prop · H1031d19 · 2013-09-18 00:00:00 — Utöver detta anser regeringen att branscherna –2018 bör ges operativt stöd i syfte att främja kvalitet, legitimitet och likvärdighet vad gäller de stödstrukturer som byggs upp. Detta stöd bör enligt regeringen samordnas med liknande insatser inom yrkesutbildningsområdet, enligt vad som beskrivits ovan. Förbättrad uppföljning av yrkesutbildningen Elever, föräldrar, huvudmän och branscher behöver bättre information om de olika yrkesprogrammens kvalitet, t.ex. om etablering på arbetsmarknaden efter avslutade studier och utbildningens relevans för arbetslivet. har därför på uppdrag av regeringen lämnat förslag på hur en systematisk och långsiktig uppföljning av ungdomars etablering 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 på arbetsmarknaden kan utvecklas. Regeringen avser att gå vidare med delar av förslaget och menar att uppföljningen även bör omfatta de högskoleförberedande programmen. Regeringen föreslår att avsätts för detta ändamål och beräknar därefter. Yrkesprogrammen ger möjligheter för de elever som vill gå ut i arbetslivet direkt efter gymnasieskolan som det finns möjligheter till fortsatta studier för den som önskar det. har i uppdrag att utveckla informationen om gymnasial yrkesutbildning för att ge en allsidig bild av gymnasieskolan. Regeringen avser att ge i uppdrag att i samarbete med de nationella programråden genomföra en informationskampanj om yrkesutbildning med elever i som målgrupp. Regeringen föreslår att avsätts för detta ändamål och beräknar . Till skillnad från flera andra europeiska länder har svenskt arbetsliv en tradition av att förlita sig på skolförlagd yrkesutbildning. För att stärka elevers ställning på arbetsmarknaden bör fler ges möjlighet att välja en arbetsplatsförlagd gymnasieutbildning, dvs. Regeringen föreslår medel för flera insatser för att öka lärlingsutbildningens attraktivitet och kvalitet. Under den del av utbildningstiden som eleven arbetar som lärling på arbetsplatsen kan eleven få ökade kostnader för resor och gemensamma måltider med arbetskollegor. Ingen elev ska behöva välja bort lärlingsalternativet av ekonomiska skäl och därför bedömer regeringen att en kostnadsersättning till eleven på per studiemånad då lärlingen har utbildningskontrakt bör införas. Det motsvarar ca per dag som eleven är på arbetsplatsen. Regeringen föreslår att avsätts för detta ändamål och beräknar , och därefter . En proposition om en ny anställningsform, gymnasial lärlingsanställning, bereds inom . Syftet är att underlätta övergången från skola till arbetsliv genom att inrätta en tidsbegränsad anställningsform som är anpassad till gymnasiala lärlingar. Höjt anordnarbidrag till arbetsplatsen och år varav minst riktas till arbetsplatsen och högst För att öka incitamenten för arbetsgivare att ta emot lärlingar föreslås att bidraget höjs med per lärling och år. Kvaliteten i det arbetsplatsförlagda lärandet ökar om den som handleder lärlingen är väl förtrogen med vad det innebär att vara handledare. Därför föreslår regeringen att arbetsgivaren ska kunna få ytterligare per lärling och år under förutsättning att lärlingens handledare deltagit i en av godkänd handledarutbildning. Det innebär att bidraget för en arbetsplats med en utbildad handledare totalt kan bli . Regeringen bedömer att anordnarbidraget , i ökad utsträckning bör villkoras med att handledaren är utbildad. Regeringen föreslår att avsätts för detta ändamål samt beräknar , och . Stöd för att främja lärlingsutbildning har en lång tradition av skolförlagd yrkesutbildning. Att etablera en välfungerande lärlingsutbildning av hög kvalitet är därför ett långsiktigt arbete som kräver omfattande förberedelser av både huvudmän och arbetsgivare. