en marginell ökning jämfört med . Det kan jämföras med att av alla företag i , med upp till 50 anställda, drivs av kvinnor6. Antalet lån som beviljades till företag som ägs eller leds av personer med utländsk bakgrund uppgick till 891, en ökning jämfört med . Av det totala antalet beviljade lån har lämnats till företag som leds av personer med utländsk bakgrund, varav var kvinnor. Inom ramen för verksamheten vid AB beslutades om investeringar om totalt i 50 företag. Tillsammans med externa investeringspartner har totalt investerats i utvecklingsbolag . , som består av sju regionalt baserade riskkapitalfonder, etablerade verksamheten , se även avsnitt 2.5.1 under utgiftsområde 19 Regional tillväxt. startades 4 562 nya företag med hjälp av finansiering och/eller rådgivning från . Den årliga uppföljningen av tillväxteffekter i visar att för de företag som blev kunder har omsättningen ökat –2011. I en jämförbar kontrollgrupp var omsättningsökningen . har haft en bättre sysselsättningsökning, , jämfört med kontrollgruppens . Statens avkastningskrav på , att över tiden hålla lånefonden nominellt intakt, har uppnåtts. Stiftelsen Industrifondens verksamhet riktar sig till små och medelstora företag som vill växa. 6 : Kvinnors och mäns företagande – fakta och statistik 2012 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Industrifonden tillhandahåller kapital, kompetens och nätverk. Under /12 har Industrifonden tecknat 44 avtal om investeringar i företag, en ökning jämför med året före, främst i form av aktier. Totalt investerades , en ökning jämfört med året innan, varav avser följdinvesteringar. Verksamhetsåret resulterade i en förlust på cirka -, att jämföra med en vinst på året innan. Resultatet beror främst på lägre intäkter, trots några avyttringar, och till följd av sämre avkastning från placeringsverksamheten. Det bokförda värdet av fondens engagemang i form av ägande i företag uppgick vid verksamhetsårets slut till fördelat på 92 bolag, en ökning på årsbasis. På balansdagen uppgick eget kapital till vilket är en minskning jämfört med föregående år. (Inlandsinnovation) som bedriver finansieringsverksamhet i norra inland, med ett eget kapital på , har genomfört sitt första hela verksamhetsår. har investerats i tio små och medelstora företag som har potential att utvecklas och växa. Därtill har låneavtal tecknats med sex bolag om totalt . Inlandsinnovation har bedrivit en omfattande uppsökande verksamhet bland potentiella kunder och samarbetspartner som ett led i att etablera bolaget på marknaden. Stiftelsen verkar för tillväxt i näringslivet i de fem nordligaste länen. Det sker främst genom finansiering via olika typer av lån till små och medelstora företag. Norrlandsfonden kan också ta initiativ till och, i begränsad omfattning, finansiera insatser för att utveckla förutsättningarna för näringslivet i berörda län. Fonden har ett eget kapital på . Norrlandsfonden lånade ut vilket är en minskning jämför med året innan. Antalet företag som beviljats lån var 116, vilket var oförändrat i förhållande till 2011. Denna utlåning beräknas, enligt Norrlandsfonden, ha skapat förutsättningar för investeringar på , främst för små och medelstora företag. Norrlandsfondens lånestock uppgick vid 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 till , vilket är en marginell ökning jämfört med . Staten har ett ansvar för att tillhandahålla lättillgänglig service avseende de regler och villkor som gäller för företagande. För många små och medelstora företag kan tillgången till information, rådgivning och nätverk m.m. ha stor betydelse för utvecklingen i företaget. Den rådgivning som staten tillhandahåller bör utgå från företagens efterfrågan, vara marknadskompletterande, kostnadseffektiv samt ta hänsyn till regionala förutsättningar. Fortsatt stor efterfrågan på rådgivning Efterfrågan på rådgivning hos fortsatte att öka . Totalt har drygt 16 500 kunder tagit del av rådgivning, vilket är en ökning med . Utöver detta har drygt 31 000 personer deltagit i seminarier runt om i landet, att jämföras med 25 500 seminariedeltagare 2011. Cirka hälften av rådgivningen handlade om nyföretagande och knappt en tredjedel om innovationsrådgivning. Bland kunderna har andelen män uppgått till och andelen kvinnor till . Andelen kunder med utländsk bakgrund var . Av dessa var andelen kvinnor och andelen män . har fortsatt genomfört generella mentorinsatser för företagare där mentorer deltar på ideell basis. Därför beviljade regeringen från anslaget 1:5 Näringslivsutveckling