prop · H003184 · 2013-08-08 00:00:00 — Målet mot rörde en begränsning av klagandens gränsöverskridande rörelsefrihet och upptagandet av hans namn på en lista som bifogats en federal förordning, inom ramen för genomförandet av en resolution av . fann att inte vidtagit tillräckliga åtgärder för att häva sanktionerna mot mannen efter att en förundersökning mot honom lagts ner. Att varit bundet av resolutionen kunde enligt inte undanta från dess skyldigheter enligt . Den omständigheten att inte lyckats harmonisera sina förpliktelser enligt respektive säkerhetsrådsresolutionen hade enligt fått till följd att klagandens rättigheter enligt artikel 8 i hade kränkts. I målet mot fann att brutit mot bland annat artikel 3 (förbudet mot tortyr och förnedrande och omänsklig behandling), artikel 5 (rätten att inte bli frihetsberövad) och artikel 8 (rätten till privatliv) på grund av den behandling klaganden utsatts för efter att ha blivit arresterad och förhörd av makedonsk polis. Klaganden hade hållits inlåst under en knapp månad och senare överlämnats till amerikanska underrättelsetjänsten (CIA), som fört honom till . Även överlämnandet av klaganden till CIA innebar enligt en kränkning av artikel 3, eftersom han därigenom utsattes för en risk för ytterligare behandling i strid med denna bestämmelse. Bland de mål av allmänt intresse som meddelades av en kammare kan följande nämnas. I målet () mot , som rörde utlämning till , fann att verkställigheten av en utlämning skulle strida mot artikel 6 om rätten till en rättvis rättegång. Enligt domstolen skulle klaganden, om utlämningen till verkställdes, riskera att ställas inför rätta och dömas för terroristbrott på grundval av bevisning som framkommit genom användandet av tortyr. Enligt skulle detta innebära en flagrant kränkning av hans rätt till en rättvis rättegång. Det skulle därför strida mot artikel 6 att verkställa utlämningen. fann däremot att en utlämning av klaganden till inte stred mot tortyrförbudet i artikel 3 eftersom de diplomatiska garantier som lämnats av ansågs tillförlitliga och tillräckligt effektiva för att kunna förhindra att klaganden utsattes för behandling i strid mot artikel 3. I målet Eweida m.fl. mot fann att ett förbud för en flygvärdinna att bära ett synligt smyckeskrucifix på jobbet stred mot religionsfriheten i artikel 9. Däremot ansågs ett liknande förbud för en sjuksköterska inte utgöra en kränkning av artikel 9 på grund av de hälso- och säkerhetsrisker som bärandet av smycket kunde innebära för patienter på sjukhuset. I samma mål bedömde också huruvida det var förenligt med konventionen att vidta arbetsrättsliga sanktioner mot en äktenskapsregistrator och en sexualterapeut som med hänvisning till sin religiösa övertygelse vägrat att arbeta med homosexuella par. Den fann att så var fallet med beaktande särskilt av att homosexuellas rättigheter också skyddas av konventionen. I målet Lutsenko mot fann domstolen att frihetsberövandet av före detta inrikesminister inte var lagligen grundat utan varit politiskt motiverat (se mer om denna dom nedan under Verkställighet av domar). En dom med liknande utgång har meddelats avseende den förra ukrainske premiärministern , målet Tymoshenko mot . övervakning av medlemsstaternas genomförande av domar intensifierades ytterligare till följd av det ökande antalet domar som domstolen meddelat. En effektivisering av ministerkommitténs arbetsmetoder med övervakningen av domarna har medfört en ökning av produktiviteten av beslut, och effektiviseringsarbetet pågår fortfarande. Enligt Brightondeklarationen ska förslag om en övergripande översyn av hur övervakningen av verkställigheten av domstolens domar sker tas fram av ministerkommittén före utgången av 2015. hade antalet slutresolutioner om verkställighet ökat jämfört med , och fortsatte antalet att öka. antogs 1035 slutresolutioner, jämfört med 2011, en ökning . uppgick antalet pågående mål i ministerkommittén till drygt 11 000, en ökning i förhållande till 2011 då de uppgick till drygt 10 000. Av dessa är den större delen dock av rent rutinmässig karaktär. Av de mål som ägnas mest uppmärksamhet av ministerkommittén utgör strukturella problem med långa handläggningstider i civil- och brottmål (ett mycket stort antal mål mot ) en stor del. Även dåliga förhållanden i fängelser, lagstridiga frihetsberövanden samt bristande förmåga att verkställa nationella domstolars avgöranden utgör stora delar av behandlade mål. Normalt har en stat på sig att verkställa en dom men tidsutdräkten kan utsträckas. Ett