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Det finns ett stort antal kommuner som inte har någon lärlingsutbildning i egen regi eller enbart i mindre omfattning. För att stimulera att lärlingsutbildning anordnas föreslår regeringen därför ett utvecklingsbidrag för att främja att lärlingsutbildning ska komma till stånd. Detta bidrag bör användas för att utveckla och samordna lärlingsutbildning och bidraget bör fördelas av . Myndigheten bör även på andra sätt stimulera att lärlingsutbildning anordnas i större utsträckning. Regeringen föreslår sammantaget att avsätts för detta ändamål och beräknar 2015–2017. 4.5.5Unga som varken arbetar eller studerar Regeringen avser att presentera en ungdomspolitisk proposition . I propositionsarbetet bereds förslag som syftar till att förbättra register, statistik och uppföljningen av det kommunala informationsansvaret för ungdomar som inte har fyllt och som inte genomför eller har fullföljt en gymnasieutbildning. Regeringen föreslår därför att avsätts för dessa ändamål . Vidare beräknar regeringen och . (se vidare utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommunerna). en möjlighet till vidare utbildning eller omskolning eller att komplettera befintlig utbildning från hemlandet. Vuxenutbildning ger därmed ökade möjligheter för dessa individer att etablera sig på arbetsmarknaden. Individers mål med utbildningen varierar kraftigt vilket ställer höga krav på anordnarna. Det framgår av den införda Lvux12 att vuxenutbildning ska kunna möta varje elev utifrån dennes individuella behov och förutsättningar. Ett centralt tema vid reformeringen av vuxenutbildningen är därför att utbildningen i högre grad ska vara anpassad efter varje enskild elevs förutsättningar, mål och livssituation. Regeringen anser att det finns behov av att öka genomströmningen inom vuxenutbildning (komvux). Ett sätt att åstadkomma detta kan vara att ställa högre krav på att eleverna deltar aktivt i den undervisning som anordnas. Regeringen föreslår att avsätts och beräknar att därefter kommer att avsättas för att ersätta kommunerna och berörda myndigheter för kostnader för detta. Regeringen avser att återkomma med förslag på hur ökade krav på studieaktivitet närmare ska utformas. presenterades GRUV-utred- ningens betänkande vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet (SOU 2013:20). Förslagen i betänkandet bereds i . Rätt till grundläggande och särskild högskolebehörighet 4.6.1Kommunernas vuxenutbildning I avsnitt 4.5.1 redogörs för finansieringen av Parallellt med reformeringen av grund- och gymnasieskolan reformeras vuxenutbildningen. Bland annat har en ny skollag (2010:800), en ny förordning (2011:1108) om vuxenutbildning och en ny läroplan för vuxenutbildningen (Lvux12) börjat tillämpas. Reformeringen av vuxenutbildningen är nödvändig då dess roll blivit bredare och viktigare. Inte minst har vuxenutbildningen fått en allt viktigare plats i integrationen av nyanlända. Många personer som invandrat till får genom vuxenutbildning Regeringen menar att de förslag som där redovisas kommer att medföra ett ekonomiskt utrymme för kommunerna. Detta utrymme bör även användas för att stärka rättigheterna till komvux på gymnasial nivå. Regeringen avser därför, efter överenskommelse med kommuner och landsting, att återkomma till med förslag som stärker dessa rättigheter. För det första handlar det om att utöka rätten att delta i vuxenutbildning i syfte att uppnå grundläggande behörighet till högskolan. Denna rätt omfattar elever med en examen från gymnasieskolans yrkesprogram och regeringen menar att denna rättighet bör utökas till en generell rättighet, dvs. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 till att omfatta alla vuxna som är behöriga till sådan utbildning. För det andra anser regeringen att det bör införas en rättighet att delta i vuxenutbildning i syfte att uppnå särskild behörighet till högskolan. Även denna rättighet föreslås omfatta alla vuxna som är behöriga till sådan utbildning. Regeringen menar att dessa rättigheter bör gälla fr.o.m. . Viktigt att statliga satsningar får full effekt Dagens resurstilldelning till kommunerna genom de riktade statliga satsningarna på yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå (yrkesvux) och lärlingsutbildning för vuxna (lärlingsvux) är tillfällig