prop · H1031d16 · 2013-09-18 00:00:00 — 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Integration och jämställdhet................................................................................ Indikatorer och andra bedömningsgrunder ........................................ Utvecklingen på arbetsmarknaden för utrikes födda ......................... Andra insatser för integration.............................................................. 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande.............................. 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare ................... 3.6.41:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända 3.6.61:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av Indikatorer och andra bedömningsgrunder ........................................ Analys och slutsatser ............................................................................ 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. ............................. Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen .......... Analys och slutsatser............................................................................. 3.1 Särskilda jämställdhetsåtgärder....................................................... Bilaga 1 Könsfördelningen i statliga myndigheters styrelser och insynsråd m.m....... 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet .............. Härledning av ramnivån 2014–2017. Utgiftsområde 13 Integration och Ramnivå 2014 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 13 Integration och Utgiftsutveckling inom område Integration........................................................... Andel sysselsatta bland inrikes respektive utrikes födda , procent.......... Andel i arbetskraften bland inrikes respektive utrikes födda , procent... Andel arbetslösa bland inrikes respektive utrikes födda , procent........... Andel utrikes födda som förvärvsarbetar 2–efter folkbokföring efter kön. Ålder 20–64, procent............................................................................................ Andel elever med gymnasiebehörighet efter årskurs 9 som har folkbokförts före ålder, uppdelat efter födelseregion samt inrikes födda, procent............ Andel elever med gymnasiebehörighet efter årskurs 9 bland utrikes födda som har folkbokförts , uppdelat efter födelseregion samt inrikes födda, procent....................................................................................................... Andel elever med gymnasiebehörighet efter årskurs 9 födda utanför EU/EFTA som har folkbokförts före och , samt inrikes födda, procent .. 17 Studieresultat för de som påbörjat sfi 2009 och 20010, prioriterade efter högsta godkända studievägskurs................................................................. 3.10 Andel eftergymnasialt utbildade som har ett arbete som kräver eftergymnasial kompetens, uppdelat efter födelseregion. Ålder 20–64, procent ...................... 3.11 Andel som har haft en insats fördelat på hur länge de har haft en etableringsplan, procent....................................................................................... 3.12 Antal kommunmottagna 2011-2013...................................................................... 3.13 Antal personer som anvisats en bosättning av Arbetsförmedlingen 2011-2013 ... 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Utbetalda ersättningar 2010-2012, mnkr. Anslagsutveckling 1:1 Integrationsåtgärder .......................................................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:1 Integrationsåtgärder ................. Anslagsutveckling 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande ................ Mottagna nyanlända 2012 samt prognos ................................. Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:2 Kommunersättningar vid Anslagsutveckling 1:1 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare...... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:3 Etableringsersättning till vissa Anslagsutveckling 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare ........................................................ Beställningsbemyndigande för anslaget 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare ........................................................ Anslagsutveckling 1:5 Hemutrustningslån............................................................ Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:5 Hemutrustningslån................... Anslagsutveckling 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare.............................................. Beställningsbemyndigande för anslaget 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare.............................................. Utgiftsutveckling inom område Diskriminering .................................................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, 2:1 ...... Anslagsutveckling 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 2:2 åtgärder mot diskriminering och Utgiftsutveckling inom område Jämställdhet ......................................................... Andelen kvinnor och män i statligt helägda företag ............................................... 