prop · H003140 · 2013-06-19 00:00:00 — Tillgängligheten på läke- medel ska öka för konsumenten, notan för skattebeta- lare ska minska och värdet på ska öka. När förvaltningen av flyttades till Finansdeparte- mentet från togs ett nytt steg i omstöpningen av både apoteksmarknaden och bolaget. Regeringen begränsade handlingsutrymme via ett nyetableringsförbud på öppenvårds- marknaden i det fall marknadsandelen överstiger , i syfte att ytterligare stimulera konkurrenterna att etablera en lönsam konkurrens. Statens utgångspunkt är dock att ska vara ett fullt kommersiellt bolag, eftersom det är till gagn för alla i samhället att bolaget agerar effektivt. För att undvika intressekonflikter mellan å ena sidan tillsynen av apoteksmarknaden, som hanteras av , och å andra sidan bolagets utveckling mot ett ännu bättre fungerande bolag, flyttades ägarfrågorna till Finansdeparte- mentets bolagsförvaltning. Regeringens målsättning kring apoteksmarknaden har i flera mått uppfyllts sedan omregleringen inleddes . finns en väl fung- erande apoteksmarknad där både små och stora aktörer etablerar sig, där konkurrens sker på samma villkor, där det finns en säker och hållbar läkemedelsförsörjning, och där konsumenterna har god tillgänglighet och service. Konkurrenternas etablering på konsumentmarknaden, antingen via delar av tidigare butiksnät som avyttrades 2009 eller genom nya apotek, har utvecklat såväl köp- och försäljningsmönster som distributionen av läkemedel. har även läkemedels- försörjningen, tjänster och dosleveranser till landstingen konkurrens- utsatts, och marknadsandel som var har halverats. har genomgått en rejäl omstöpning. Antalet anställda har minskat från 11 000 till drygt 4 000, ledningen har i stora delar bytts ut och under nya VD:n befinner sig hela bolaget i en förändringsprocess där bolaget måste utveckla sin kommersiella själ från att tidigare haft uppdraget att uteslutande leverera kvalitet. , styrelseordförande i , säger: Vi har två viktiga utmaningar framför oss. Vi måste lära oss att ta betalt för starka varumärke och kvalitet, inte minst från lands- tingen. har vi en oöverträffad leveranssäkerhet, och eftersom affären nu är konkurrensutsatt kan vi inte fortsätta att bjuda på den Styrelseordförande ser viktiga utmaningar för . Dessutom måste detaljhandelsapoteken få en bättre logistikkedja mellan grossister och butiker, som fungerar både mer kostnadseffektivt och bättre än . Det tjänar alla på. De nya ekonomiska mål som fick vid årsstämman 2013 bidrar till att dessa förändringar genomförs. Målen ska bidra till att göra Apote- ket lönsamt och effektivt. skapas värde långsiktigt i bolaget. t-ÚOTBNIFUTNÌM*5 VUGBMM t/FUUPTLVMETÊUUOJOHTHSBEo VUGBMM 1)Årets utdelning är av nettoresultatet när resultatet anpassats för engångseffekten av en ändrad skattesats samt justerats för pensioner. kommenterar de ekonomiska målen: Det är bra med tydliga mål och det finns ingen konflikt mellan en fungerande apoteksmarknad och att drivs som ett effektivt bolag. Däremot innebär det att kommer att behöva fokusera på sin huvudaffär, och sluta att ha en del funktioner som kan uppfattas som bra-att-ha. Skuldsättningsmålet är dock utmanande till följd av den engångsutdelning av eget kapital som skedde efter när fått betalt för apoteksutförsäljningarna. I det framtida ägarstyrningsarbetet finns en successiv förnyelse av styrelsen. Vi har haft en i stort sett intakt styrelse sedan omregleringens start . Det har varit en klok och stimulerande styrelse att arbeta i. Den har varit lojal mot sin ägare, vilket alla styrelser ska vara. Men en styrelse är ingen permanent företeelse utan det krävs rotation för att även fortsättningsvis kunna stötta VD:s förändringsarbete i . VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2012 SÅ FÖRVALTAS BOL AGEN MED STATLIGT ÄGANDE har genomgått en rejäl omstöpning sedan omregleringen av apoteksmarknaden inleddes . Antalet anställda har på fem år minskat från 11 000 till drygt 4 000. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2012 SÅ FÖRVALTAS BOL AGEN MED STATLIGT ÄGANDE Tydliga mål som följs upp Att fastställa och följa upp tydliga mål är ett viktigt verktyg i styrningen av företagen med statligt ägande. Genom att lägga fast realistiska och ambi- tiösa mål i en process där ägare, styrelse och bolags- ledning aktivt tar del blir målen, utfallen och bolagens arbete för att nå målen centrala komponenter i den löpande ägardialogen. EKONOMISKA MÅL I BOLAG MED STATLIGT ÄGANDE Bolag med statligt ägande verkar i många fall under marknads- mässiga villkor på konkurrensutsatta marknader. I dessa fall är värdeskapande det övergripande målet i bolagsstyrningen. Med samma förutsättningar och krav på verksamheten som andra aktörer stärks konkurrenskraft, värdeutveckling samt kapital- eektivitet, som risken för konkurrenssnedvridning minskar. Processen för att lägga fast och följa upp ekonomiska mål bidrar till detta. tog nansmarknadsminister initiativet till att se över processen för hur de ekonomiska målen sätts och följs upp. Syftet var att säkerställa att tydliga mål sätts i dialog med bolaget och att målen blir både ambitiösa och realistiska men också att de systematiskt följs upp. Genom en tydligt strukturerad målprocess läggs också grunden för en aktiv dialog mellan ägare och bolag kring målen och deras utfall. När målen utarbetas i dialog med bolagen, snarare än ensidigt formu- lerade krav, skapas en mer nyanserad och ändamålsenlig styrning som kvaliteten och realismen i målen förbättras. revideras nu de ekonomiska målen för samtliga bolag som förvaltas av , bolag för bolag. I det följande beskrivs kort syftet, metoden och processen. Syftet med att fastställa ekonomiska mål för bolagen är att: f|^Xefg|Ti|eWXf^TcTaWX hcca~^Tc\gT_XǁX^g\i\gXg [~TWXǀaTaf\XTe\f^XeaTc~Xae\`_\Za\i~ g\Yef|^eT|ZTeXaXa[~UTebV[Yehgf|ZUTehgWX_a\aZ `]_\ZZeThgi|eWXe\aZTiUb_TZXaf_afT`[XgXǁX^g\i\gXg Den metod som tillämpas för att fastställa ekonomiska mål bygger på en analys i era steg. Fastställa kostnaden för eget kapital Utgångspunkten för analysen är kostnaden för eget kapital. Denna kostnad ska spegla statens risk med sitt ägande i bolaget. Gör bolaget mer riskfyllda investeringar stiger också kostnaden för eget kapital. Att skapa avkastning genom att dra upp risk- nivån innebär alltså inte nödvändigtvis att värdeskapandet och därmed nyttan ökar för ägaren, staten. Kostnaden för eget kapi- tal avgör alltså om staten får en rimlig kompensation för sitt risktagande i ägandet. Kostnaden kan också sägas utgöra en vattendelare mellan värdeskapande och värdeförstörande inves- teringar och blir därmed också ett naturligt golv för lönsamhets- `~_Xg!Glc\f^gfXggTai|aWf64C@6Tc\gT_4ffXgCe\V\aZ @bWX_YeTgghccf^TggT^bfgaTWXaYeXZXg^Tc\gT_! Lägga fast en lämplig kapitalstruktur Teoretiskt brukar man söka efter en kapitalstruktur som är opti- mal på det sättet att den minimerar den sammanvägda kostna- den av eget och lånat kapital. En sådan analys görs i detta steg, men den kompletteras också med analyser av jämförbara bolag och även med en analys av bolagets rörelserisk. Denna analys är särskilt viktig eftersom en lämplig kapitalstruktur också måste METODEN FÖR ATT FASTSTÄLLA EKONOMISKA MÅL VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2012 SÅ FÖRVALTAS BOL AGEN MED STATLIGT ÄGANDE bedömas som robust och nansiellt motståndskraftig, som ambitionen är att hålla bolagen så eektivt kapitaliserade som möjligt. Målet uttrycks oftast som nettoskuldsättningsgrad, företrädesvis som ett intervall. Deniera ett ambitiöst lönsamhetsmål Lönsamhetsmålet ska ge uttryck för en ambitiös men uppnåelig målbild för bolaget. Det är i sammanhanget viktigt att betona att ägarens mål ska ses som ett mål som ska uppnås över en konjunkturcykel och inte som ett avkastningskrav som måste vara uppfyllt . Kostnaden för eget kapi- tal, som lagts fast med utgångspunkt i ägarens risk i innehavet, utgör som nämnts ett golv för lönsamhetsmålet. Om bolagets avkastning systematiskt understiger