och syftar till att kunna möta den ökade efterfrågan på yrkesinriktad vuxenutbildning under konjunkturnedgången. Utan satsningarna hade möjligheten att erbjuda en vuxenutbildning som motsvarar de behov som finns varit betydligt sämre för många kommuner. Regeringens satsningar är historiskt sett mycket stora. kan regeringen konstatera att många kommuner avsätter allt mindre resurser till vuxenutbildningen. Att kommunerna har minskat sin egen finansiering innebär att statens resurstillskott inte har inneburit den ökning av antalet platser inom komvux och särskild utbildning för vuxna (särvux) som förväntades. Regeringen har i budgetpropositionen aviserat att den avser att förtydliga regelverket så att de statliga satsningarna ska innebära nettoökningar av antalet utbildningsplatser. Just nu pågår en översyn av reglerna för statsbidragen för yrkesvux och lärlingsvux. Utgångspunkten är att satsningar ska få största möjliga effekt när det gäller antalet utbildningsplatser och kvalitet inom komvux och särvux. Regeringen avser att återkomma i frågan. Tabell 4.2 Helårsplatser –2016 Fortsatta satsningar inom vuxenutbildningen Regeringen inledde 2009 satsningen på yrkesvux. ekonomiska vårproposition (prop. 2012/13:100) aviserade regeringen, mot bakgrund av utvecklingen på arbetsmarknaden, en ytterligare satsning motsvarande 7 000 årsplatser inom yrkesvux . Det föreslås således att ytterligare avsätts för yrkesvuxsatsningen 2014. Det är fortsatt angeläget att de som saknar grundläggande utbildning motiveras att skaffa sig sådan utbildning. För att motivera arbetslösa ungdomar att återuppta sina grundskole- eller gymnasiestudier bedömer regeringen att den tillfälliga satsningen som gör det möjligt för arbetslösa ungdomar i åldern , som avbrutit sin grundskole- eller gymnasieutbildning före och som är inskrivna i någon av garantierna, att kunna få den högre bidragsnivån inom studiemedlet bör förlängas med (se även utgiftsområde 15 Studiestöd, avsnitt 3.8.3). Regeringen föreslår att avsätts för detta ändamål 2014. För samma ändamål beräknar regeringen och 2016. 7Inklusive särskilda platser för arbetslösa ungdomar i åldern 2024 år 8Antalet platser inom visar beviljade årsplatser . För 20132017 redovisas beräknat antal årsplatser utifrån en genomsnittlig kostnad för varje utbildningsplats. Utfallet av de beräknade årsplatserna påverkas av variationer i utbildningslängd och kostnad, samt av om utbildningsstarter ställs in på grund av för få sökande. 9Det beräknade antalet årsstudieplatser på folkhögskola anger den övre gränsen för det antal platser som folkhögskolorna kan anordna inom ramen för beräknade framtida bidrag till folkbildningen givet att nuvarande fördelning mellan folkhögskolor och studieförbund kvarstår. Det är som beslutar om fördelningen av statsbidraget till folkhögskolorna. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Utöver de statliga satsningarna inom kom- munernas vuxenutbildning finns det även statligt finansierade platser inom och Sedan startade har intresset har funnits och regeringen har flera Inom samlas ett stort antal gånger avsatt extra resurser för att kunna utöka antalet årsplatser inom fanns i ett svåröverskådligt utbildningssystem. flexibilitet med ett ständigt föreslogs respektive beräknades medel omprövat utbud av utbildningar har skapat ett avsättas för en nivåhöjning med 1 500 årsplatser , 3 000 årsplatser respektive uppföljning av utbildningarnas resultat. 