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Andelen kvinnor och män i statliga myndigheters styrelser och insynsråd.......... Anslagsutveckling 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder .......................................... Beställningsbemyndigande för anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder........ Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder .... 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2 2015 och 2016 (avsnitt 3.6.4), 2.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015 (avsnitt 3.6.6), 3.bemyndigar regeringen att för anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015 (avsnitt 5.6.1), 4.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet enligt följande uppställning: 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare 2:2 Åtgärder mot diskriminering och rasism m.m. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 2 Integration och jämställdhet Utgiftsområdet omfattar integrationspolitik, politik mot diskriminering, jämställdhetspolitik och myndigheterna och . Utgifterna inom utgiftsområdet blev lägre än anvisade medel, vilket främst förklaras av lägre utbetalningar för dels kommunersättningar vid flyktingmottagande, dels etableringsersättning och etableringslotsar. beräknas utgifterna inom området bli lägre än budget och förklaringen är densamma som ovan. föreslår regeringen att totalt anvisas inom utgiftsområdet. Den högre nivån jämfört med beror på ökade utgifter för kommunersättningar och för etableringsersättning och etableringslotsar. 20152017 beräknas anslagen inom utgifts- området till ca respektive år. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet Anslag inom området Integration Anslag inom området Diskriminering Anslag inom området Jämställdhet Totalt för utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2014–2017. Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Vissa anslag minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Tabell 2.1 Ramnivå 2014 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall och kända förändringar av anslagens användning. Huvuddelen avser transfereringar i form av ersättning till kommuner för flyktingmottagande samt etableringsersättning och etableringslotsar m.m. för vissa nyanlända invandrare. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Området omfattar verksamhetsområden som rör allas lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter oavsett etnisk och kulturell bakgrund, Tabell 3.1 Utgiftsutveckling inom område Integration nyanlända invandrares etablering i samhället, ersättning till kommunerna för flyktingmottagande, främjande av integration, urbant utvecklingsarbete samt svenskt medborgarskap. 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 På anslaget 1:1 Integrationsåtgärder minskar utgifterna till följd av att den tillfälliga satsningen på prestationsbaserade stimulansbidrag till kommuner med stadsdelar med utbrett utanförskap upphör samt att sfibonusen avvecklas. Utgifterna på anslaget 1:2 Kommunersättningar vid flyktingmottagande beräknas bli lägre jämfört med vad som beräknades i budgetpropositionen vilket förklaras av att antalet kommunmottagna beräknas bli lägre. beräknas antalet kommunmottagna och därmed utgifterna på anslaget öka. Utgifterna på anslaget 1:3 Etableringsersättning till vissa nyanlända invandrare beräknas bli lägre 2013 jämfört med vad som beräknades i budgetpropositionen . Detta förklaras av att antalet personer med etableringsplan blivit något lägre. Utgifterna på anslaget 1:4 Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare beräknas bli lägre 2013 jämfört med vad som beräknades i budgetpropositionen . Detta förklaras främst av att antalet personer med etableringsplan blivit något lägre samt att andelen deltagare i arbetsmarknadspolitiska program blivit lägre. beräknas antalet personer med etableringsplan öka och därmed utgifterna på båda anslagen. Utgifterna på anslaget 1:5 Hemutrustningslån beräknas bli lägre 2013 än vad som beräknades i budgetpropositionen . Det beror på att antalet kommunmottagna blivit lägre men även på att andelen som ansöker om hemutrustningslån minskat. Anslaget 1:6 Från EU-budgeten finansierade insatser för integration av tredjelandsmedborgare avvecklas efter 2015 och ersätts av en ny Asyl-, migrations- och integrationsfond. Målet för integrationspolitiken är: -Lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Målet beslutades av (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:155). I detta avsnitt redovisas viktigare resultat av verksamheter för integration. Resultat av insatser med betydelse för integrationen redovisas även inom andra utgiftsområden i budgetpropositionen. 3.4.1Indikatorer och andra bedömningsgrunder I budgetpropositionen presenterade regeringen 27 indikatorer för att följa upp tillståndet och utvecklingen avseende integrationspolitiken. Regeringen lämnade en redovisning av utfallet för samtliga indikatorer (skr. 2009/10:233). I budgetpropositionen lämnas en redovisning av resultatet gällande några av de viktigaste indikatorerna som speglar utvecklingen inom de mest prioriterade områdena för integrationspolitiken. 