mål som särskilt uppmärksammats är målet Sejdic och Finci mot Bosnien , dom . Målet rör diskriminering med avseende på rätten att kandidera till fria val en rom respektive jude tilläts inte kandidera till parlamentsval eftersom ingen av dem tillhörde en av de tre konstituerande folkgrupperna enligt Bosnien författning, grundad på . Domen har inte kunnat verkställas på grund av politiska motsättningar i Bosnien om hur detta ska ske. antog ministerkommittén en interim resolution, med tydlig kritik för den bristande verkställigheten, som dock fick visst bakslag genom ett betydligt svagare beslut vid ministerkommittémötet . Verkställighetsfrågan har härefter tagits upp vid ytterligare tillfällen i ministerkommittén dock utan att man kunnat se några tydligare ansträngningar i att komma till rätta med verkställigheten. Detta har föranlett uttrycklig kritik i gemensamma uttalanden från generalsekreteraren själv i samråd med EU- kommissionen samt från EU. Också målen och Greens och M.T. mot , domar respektive , som rör avsaknad av rösträtt för fängelsedömda, har inte kunnat verkställas, i detta fall på grund av hårt motstånd i det brittiska parlamentet. Ytterligare ett mål som särskilt uppmärksammats är det mellanstatliga målet mot i vilket dom meddelades . Domen rör 14 konventionsbrott som har samband med militära konflikt på norra . Slutresolution har tagits i vissa delar av domen. Dock fortsätter övervakningen i ministerkommittén bland annat i den del av domen som rör försvunna personer. hade dock vissa framsteg gjorts att implementera domen i denna del. I den del domen rör markegendomsfrågor råder olika uppfattning i kommittén om domen är implementerad eller ej. behandlades även målet Lutsenko mot , dom , i vilket domstolen funnit att frihetsberövandet av före detta inrikesminister inte var lagligen grundat utan varit politiskt motiverat. Lutsenko benådades sedermera av president . Ytterligare ett kontroversiellt mål är målet Alekseyev mot , dom , som rör kränkning av rätten till mötesfrihet när homosexuella på grund av sin sexuella läggning nekats anordna en demonstration. Hundratals liknande klagomål mot är anhängiggjorda vid domstolen och ny lagstiftning i pekar på uppenbara svårigheter att förmå att verkställa domen. Vid sitt möte uttryckte ministerkommittén oro över såväl den legala som faktiska situationen för hbt-personer i som underlåtenhet att respektera domen innebär. Underlåtenhet att implementera domar som kan stå i konflikt med grundläggande värderingar i vissa medlemsstater kan bli ett ökande problem . Inga domar i mål mot har vållat några problem ur verkställighetssynpunkt . 6.1.2Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter efterträddes av letten som kommissarie för mänskliga rättigheter. Muižnieks är därmed den tredje innehavaren sedan posten instiftades 1999. MR- kommissarien har en oberoende ställning vilket anses vara en förutsättning för genomförandet av kommissariens uppdrag. Samarbete med institutioner utanför är viktigt för uppdraget, och äger rum med EU, UNHCR (FN:s flyktingkommissarie) och (). MR-kommissariens mandat att främja kunskapen och respekten för mänskliga rättigheter genomförs bland annat genom att bistå med information och råd i särskilda tematiska frågor. Han påtalar också missförhållanden på MR-området och uttalar kritik. MR-kommissarien utgår från öppna källor och de granskningsrapporter som avges av övriga MR-övervakningsorgan och han avlägger också regelbundna besök i medlemsstaterna. Områden i fokus under aktuell period har varit situationen för flyktingar och asylsökande, hbt-personers och funktionsnedsattas rättigheter, mediefrihet, diskriminering av romer, barns rättigheter samt fredsarbete i regioner tillhörande . Härtill har kommissarien besökt olika länder i syfte att etablera en direkt dialog med berörda myndigheter. Vid sina besök har Muižnieks även fokuserat på genomförandet av domar. Som en uppföljning till landbesöken publiceras rapporter med slutsatser och rekommendationer från MR-kommissarien. Sedan Muižnieks tillträde har 11 rapporter från sådana besök publicerats (samtliga 47 länder har besökts av MR- kommissarien sedan funktionen inrättades). Genom den så kallade Strasbourgdeklarationen om romer, som antogs 2010, har medlemsstater enats om riktlinjer och prioriteringar för arbetet med romers åtnjutande av de mänskliga rättigheterna. En särskild representant för frågor om romer har utsetts som ansvarar för att organisera arbete rörande romer baserat på Strasbourgdeklarationen. Ett