2015 och 1 500 årsplatser . har antalet årsplatser i studiemotiverande folk- högskolekurser utökats från 4 000 till 8 000. Antalet årsplatser på folkhögskolans allmänna För att skapa ytterligare flexibilitet när det gäller kurs utökades med 1 000 platser . Regeringen föreslår att medel för en utökning utbud av utbildningar bör med 1 000 årsplatser ska avsättas även . möjligheten att anordna utbildning utan stats- bidrag, men med möjlighet för de studerande att få studiestöd, utnyttjas. Därför bör 200 nya plat- ser med enbart studiestöd införas . (U 2011:05, dir. 2011:81 och På detta sätt möjliggörs ett utökat utbud av 2013:10) ska redovisa sitt uppdrag senast den Utredningen ska lämna förslag som kan leda till ökad flexibilitet och individ- anpassning av utbildningen i svenska för invand- Under de s.k. trepartssamtalen mellan arbets- rare (sfi). Utbildningen ska utformas så att den bättre svarar mot individens mål, behov och marknadens parter och regeringen har det fram- Genom en bättre målanpassning av förts önskemål om bättre möjligheter att delta i utbildningen kan förutsättningarna för eleven att yrkeshögskoleutbildning i flexibla former, bl.a. genomföra och fullfölja sina studier sannolikt på distans, på deltid och som enstaka kurser. Utredningen ska överväga om sfi ska Anordnarna kan redan med stöd av gällande upphöra som egen skolform och i stället regelverk bedriva utbildning i flexibla former och inordnas i komvux eller särvux. ningens uppdrag ingår även att överväga om kvenserna av att vidga dessa möjligheter behöver Arbetsförmedlingen bör ges möjlighet att upp- handla den utbildning i svenska som ingår i etableringsplanen enligt lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invand- Enligt direktiven ska utredningen också Som regeringen har aviserat planeras en föreslå hur individens valfrihet kan ökas inom Om utredaren föreslår att sfi ska inordnas i förändring av det nuvarande regelverket för komvux och särvux, ska förslag för ökad val- statligt stöd till kompletterande utbildningar. frihet inom komvux och särvux också lämnas. Förändringarna innebär bl.a. att vissa yrkes- Regeringen avser för övrigt att återkomma till inriktade utbildningar på eftergymnasial nivå kommer att få söka sig till förslag om att avveckla sfi-bonusen (se vidare utgiftsområde 13). 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 För att öka kvaliteten och förbättra träffsäkerheten inom utbildningar finns behov av fortsatta utvecklingsinsatser. Statskontoret menar i sin myndighetsanalys av Myndigheten för (2012:29) att det finns en risk att viktiga kvalitetsaspekter faller bort om inte enskilda yrkeshögskoleutbildningar följs upp i högre grad än . Tillsyn och kvalitetsgranskning är en viktig del i myndighetens arbete för att utbildningarna ska hålla god kvalitet. Regeringen avser att se över hur myndighetens arbete kan stärkas i detta avseende. Utbildningarna inom ska svara mot det behov av kompetens som arbetslivet uppger sig ha. Utbildningarnas träffsäkerhet bygger på att bedömningarna som arbetsgivare, företag och andra organisationer lämnar är så välgrundade som möjligt. En närmare granskning av dessa samband bör utföras för att ge bättre kunskaper om dimensioneringen av i relation till behoven av och efterfrågan på kompetens. Regeringen avser att se över om vissa utbildningsanordnare har behov av att bedriva yrkeshögskoleutbildningar i mer långsiktiga former. Det kan gälla utbildningar som är centrala för vissa offentliga kärnuppgifter eller som av andra skäl behöver särskilda villkor för att kunna anordnas. 4.6.3Nationell referensram för kvalifikationer för livslångt lärande och rådet antog en rekommendation om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (2008/C 111/01), EQF. avser att införa rekommendationen och arbetet med att utarbeta en nationell referensram för kvalifikationer pågår. Syftet med referensramen är att underlätta jämförelser av olika utbildningsnivåer nationellt och internationellt för att främja rörligheten. Avsikten är att skapa en referensram som omfattar kvalifikationer baserade på såväl teoretiskt som praktiskt lärande. Regeringen anser att en nationell referensram för kvalifikationer är ett viktigt verktyg som kan tydliggöra nivårelationerna mellan de olika kvalifikationerna och i ökad utsträckning främja det livslånga lärandet i . Myndigheten för är nationell samordningspunkt för EQF och har inrättat en portal på sin webbplats med syfte att sprida information om arbetet med EQF och en nationell referensram i . Högre utbildning av hög kvalitet är avgörande för att stärka