m.m. för att genomföra riktade mentorinsatser till företagare och blivande företagare med utländsk bakgrund, inom kulturella och kreativa näringar respektive inom vård och omsorg, som ett komplement till de generella mentorinsatserna, 2012. har svarat för mentorinsatser för befintliga företagare och upphandlat riktade till blivande företagare. etablerades 1 667 mentorpar som i genomsnitt spenderade ihop, vilket resulterade i mellan mentorer och adepter där mentorerna ställer upp på ideell basis. I drygt 1 030 av mentorparen är adepten företagare och i 630 är adepten blivande företagare. Av adepterna var drygt två tredjedelar kvinnor och en tredjedel män. jedelar av företagen som deltog i insatserna finns inom olika tjänstenäringar. Uppföljning av mentorinsatserna visar att en mycket stor andel av adepterna, , anser att mentorskapet bidrar till att utveckla deras företag och att nå uppsatta mål. är nöjda med sitt deltagande i programmet och kan tänka sig att rekommendera programmet till en kollega eller annan företagare. Även uppföljningen riktad till mentorerna visar att programmet bl.a. bedöms ge snabbare företagsutveckling, ökad förmåga att driva företag och utvecklade kontakter. Även en stor andel av mentorerna, , anger att de kan rekommendera andra att delta i programmet. genomför informationsinsatser för att förenkla processen att starta och driva företag. Myndigheten samverkar med flera andra myndigheter om utveckling av informations- och vägledningstjänster till blivande, nya och befintliga företagare. Informations- och vägledningstjänsterna bedrivs bl.a. i form av Starta företag-dagar, Starta företag-broschyren som finns i flera versioner för olika målgrupper, informationstjänsten Startlinjen och webbportalen . genomfördes 30 Starta företagdagar över hela med drygt 5 000 deltagare, varav kvinnor och män. Bland deltagarna hade utländsk bakgrund. deltog också i flera mässor och seminarier om att starta företag. besvarade via telefontjänsten Startlinjen närmare 3 000 samtal och 900 e- postfrågor. Webbportalen har utvecklats gemensamt av , och . har utvecklat flera nya branschguider för bl.a. vård och omsorg samt kulturella och kreativa näringar som finns på . Drygt 23 000 nya affärsplaner skapades 2012 på . ökade användningen av jämfört med . Antalet unika besökare uppgick till närmare 1 500 000. stöder också näringslivsfrämjande organisationer som exempelvis arbetar med rådgivning i samband med företagsstart, några av dessa organisationer är , Drivhuset och Stiftelsen . Vidare samordnar () i som bl.a. har till uppgift att informera och ge råd till företag om EU och europamarknaden, samt underlätta företagssamarbete. nådde EEN ut till drygt 3 100 företag, närmare 270 svenska företagsprofiler marknadsfördes och 88 avtal tecknades mellan företag. Drygt 5 700 företag deltog i lokala eller regionala event. stöder också rådgivningsinsatser inom flera olika program och verksamheter. Dessa utgörs bl.a. av riktade åtgärder för kooperativ utveckling, kvinnors företagande (se även under rubriken insatser) samt vård och omsorg. Merparten av de riktade insatser som regeringen har initierat för att främja entreprenörskap och företagande ligger inom ramen för ansvarsområde. Nedan redogörs för ett urval av dessa åtgärder där resultat finns tillgängliga, t.ex. i form av uppföljningar och utvärderingar. Programmet Främja kvinnors företagande som drevs av – 2010 var en del av regeringens insatser om totalt för denna målgrupp. Det övergripande syftet med programmet var att främja kvinnors företagande och bidra till ökad sysselsättning och ekonomisk tillväxt. Perioden –ökade antalet företag med kvinnor som företagsledare och antalet kvinnor som driver företag . fick i uppdrag att –2014 fortsatt genomföra program för att främja kvinnors företagande. Programmet genomförs med inriktning på: Affärs- och innovationsutveckling för företag som drivs av kvinnor. Entreprenörskap på universitet och högskola. Främjande av affärsutveckling och företa- gande inom de gröna näringarna. Ambassadörer för kvinnors företagande. Strategi för hur kvinnor och män kan ta del av företagsfrämjande insatser på lika villkor. fördelade för regionala beslut om affärs- och innovationsutveckling inom ramen för programmet. har närmare 2 300 kvinnor 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 deltagit i nu avslutade projekt, varav av projektdeltagarna driver företag. Uppföljningen visar att av de som driver företag instämmer i att de fått verktyg/färdigheter att utveckla företaget