arbete med att utbilda så kallade medlare pågår inom ramen för ROMED programmet. Programmet medfinaniseras av EU med flera. En databas för lagring av information om goda exempel i medlemsländerna har etablerats. CAHROM (the Ad hoc on Issues CAHROM) som svarar direkt mot genomförde två möten . genomförde i samarbete med ett särskilt internationellt rundabordsmöte i om antiziganismen i . Den tidigare styrkommittén för jämställdhet ersattes 2012 med en jämställdhetskommission bestående av 16 expertledamöter, vilken lyder under styrkommittén för mänskliga rättigheter (CDDH). medverkar inte i kommissionen men stödjer dess arbete. Vid sidan av sin huvuduppgift att stödja såväl medlemsländerna som i arbetet med jämställdhetsintegrering är kommissionen pådrivande för att få medlemsländerna att skriva under och ratificera Istanbulkonventionen om förebyggande och bekämpande av våld mot kvinnor i nära relationer. Kommissionen har också tagit fram en studie om kvinnors tillgång till rättsväsendet samt kvinnor och media. Arbetet sker inom ramen för övergripande program om jämställdhet som har som ambition att gå från ord till handling i fråga om jämställdhet. har en nationell samordnare som tillsammans med andra medlemsstaters representanter bidrar till kommissionens arbete. 6.1.5Rättigheter för homosexuella, bisexuella och transpersoner (hbt) Hbt-frågor är fortsatt prioriterade av den . Inom ramen för samarbetet i har haft en pådrivande roll för att ta fram och för att slutligt anta en rekommendation om skydd mot diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet. Rekommendationen antogs av ministerkommittén . Det var första gången alla medlemsstater enats om ett dokument som uttryckligen bekräftar hbt-personers rättigheter. skickade sekretariat ut ett frågeformulär till medlemsländerna om genomförandet av rekommendationen. skickade sina svar på frågorna i formuläret. Svaren från de medlemsländer som svarat har sammanställts i en rapport av sekretariatet och rapporten har antagits av styrkommittén för mänskliga rättigheter (CDDH). Rapporten har överlämnats till ministerkommittén för beslut. Det är viktigt att arbetet med att genomföra rekommendationen Skr. 2012/13:184 fortsätter. har tillsammans med några andra medlemsländer beslutat att finansiellt stödja ett treårigt Europarådsprojekt. Projektet syftar till att aktivt stödja genomförandet av rekommendationen i ett antal medlemsländer och därigenom bidra till att stärka hbt-personers rättigheter i . Projektet startade och kommer att avslutas . De länder som deltagit i projektet är , , , , och . Programmet om att skapa ett för och med barn (a Europe for and with Children) beslutades vid toppmötet i . Under det svenska ordförandeskapet i ministerkommittén 2008 initierades arbetet med att ta fram en programstrategi för arbete om barns rättigheter . Stockholmsstrategin antogs och gällde för åren 2009 2011. Den fastställde tre prioriterade områden: att förhindra våld mot barn, åstadkomma barnvänliga rättsprocesser och säkerställa barns deltagande i samhället. antog en ny strategi för arbete om barns rättigheter för 20122015. Prioriterade områden är att främja barnvänliga system och tjänster, motverka alla former av våld mot barn, garantera rättigheter för barn i utsatta situationer och att främja barns och ungas delaktighet. har arbetat aktivt med att bidra till att utveckla rollen för nätverk kring barnets rättigheter, on the Rights of the Child, som är en viktig länk mellan medlemsstaterna och program och strategi för barnets rättigheter. ratificerade konvention om skydd för barn mot sexuell exploatering och sexuella övergrepp, den så kallade Lanzarotekonventionen. Europeiska kommissionen mot rasism och intolerans (ECRI) arbetar bland annat med att granska och analysera situationen i de enskilda medlemsstaterna vad avser etnisk diskriminering, rasism och intolerans. På grundval av analysen utarbetar ECRI rapporter om varje enskilt land. Den fjärde rapporten om publicerades . ECRI lämnar rekommendationer inom områdena främlingsfientlighet, diskriminering, integration och migration. En nyhet i denna rapporteringsomgång är att ECRI kommer att följa upp vissa av rekommendationerna . Dessa avser segregation och migration. gav regeringen i uppdrag att genomföra kampanj No Hate Speech Movement. I uppdraget ingår att samordna nationella aktiviteter i inom ramen för kampanjen. Aktiviteterna ska genomföras i syfte att höja kunskapen om främlingsfientlighet, sexism och liknande former av intolerans