kapital- kostnaden förstörs värde och det kan då vara fråga om en otillå- ten subvention om bolaget verkar på en marknad med fri kon- kurrens. Kapitalkostnaden kan därmed ses som ett lägsta krav på avkastning, därav benämningen avkastningskrav. Genom att sätta ett lönsamhetsmål som överstiger kapital- kostnaden säkerställs att värde skapas över tiden men också att bolaget drivs så att inte bristande eektivitet och därmed slöseri med skattebetalarnas pengar uppstår. Vid fastställandet av lön- samhetsmålet är därför ambitionen att säkerställa en operatio- nellt eektiv verksamhet i varje bolag en viktig drivkraft. Ana- lyser av bolagets aärsplan liksom bedömningar och jämförelser med utgångspunkt i bolagets bransch blir därmed viktiga kom- ponenter. I normalfallet används avkastningen på eget eller operativt kapital som lönsamhetsmål, men andra mål, som exempelvis marginalmål, kan vara mer lämpliga i vissa fall. Utvärdering av ekonomiska mål Målen ska vara framåtblickande och långsiktiga. Det är därför naturligt att målen, på grund av årliga uktuationer i resultatet, exempelvis drivet av konjunkturen, överskrids vissa år medan de inte nås andra år. Utvärderingen baseras därför på en kombination av historiskt utfall och bedömd förmåga att uppnå målen kommande år, ofta med utgångspunkt i den aärsplan som bolaget presenterar. Som ett led i denna utvärdering träar representanter för äga- ren bolagets styrelseordförande minst en gång för att dis- kutera de ekonomiska målen, deras utfall och relevans liksom bolagets arbete för att nå målen. Vid dessa möten kan såväl äga- KAPITALKOSTNAD FÖR EGET KAPITAL FÖR BOLAG X ren som bolaget väcka frågan om det är nödvändigt att revidera målen. Det kan exempelvis föranledas av väsentliga föränd- ringar i bolagets strategi, strukturellt förändrade marknadsför- utsättningar, liksom av större förvärv eller avyttringar. Större och varaktiga förändringar i makroförutsättningarna som den riskfria räntan och riskpremien för marknadsportföljen kan också vara en grund att omarbeta målen. När målen revideras ger bolagets styrelse VD i uppdrag att i samverkan med förvaltningsorganisation analysera och vid behov föreslå eventuella förändringar i målen. Detta arbete bedrivs i form av ett projekt som lämnar ett gemensamt förslag till bolagets styrelse, ett förslag som sedan bereds parallellt i . Efter beslut i styrelsen fat- tar ägaren beslut om de ekonomiska målen på en ordinarie eller extra bolagsstämma. Eftersom de ekonomiska målen beslutas av såväl ägare som bolag, kommuniceras dessa och deras utfall externt av båda parter. Ägaren kommunicerar via denna publi- kation Verksamhetsberättelse för företag med statligt ägande och bolagen kommunicerar via sina årsredovisningar. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2012 SÅ FÖRVALTAS BOL AGEN MED STATLIGT ÄGANDE är analytiker och är förvaltare vid bolagsförvaltningsorganisation. arbetade de bland annat med översynen av nansiella mål. Vilka fördelar ser ni med att ha nya ekono- miska mål på plats i de statligt ägda bolagen? : Jag tycker att den största fördelen ligger i att det , efter en sådan här process, råder en samsyn mellan å ena sidan , och å andra sidan oss som ägare kring vart bolaget är på väg. Arbetet har klargjort att bolagets verksamhet ska vara värdeskapande, alltså lönsam, under beaktande av de särskilda förutsättningar som ges av sta- tens marknadsrestriktioner för . : Och jag som både ser ägar- och styrelseperspektivet märker tydligt att det efter ett sådant här arbete nns en ömsesidig förståelse mellan ägare, styrelse och bolagsled- ning. Det skapar även bra förutsättningar inför ägardialo- gen, när ansvarigt statsråd för bolagsförvaltningen träffar i ägarfrågor och bland annat diskuterar och följer upp bolagets verksamhet och resultat. Hur reagerade bolaget och styrelsen på att ägaren ville sätta nya mål? : Enbart positivt! Jag upplever generellt bland bola- gens ledningar och styrelser att det nns utrymme för en spänstig