konkurrenskraft. Högre utbildning behövs för välutbildad arbetskraft och skapar förutsättningar för forskning och ökad kunskap. Högre utbildning bidrar också till bildning och enskilda individers utveckling, samhällsengagemang och kritiska tänkande. Regeringens mål är att utbildning och forskning vid universitet och högskolor ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt. Efterfrågan på högskoleutbildning är fortsatt stor, och det är väsentligt att de resurser som tilldelas verksamheten verkligen används i syfte att erbjuda de utbildningar som studenterna och arbetsmarknaden efterfrågar. För att nå de övergripande målen för högskolepolitiken är det angeläget med ett fortsatt arbete för ökad kvalitet i utbildning och forskning. För att kunna uppnå hög utbildningskvalitet har universitet och högskolor stor frihet att självständigt utforma sin verksamhet. Men med friheten följer också ett stort ansvar. Som en följd av lärosätenas ökade självbestämmande blir statens uppgift främst övergripande styrning, uppföljning, tillsyn och kvalitetsgranskning. I detta ingår att pröva lärosätenas tillstånd att utfärda examina och att ansvara för utvärdering av utbildningarnas resultat i förhållande till målen. , tidigare , har en central roll för att fullgöra det som är statens uppgift. Huvudansvaret för kvalitetssäkring har lärosätena själva. kommer första cykel med utbildningsutvärderingar att avslutas och arbetet med nästa cykel att inledas. Systemets inriktning mot granskning av utbildningsresultat kvarstår i enlighet med propositionen Fokus på kunskap – kvalitet i den högre utbildningen (prop. 2009/10:139, bet. 2009/10:UbU20, rskr. 2009/10:320 och 321). Inför nästa cykel är det dock viktigt att ta till vara erfarenheterna från gjorda granskningar och eventuellt göra justeringar av utvärderingsmetoden. bedriver ett aktivt utvecklingsarbete av utvärderingsmetoden och det ligger inom myndighetens uppdrag att göra eventuella förändringar av denna. Erfarenheterna från de gjorda granskningarna är goda. Lärosäten och utvärderare har överlag gett positiva omdömen om hur respektive har genomfört utvärderingarna. Från många håll vittnas också om att utvärderingarna har bidragit till intern kvalitetsutveckling, inte minst genom att de mål som anges i examensbeskrivningarna har kommit i fokus. För att kunna utvärdera resultaten av en utbildning har beslutat att det måste finnas minst fem självständiga arbeten från inom ämnet. Det har dock visat sig att många utbildningar inte har kunnat utvärderas då de inte har nått denna gräns. Detta gäller också de utbildningar som är nystartade och av den anledningen ännu inte har kunnat redovisa minst fem självständiga arbeten. Därutöver finns det kurser och ämnen som många studenter läser som en del av sin examen, men som inte utgör huvudområde för en examen. Dessa kurser och ämnen omfattas inte heller av vare sig nuvarande eller tidigare system för utbildningsutvärdering. Sammantaget finns det därmed en grupp utbildningar som inte omfattas av systemet. har till uppgift att även granska ett urval av kurser som inte leder till någon examen och därför inte omfattas av utvärderingssystemet. Regeringen avser att noggrant följa denna fråga. Även ledarskapet inom högskolan är viktigt för kvaliteten. Regeringen angav i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:130) 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 att det finns internationell forskning som visar att ledarskapets kvalitet vid universitet och högskolor har stor inverkan på kvaliteten på såväl utbildning som forskning. Regeringen angav också att den har för avsikt att utreda ledarskapet vid svenska lärosäten. Frågan bereds inom . För att öka incitamenten för högre kvalitet i utbildningen fördelas en del av resurserna för utbildning på grundnivå och avancerad nivå på grundval av resultaten i utbildningsutvärderingar. Omdömet mycket hög kvalitet för utbildningar innebär en ökad resurstilldelning för respektive lärosäte. Tilldelningen av resurser utifrån kvalitet