3.4.2Utvecklingen på arbetsmarknaden för utrikes födda uppgick antalet sysselsatta utrikes födda personer (15–) till 758 600 personer, vilket är en ökning med 34 500 personer jämfört med . Tabell 3.2 nedan visar andel sysselsatta av befolkningen. Tabell 3.2 Andel sysselsatta bland inrikes respektive utrikes födda , procent Källa: SCB, årsmedeltal 2005–2012. Andelen sysselsatta är lägst för utrikes födda kvinnor. uppgick andelen sysselsatta av befolkningen till 53,4 pro- cent för utrikes födda kvinnor (65,för inrikes födda kvinnor) och till 61,4 för utrikes födda män (69,för inrikes födda män). Jämfört med har den största förändringen av andelen sysselsatta skett för utrikes födda män med en ökning på . Enligt statistik från var det totala antalet utrikes födda i arbetskraften 904 400 personer, en ökning med 42 800 personer jämfört med . Tabell 3.3 nedan visar andel i arbetskraften av befolkningen. Tabell 3.3 Andel i arbetskraften bland inrikes respektive utrikes födda , procent Källa: SCB, årsmedeltal 2005–2012. Utrikes födda kvinnor har det lägsta arbetskraftsdeltagandet. Utrikes födda män har ett arbetskraftsdeltagande i nivå med inrikes födda män. Arbetslösheten bland utrikes födda är generellt högre än bland personer födda i . Både för inrikes och utrikes födda är skillnaderna i arbetslöshet mellan kvinnor och män förhållandevis små. var 145 800 utrikes födda personer arbetslösa. Tabell 3.4 nedan visar andelen arbetslösa av arbetskraften. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 3.4 Andel arbetslösa bland inrikes respektive utrikes födda , procent Källa: SCB. , årsmedeltal 2005–2012. var arbetslösheten för utrikes födda kvinnor (6,för inrikes födda kvinnor) och för utrikes födda män (6,för inrikes födda män). Andel sysselsatta efter vistelsetid Tabellerna 3.2–3.4 i avsnittet Utvecklingen på arbetsmarknaden för utrikes födda är hämtade från () arbetskraftsundersökningar () och visar hur det ser ut för samtliga utrikes födda på arbetsmarknaden. För att komplettera bilden redovisas även andelen sysselsatta bland dem som vistats i landet i två till grupperat på födelseland vilket ger ett mått på hur väl etableringen fungerar under den allra i . Dessa uppgifter är hämtade från den registerbaserade arbetsmarknadsstatistiken (RAMS). och skiljer sig åt på ett flertal sätt, varför sysselsättningsnivåerna inte är jämförbara. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Tabell 3.5 Andel utrikes födda som förvärvsarbetar 2–efter folkbokföring efter kön. Ålder 20–64, procent Källa: SCB, Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik, RAMS. Av de som vistats i i två till är det kvinnor födda utanför EU/EFTA som har den lägsta sysselsättningsnivån och män födda inom EU/EFTA som har den högsta sysselsättningsnivån. Andelen elever som lämnar med behörighet för fortsatta studier i gymnasieskolan är ett viktigt mått på måluppfyllelse i . Jämfört med elever födda i har elever födda utomlands som grupp sämre utbildningsresultat. Föräldrars utbildningsnivå är en faktor som har stor betydelse för elevers resultat i skolan och när hänsyn tas till kön och föräldrarnas utbildningsbakgrund förvinner en stor del av skillnaderna mellan elever födda utomlands och elever födda i . Utöver föräldrarnas utbildningsbakgrund har även åldern vid invandringstillfället betydelse för elevens skolresultat. I tabell 3.6–3.8 redovisas uppgifter avseende andelen elever som har avslutat årskurs nio åren 2000–2012 och är behöriga till minst ett nationellt program i gymnasieskolan. redovisning definieras elever som har invandrat (folkbokförts i ) mindre än före de avslutat årskurs nio som att de har invandrat . Detta gäller oavsett ålder vid invandring och ålder då de avslutade årskurs nio. På samma sätt definieras elever som invandrat före de avslutat årskurs nio som att de invandrat . krävdes godkänt betyg i svenska eller svenska som andraspråk, matematik och engelska för att vara behörig till samtliga nationella program i gymnasieskolan. Från och med , i samband med införandet av den nya gymnasieskolan, har behörighetskraven skärpts varför uppgifterna inte är helt jämförbara . Tabell 3.6 Andel elever med gymnasiebehörighet efter årskurs 9 som har folkbokförts , uppdelat efter födelseregion samt inrikes födda, procent Källa: SCB. beräknas andelen som behörig till minst ett nationellt program. Då behörighetskraven skärpts är uppgifterna inte är helt jämförbara . Av de utrikes födda unga som folkbokförts i varierar andelen behöriga till minst ett nationellt program från för de födda i till för de födda utanför EU/EFTA. Tabell 3.7 Andel elever med gymnasiebehörighet efter årskurs 9 bland utrikes födda som har folkbokförts , uppdelat efter födelseregion samt inrikes födda, procent Källa: SCB. *beräknas andelen som behörig till minst ett nationellt program. Då behörighetskraven skärpts är uppgifterna inte är helt jämförbara . Vad gäller elever som invandrat visar statistiken tydligt på sämre förutsättningar att klara av . Bland elever födda utanför EU/EFTA som har folkbokförts i har av eleverna behörighet till minst ett nationellt program efter årskurs 9. Tabell 3.8 Andel elever med gymnasiebehörighet efter årskurs 9 födda utanför EU/EFTA som har folkbokförts före och , samt inrikes födda, procent Källa: SCB. *beräknas andelen som behörig till minst ett nationellt program. Då behörighetskraven skärpts är uppgifterna inte är helt jämförbara . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Flickor uppvisar generellt sett bättre skolresultat än pojkar. Detta gäller såväl inrikes födda som de som kommit till före och . Språkintroduktion för nyanlända elever När den nya gymnasieskolan infördes infördes även introduktionsprogram för elever som inte är behöriga till de nationella programmen inom gymnasieskolan. Ett av introduktionsprogrammen är språkintroduktion som står öppen för nyanlända invandrare. Språkintroduktion ska ge invandrarungdomar som anlänt till en utbildning med tyngdpunkt i det svenska språket för att de ska kunna gå vidare till gymnasieskolans nationella program eller annan utbildning. Utbildningen är inte sökbar utan varje elev som tillhör målgruppen ska erbjudas språkintroduktion. Språkintroduktion utformas individuellt för varje enskild elev. /13 deltog 9 871 elever i språkintroduktion. Av dessa gick 7 676 i årskurs 1 och 2 195 i årskurs 2. Antalet nybörjare inom språkintroduktionen var 4 447 elever. Av dessa hade bytt program andra studieåret d.v.s. . Av de som bytt program hade bytt till ett yrkesprogram, till ett högskoleförberedande program och hade bytt till ett annat introduktionsprogram. Det fanns drygt 13 100 högskolenybörjare med utländsk bakgrund i den svenska högskolan /12. Av dessa var kvinnor, en andel som liknar den bland nybörjare med svensk bakgrund, där kvinnorna utgjorde 2011/12. Även om studenter med utländsk bakgrund utgör en allt större andel av högskolenybörjarna är det en mindre andel i denna grupp som går vidare till högskolestudier än bland dem med svensk bakgrund. Bland dem som är födda och har en svensk bakgrund var det som gick vidare till högskolestudier senast . Motsvarande andel bland dem med utländsk bakgrund var . Det är dock i sammanhanget viktigt att betona att studenter med utländsk bakgrund är en heterogen grupp. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Utbildning i svenska för invandrare Antalet personer som deltar i utbildning i svenska för invandrare (sfi) har ökat kraftigt . studerade cirka 108 000 elever sfi och drygt 40 000 var nybörjare. Antalet deltagare har ökat jämfört med . Antalet har mer än fördubblats jämfört med . Tabell 3.9 Studieresultat för de som påbörjat sfi 2009 och 20010, prioriterade efter högsta godkända studievägskurs resultat (%) Bland dem som påbörjat sfi 2010 har fått godkänt i minst en kurs efter start. Det är en större andel kvinnor som får godkänt på någon kurs än män. Av nybörjarna 2010 nådde av kvinnorna respektive av männen godkänt resultat. Högutbildade som har ett yrke som kräver eftergymnasial utbildning Ur såväl den enskildes som ur ett samhällsekonomiskt perspektiv är det viktigt att människor kan omsätta sin utbildning och sina yrkeserfarenheter i inkomster. Ett sätt att mäta samhällets integration är andelen utrikes födda med eftergymnasial utbildning som har ett arbete som kräver eftergymnasial kompetens. Tabell 3.10 Andel eftergymnasialt utbildade som har ett arbete som kräver eftergymnasial kompetens, uppdelat efter födelseregion. Ålder 20–64, procent -3,3 -7,4 Källa: SCB. Andelen med ett arbete som kräver eftergymnasial utbildning är lägre bland högutbildade utrikes födda än bland högutbildade inrikes födda. Det gäller speciellt utrikes födda män från länder utanför EU/EFTA där andelen är . Andelen utrikes födda kvinnor från länder utanför EU/EFTA som har ett arbete som motsvarar sin utbildning är högre jämfört med män födda utanför EU/EFTA. Utrikes födda har generellt lägre sysselsättning och högre arbetslöshet än inrikes födda. Anledningen till det kan vara att det tar tid att lära sig ett nytt språk eller att befintlig arbetslivserfarenhet inte alltid är relevant för svensk arbetsmarknad. Det kan även handla om att utrikes födda saknar de informella nätverk som leder till anställning. Det finns även evidens för att diskriminering förekommer på arbetsmarknaden vilket resulterar i sämre arbetsmarknadsutfall för utrikes födda. trädde lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare i kraft (prop. 2009/10:60, bet. 2009/10:AU7, rskr. 2009/10:208). Målgruppen för etableringslagen är nyanlända flyktingar och andra skyddsbehövande som har fyllt 20 men inte och som har beviljats uppehållstillstånd som kan ligga till grund för folkbokföring, samt nyanlända som har fyllt 18 men inte och som beviljats sådant uppehållstillstånd förutsatt att de saknar föräldrar här i landet. Målgruppen omfattar också anhöriga till flyktingar och andra skyddsbehövande som ansöker om uppehållstillstånd från det att anknytningspersonen först togs emot i en kommun. infördes en tidsbestämd utvidgning av målgruppen som innebär att anhöriga, som ansöker om uppehållstillstånd senare än efter att anknytningspersonen först togs emot i en kommun, omfattas av etableringslagen, under förutsättning att den anhörige ansökt om uppehållstillstånd och anknytningspersonen först tagits emot i en kommun efter . Regeringen har i propositionen Permanent utvidgad målgrupp för etableringslagen (prop. 2012/13:188 ) föreslagit en lagändring som innebär att anhöriga som ansöker om uppehållstillstånd från det att anknytningspersonen först togs emot i en kommun ska omfattas av etableringslagen. Syftet med etableringsuppdraget är att påskynda nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet. Ansvaret för olika insatser är fördelat mellan flera statliga myndigheter och landets kommuner. Antalet nyanlända som får insatser enligt etableringslagen ökade och har varit fortsatt högt .