dialog kring målen. Möjligen tycker bolagen att vi analytiker ibland är väl detaljorienterade. : Det har hänt en hel del både i och på bola- gets marknad . Inom styrelsen tyckte vi därför att det var en bra timing att se över de ekonomiska målen så att de har relevans för den verksamhet som bola- get nu bedriver. Hur påverkas ägarens målarbete av att bolagsförvaltarna inom förvaltnings- organisationen även sitter i styrelsen? : Det har varit en stor tillgång! Att är ledamot i innebär att han har gedigen kunskap om både apoteksbranschen och de affärskritiska frågorna i bolaget en kunskap som är avgörande för detta arbete. har också bidragit med att förmedla styrelsens per- spektiv i processen. Vad var svårast i processen? : En av de största utmaningarna kring var att göra målen så oberoende som möjligt av stora pensionstillgång. Pensionstillgången påverkar Apote- kets nyckeltal, men bolaget kan inte fritt disponera dessa medel. Det var därför viktigt att hitta relevanta nyckeltal som fångar den operativa verksamhetens situation. : Nivåerna på de ekonomiska målen måste vara ambi- tiösa, men nåbara och realistiska. En väl under- byggd analys ger dock grunden för detta. Beslutet om målen togs vid årsstämman 2013. När märker man av nyttan med målen? : arbetar och styrelsen med fokus på de nya målen. Ledningen arbetar med att imple- mentera de nya målen fullt ut i organisationen. De nya eko- nomiska målen är viktiga att kunna följa upp i dialogen med bolaget och ytterst ligger de till grund för hur ägaren mäter om verksamheten i bolaget är värdeskapande. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2012 SÅ FÖRVALTAS BOL AGEN MED STATLIGT ÄGANDE &,0/0. *4,".¯-o.¯-0 $)65'"-- Avkastning eget kapital (om ej annat anges) Soliditet (om ej annat anges) Andel av årets vinst 2,08) 72,110) Andel av årets vinst 7,411) 8,612) 1)Avkastning sysselsatt kapital (har även vinstmarginalmål: utfall ) 4)Soliditet (dvs. ej justerad soliditet som tidigare) 5)Utdelningsmålet uppgår till av eget kapital 8)Genomsnittlig avkastning på eget kapital före skatt ska överstiga den genomsnittliga statsskuldsräntan med löptid. Avkastningen ska mätas över rullande sjuårsperioder. 9)Avkastning sysselsatt kapital 11)Genomsnitt ska uppgå till den 5-åriga statsobligationsräntan plus . Nya mål beslutades vid stämman 2013 (se separat sida om ) 12)Genomsnittet av den 10-åriga statsobligationsräntan plus 13)Mål: , dock lägst VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2012 SÅ FÖRVALTAS BOL AGEN MED STATLIGT ÄGANDE med sjunkande underliggande resultat stärktes det samlade resultatet för statens bolag , främst till följd av en positiv skatteeffekt samt en engångsnedskrivning under jäm- . Det underliggande resultatet sjönk emellertid. Utdelningarna för verksamhets- var i nivå med föregående år. Omsättningen för bolagen med statligt ägande minskade 2012 jämfört med föregående år. Total omsättning inklusive statens ägarandel i intressebolagenį minskade . Nedgången för- främst av att omsättning minskade eller beroende på avyttrad verksamhet samt lägre elpriser. svarar för av omsättningen i den statliga bolagsportföljen, respektive ĲİcebVXagTigbgT_b`f|gga\aZ\a^_hf\iX\ageXffXUb_TZXa! omsättning minskade eller till följd av lägre järnmalmspriser. minskade omsättningen med till följd av ökad konkurrens och förlorade upphandlingar inom sluten- vårdsmarknaden. EXfh_gTgXgXYgXef^TgghccZ\V^İĮįİg\ĲĶĶĲįĲ`\_]TeWXe^eb- nor. Resultatökningen för helåret på förklaras delvis av sänkt bolagsskattesats vilket bidrog positivt till resultatet. Dessutom belastades resultat av en engångsnedskrivning i . Rensat för denna nedskrivning minskade resultat efter skatt . I minskade resultatet med 2,2 till och i PostNord med nästan en miljard till . Svea- skogs och Akademiska hus resultat ökade med 1,3 respektive . Bruttoinvesteringarna ökade jäm- fört med föregående år, . svarar 2012 för nära , vilket var sex miljarder lägre än året innan. Swedavia, och PostNord ökade sina investeringar