vidare. Inom gröna näringar har 124 företagare tagit del av insatserna. Drygt 800 ambassadörer för kvinnors företagande bidrar till att synliggöra kvinnors företagande genom att göra s.k. ambassadörsuppdrag. genomfördes 1 670 registrerade besök i skolor och på mötesplatser där ambassadörer för kvinnors företagande berättade om sina erfarenheter som företagare. avsatte regeringen –2012 för särskilda insatser för entreprenörskap och förnyelse inom välfärdssektorn. Programmet för kunskapsutveckling om entreprenörskap inom vård och omsorg och inrättandet av har utgjort delar av satsningen. Även mentorinsatser för företagare inom vård- och omsorg har ingått i satsningen. och Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) genomförde 2010–2012 ett program för kunskapsutveckling om entreprenörskap inom vård och omsorg i syfte att höja kunskapen om lagen (2008:962) om valfrihetssystem och företagande inom branschen. Tillväxtanalys genomförde ett flertal studier inom ramen för programmet som på olika sätt belyser företagens drivkrafter, möjligheter och hinder att verka i branschen. genomförde utifrån materialet 31 seminarier och workshops för cirka 1 800 politiker och tjänstemän. av deltagarna instämmer helt eller delvis i att kunskapen de fått kommer att användas i beslutsfattande och utvecklingsarbete i deras verksamhet framöver. Rådet har fungerat som ett forum för diskussion och erfarenhetsutbyte mellan olika aktörer, vilket lett fram till ett antal förslag till förbättringar för företag inom vård- och omsorgsområdet som presenterats i olika delrapporter och en slutrapport till regeringen . Rådet har bidragit med viktig kunskap och erfarenhet om vad som kan förbättra förutsättningarna för valfrihet, mångfald och tillgänglighet genom ökat entreprenörskap inom vård och omsorg. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Kulturella och kreativa näringar 2010–2012 –2012 har Närings- och Kulturdepartementen samt ett tiotal närings- och kulturmyndigheter haft regeringens uppdrag att genomföra en handlingsplan för kulturella och kreativa näringar. Handlingsplanen genomfördes i nio deluppdrag med inriktning mot bl.a. inkubatorverksamhet, entreprenörskap i konstnärlig utbildning samt framtagande av branschguider. Regeringen tillsatte också ett Råd för kulturella och kreativa näringar som lämnade sina rekommendationer . Uppdragen i handlingsplanen har bl.a. resulterat i att det nu finns strategier för kulturella och kreativa näringar i samtliga regioner och län. Rådet för kulturella och kreativa näringar konstaterar att det finns potential för kulturella och kreativa näringar att utveckla samarbetsformer kring frågor som digitalisering, finansiering, immaterialrättsliga frågor, försäkringslösningar, nya affärsmodeller osv. vilket skulle gynna näringarnas utveckling. beslutade regeringen att ge och ett gemensamt uppdrag att utarbeta och genomföra ett program med syfte att främja unga innovatörer i åldern 18–. Insatserna har fokuserat på att stimulera, utveckla och kommersialisera ungas innovationer. Programmet har i olika delar följts upp och utvärderats. Av utvärderingens kvalitativa bedömning framgår att programmet har åstadkommit resultat som ligger i linje med målsättningarna och att programmet bidragit till ett stort lärande på många olika plan och för många individer. Vidare konstateras att de sammantagna resultaten och effekterna är betydande. Det gäller särskilt de insatser som fokuserar på utvecklings- och kommersialiseringsfaserna. Re- kommendationer för programmets fortsättning är bl.a. att indikatorer för måluppfyllelse samt resultat- och effektmål tydliggörs. Regeringen genomför insatser, både nationellt och regionalt, för att bidra till en långsiktigt konkurrenskraftig och hållbar svensk turistnäring i alla delar av landet. ökade turismens totala omsättning i till . fritidsresenärer stod för , affärsresenärer för och resenärer från utlandet för av omsättningen. Turismens exportvärde, mätt som utländska besökares konsumtion i , ökade till . Allt fler sysselsätts inom turistnäringen. uppgick antalet sysselsatta inom näringen till 167 000 personer. Särskilt betydelsefull är turistnäringens förmåga att skapa arbetstillfällen åt grupper som traditionellt har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden, så som unga och utrikes födda. Den sänkta momsen på restaurang- och cateringstjänster som infördes förväntas bidra till en fortsatt gynnsam utveckling för turistnäringen, då restaurangbranschen utgör en stor del av turistnäringen.