för respektive lärosäte baseras på volymen studenter på de utvärderade utbildningarna, beräknat genom antalet examinerade på de utvärderade utbildningarna multiplicerat med den utvärderade utbildningens längd. Ett fåtal utvärderade utbildningar med omdömet mycket hög kvalitet har rapporterat noll antal examina, vilket därmed inte skulle utgöra grund för resurstilldelning. Regeringens bedömning är dock att det till respektive lärosäte bör tilldelas en minsta ersättning på per utbildning med detta omdöme, oberoende av antalet examina inom utbildningen. föreslås fördelas till lärosäten med utbildningar som har getts omdömet mycket hög kvalitet. Tilldelningen sker till varje berört lärosäte från anslaget 2:65 Särskilda medel till universitet och högskolor. Fördelningen till respektive lärosäte bör göras i regleringsbreven så att resurstilldelningen kan baseras på de utbildningar vars utvärderingsresultat är beslutade av . Den kvalitetsbaserade resurstilldelningen beräknas vara fullt utbyggd och då omfatta . tilldelas universitet och högskolor anslag för utbildning på grundnivå och avancerad nivå. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Inom denna ram ska ett lärosäte planera och genomföra utbildning som svarar mot studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. Anslaget ändras vanligtvis inte beroende på om ett lärosäte tilldelas eller blir av med ett examenstillstånd. Det kan dock finnas skäl att i vissa fall frångå denna princip. Med anledning av regeringens förslag i budgetpropositionen omfördelades medel mellan lärosäten med lärar- och förskollärarutbildning för att kunna behålla en god lärar- och förskollärarförsörjning. Omfördelningen byggde framför allt på de examenstillstånd som medgavs. Förändringar inom anslagen kan behöva ske och även inom andra områden än lärarutbildningen, både för att trygga arbetsmarknadens behov och för att främja utbildning med kvalitet. En av huvuduppgifter är kvalitetssäkring. Det är dock inte tillräckligt att undersöka enbart vilken kvalitet utbildningarna håller. Även hur effektivt verksamheten bedrivs är en del av den statliga uppföljningen. Enligt högskolelagen (1992:1434) ska lärosätena utnyttja de tillgängliga resurserna effektivt för att hålla en hög kvalitet i verksamheten. Mot den bakgrunden är ytterligare en annan av huvuduppgifter att granska hur effektivt verksamheten bedrivs vid universitet och högskolor. Effektivitetsgranskningen är också viktig mot bakgrund av att anslagen som lärosätena tilldelas för utbildning och forskning uppgår till . Det är väsentligt att effektivitetsperspektivet är en integrerad del i den tillsyn och uppföljning som myndigheten genomför. 4.7.2Utbildningsutbudet vid universitet och högskolor Regeringen anser att målsättningen för universitet och högskolor bör vara att ständigt utveckla utbildningsutbudet för att uppnå utbildningar med hög kvalitet som möter studenternas efterfrågan och arbetsmarknadens behov. Mot bakgrund av en stor efterfrågan hos de sökande till högskolan och till följd av situationen för ungdomar på arbetsmarknaden vill regeringen fortsatt betona att det är viktigt att universitet och högskolor ger hög prioritet åt möjligheterna för studenter att påbörja en högskoleutbildning som leder till en examen. Inom högskolans utbildningsutbud bör det dock även finnas utrymme för utbildning av tydlig fortbildningskaraktär. För att stärka internationella konkurrenskraft och för att möta individers efterfrågan är det av stor vikt att det utöver utbildning på grundnivå finns ett välavvägt utbud av utbildning på avancerad nivå av hög kvalitet. Den högre utbildningen ska enligt högskolelagen vila på vetenskaplig eller konstnärlig grund och på beprövad erfarenhet. Vidare ska utbildning på grundnivå väsentligen bygga på de kunskaper elever får på nationella program i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper. Den vetenskapliga grunden i kombination med kraven på förkunskaper är utgångspunkten för vad som ska betraktas som högskoleutbildning.