kraftigt, till 3,4 miljarder, 6,5 miljarder respektive . investeringar på 5,8 miljarder var högre än föregående år. Kassaödet från den löpande verksamheten, exklusive företagen \ab`WXaǀaTaf\XTfX^gbeaF545bV[F8>`\af^TWX`XW X_iTcebVXagg\ĳĳĵĴİĲ`\_]TeWXe^ebabe! För uppgick utdelningarna från de statligt |ZWTUb_TZXag\İĴĴİĵĶ`\_]TeWXe^ebabe!HgWX_a\aZTeaT|e lägre jämfört med föregående år då gjorde en engångsutdelning om . För verksam- ökade utdelningen i med och i med jämfört med . Bland de statligt ägda företagen nns ett antal bolag som erhål- ler anslag från staten för att utföra vissa uppdrag eller sköta viss verksamhet. Exempelvis erhåller och Operan nan- siering som nationalscener för talteater respektive opera och balett. får anslag för att genomföra sitt arbetsmark- nadspolitiska kärnuppdrag att skapa utvecklande arbeten för personer med funktionsnedsättning och för att investera i strategisk kompetens- och strategiutveckling. ck bolag med statligt ägande i anslag. genomfördes inga försäljningar av statligt ägda bolag. RESULTAT EFTER SKATT 1) 1) Inkluderar intressebolagen utifrån statens kapitalandel. VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2012 SÅ FÖRVALTAS BOL AGEN MED STATLIGT ÄGANDE Sammanställningen visar bolag vars bruttoinvesteringar överstiger 2012. Intressebolagens investeringar uppgår till trots att statens ägande är lägre. OMSÄTTNINGSFÖRDELNINGEN FÖR DE STÖRSTA BOLAGEN 2012, MOTSVARANDE STATENS ÄGARANDEL1) SJ 2,Övriga 18, 1) Nettoomsättning inklusive intressebolagen i förhållande till statens kapitalandel. ARVODESÖVERSIKT BOLAGENS ERSÄTTNING TILL REVISORER 2012 RESULTAT EFTER SKATT JANDEC 2012 (MNKR) BOLAG MED STÖRST RESULTATPÅVERKAN VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2012 SÅ FÖRVALTAS BOL AGEN MED STATLIGT ÄGANDE VÄRDERING AV PORTFÖLJEN AV STATLIGT görs en värdering av de statligt ägda bolagen som oent- liggörs i samband med publiceringen av denna verksamhetsbe- rättelse. I värderingen ingår samtliga de 54 statliga bolagen, inklusive de tre börsnoterade bolagen. De bolag som totalt utgör av värdet har värde- rats med utgångspunkt i metoder som är vedertagna på markna- den, huvudsakligen så kallade kassaödesvärderingar komplet- terade med relativvärderingar. Fastighetsbolagen har värderats till substansvärde och börsbolagen till marknadsvärde. Reste- rande bolag i portföljen är upptagna till värdet av eget kapital. Bolagen har värderats med utgångspunkt att staten är ägare. Detta innebär att värdet skulle kunna skilja sig signikant från det värde som skulle kunna realiseras vid en eventuell försälj- ning eller börsintroduktion. Ett exempel på en värdepåverkande skillnad är de särskilda villkor, uppdrag eller begränsningar som vissa bolag verkar under. För att öka jämförbarheten över åren har bolagens utdelningar och andra in- och utbetalningar från till exempel aktieförsälj- ningar, nyemissioner och annat som bidrar till att ägaren mins- kar eller ökar innehavet specicerats. Genom att lägga tillbaka utdelningar och ovan beskrivna transaktionsvärden kan förvalt- ningens värdeskapande analyseras. Bolagsportföljen har delats upp i nio sektorer: Basindustri/ Energi, Tjänster, Finans, Telekom, Fastighet, Konsument, Transport, Infrastruktur och Övrigt. Värdemässigt utgjorde Basindustri/Energi den största sektorn i statens bolagsportfölj även . Det uppskattade värdet på statens noterade och onoterade bolagsinnehav uppgick per till 570 miljarder kro- nor, en minskning om , eller , jämfört med . Totalavkastningenį på bolagsport- följen var . Direktavkastningenİ uppgick till . Som jämförelse uppgick direkt- avkastningen på Stockholmsbörsenı till . De största negativa värdeförändringarna redovisade energi- och industrisektorn, medan bank- och nanssektorn noterade den största positiva värdeförändringen. Den lägre värderingen för energi- och industrisektorn förklaras främst av lägre förvän- tade elpriser. Bank- och nanssektorn steg till följd av lägre för- väntad risk. En faktor som har haft en generellt positiv påverkan på samtliga bolagsvärderingar är den sänkta svenska bolagsskat- ten som sänkts från till . 1)Totalavkastning = (Portföljvärde UB + Utdelning) / Portföljvärde IB. 2)Direktavkastning = Utdelning / Portföljvärde IB. 3)Mätt i termer av OMXSB-index (total return; dvs. utdelningar återinvesteras i index). VÄRDERING PORTFÖLJ MED STATLIGT ) 1)Värde per . 2)Exklusive som såldes . 3)Minskat ägande i . VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2012 SÅ FÖRVALTAS BOL AGEN MED STATLIGT ÄGANDE ANSLAG/OMSÄTTNING FÖR 2012 FÖRESLAGEN UTDELNING FÖR 2012 (STATENS ANDEL) 1)äger staten av , från att tidigare ha ägt . Nettoomsättning (inkl. ev. anslag) Resultat från andelar i intresseföretag Rörelseresultat (EBIT) Resultat från avvecklad verksamhet Hänförbart till aktieägare i moderbolaget Eget kapital, avsättningar och skulder Eget kapital hänförbart till aktieägare i Eget kapital hänförbart till aktieägare i Totala skulder och eget kapital Kassaflöde från löpande verksamhet Omsättning som avser anslag från staten Antal anställda exkl intressebolag Antal anställda inkl intressebolagen Avkastning på eget kapital, % VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2012 SÅ FÖRVALTAS BOL AGEN MED STATLIGT ÄGANDE STATENS ÄGANDE I BÖRSNOTERADE BOLAG Marknadsvärdet på statens innehav i TeliaSonera, SAS samt uppgick till vid utgången av 2012. Detta motsvarar av värdet på den totala portföljen av statligt ägda bolag (värderad till per ). TOTALAVKASTNING STATENS BÖRSNOTERADE INNEHAV OMX Benchmark GI Sonera SAS Nordea Det samlade värdet på de börsnoterade innehaven har varit i princip oförändrat. Kursen i TeliaSonera, vilket är det enskilt största aktieinnehavet, har fallit . Denna värdeminskning har kompenserats av en kursuppgång i Nordea- aktien . OMX Benchmark Index steg . Under de inledande månaderna ökade värdet på de börs- noterade innehaven. steg värdet på statens aktieinnehav , att jämföras med en upp- gång på i OMX Benchmark Index. Regeringen har ett bemyndigande från att minska eller avveckla ägandet i SAS och . var det statliga ägandet i börsbolagen oförändrat. Grafen ovan visar totalavkastning (kursutveckling och återinvesterad utdelning) för statens börsnoterade innehav . OMX Benchmark GI SAS BÖRSVÄRDE STATENS NOTERADE AKTIEINNEHAV, MNKR Aktiernas andel av statens (värde 570 mdkr) 1 614 513 748 VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2012 SAS är ett av de tre börsnoterade bolagen där staten nns med som delägare. SAS är den största ygbolagskoncernen i norra och VERKSAMHETSBERÄTTELSE FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE 2012 XXXBLBEFNJTLBIVTTFtPSHOSt","%&. *4,")64",5*-"( bildades i samband med ombildningen av . Företagets huvud uppgift är att bidra till utvecklingen av LVOTLBQT4WFSJHFHFOPNBUUFSCKVEB landets universitet och högskolor ända målsenliga och sunda lokaler för ut bildning och forskning. Företaget har också ett ansvar att som förvaltare till varata de stora ekonomiska och kultu rella värden som finns i fastigheterna. Företaget agerar affärsmässigt och i öppen konkurrens. Akademiska Hus är ett av största fastighetsföretag. Universitet och högskolor är företagets största kundgrupp. Företagets verksamhet består i att äga, förvalta, projek tera, bygga och utveckla fastigheterna så att kunderna ska kunna fokusera på sin huvud uppgift, dvs. utbildning och forskning. En viktig grund för bolagets verksamhet är att man agerar hållbart, affärsmässigt och på marknadsmässiga villkor. Detta medför ett effektivt resursutnyttjande, att konkurrensen på fastighetsmarknaden inte snedvrids samt en långsiktigt ansvarfull förvaltning av det stora fastighetsbeståndet. Vidare ges möjlig heter att oavsett konjunkturläge investera betydande summor i nya projekt för lärosä tena runt om i . Kännetecknande för Akademiska Hus verksamhet är långa kon trakt med stabila kunder vilket ger en fördel aktig riskprofil. Företaget har verksamhet över hela landet, med huvudkontoret i .