på internet samt att främja mänskliga rättigheter, demokrati och jämställdhet på Detta ska ske med särskilt fokus på barn och ungdomar. har ratificerat ramkonvention om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk. rapporterar periodiskt om genomförandet av konventionerna till . offentliggjordes det tredje yttrandet från den rådgivande kommittén om vad gäller ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter. I rapporten konstateras att betydande åtgärder har vidtagits för att förbättra skyddet för de nationella minoriteterna i sedan det senaste yttrandet, bland annat genom antagande av en strategi för nationella minoriteter och två lagar som lägger fast och förtydligar minoritetsrättigheterna och de nationella minoritetsspråkens ställning i landet. I fråga om vad bör förbättra framhåller den rådgivande kommittén särskilt att ökade insatser behövs för att förbättra genomförandet av lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk på lokal och nationell nivå samt behovet av förstärkta insatser inom utbildningsområdet, både i fråga om att öka tillgången på lärare men också mer specifikt om romska barns rätt till utbildning i en inkluderande miljö. hölls med anledning av yttrandet ett uppföljningsmöte som en del av rapporteringscykeln. Mötet anordnades av och . 6.1.9Rättigheter för personer med funktionsnedsättning Som ett led i utvecklingen av organisation har en expertkommitté om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (CS-RPD) underställd den bildats . CS-RPD ersätter det Europeiska samordningsforumet för handlingsplan för handikappfrågor (CAHPAH) som var direkt underställt ministerkommittén. arbetar aktivt för att handlingsplan (20062015) ska kunna användas som ett regionalt verktyg vid genomförandet av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Inom ramen för ovannämnda expertkommitté har det tekniska stödet till medlemsstater ökat. har bidragit till att ge sådant stöd i form av deltagande i arbetsgrupper och genom att ge expertstöd. arbete på detta område är inriktat på att främja yttrandefriheten, fria medier, mediemångfald och ett fritt Standarder utarbetas och olika aktiviteter genomförs för öka respekten för artikel 10 i och för att underlätta samarbetet mellan medlemsstaterna, särskilt i frågor vad avser journalisters säkerhet, mediapluralism och tillgång till information och yttrandefrihet på nätet. En av de frågor som behandlats är så förtalsturism, där en omskriven part stämmer till exempel en redaktion i ett land via en domstol i ett annat land i syfte att få talan väckt och prövad i för parten förmånligaste processland. har antagit en deklaration om önskemål om en internationell standard för att hantera problemet med forum shopping i syfte att trygga yttrandefriheten. antog strategi för Internets styrning för perioden 20122015, som omfattar över 40 punkter för att bygga ett fritt, öppet och säkert internet. för antagandet av strategin fanns också en ny styrkommitté för medier och informationssamhället på plats (le Comité directeur sur les médias et la de linformation CDMSI). CDMSI inrättades och ersatte den tidigare styrkommittén för medier och nya kommunikationstjänster (le Comité directur sur les médias et les nouveax services de communication CDMC). Mandatet för CDMSI är bredare formulerat och omfattar även ett ansvar för uppföljningen av strategin för Internets styrning. Ett särskilt fokus ska därvid läggas på rätten till yttrandefrihet på internet och rätten att meddela och ta emot information oberoende av gränser. Genom CDMSI ska följa de snabba förändringarna inom medie- och informationssamhället och täcka alla dimensioner av det nya mediebegreppet som ministerkommittén antog i rekommendationen CM/Rec (2011)7. Inom ramen för CDMSI:s arbete med strategin om internets styrning har en expertkommitté för internetanvändares mänskliga rättigheter upprättats (MSI-DUI). ingår som en av sju medlemsstater i kommittén, som dessutom består av sex oberoende experter. Kommittén sammanställer ett kompendium över existerande mänskliga rättigheter för internetanvändare, baserat främst på och praxis. Målsättningen är att kompendiet ska föreläggas CDMSI för beslut och därefter behandlas av ministerkommittén i syfte att antas som en deklaration eller rekommendation. pågår i CDMSI det slutliga arbetet med ta fram en rekommendation till medlemsstaterna om jämlikhet mellan män och kvinnor i media som ministerkommittén förväntas kunna anta . Det ungdomspolitiska samarbetet består av en styrkommitté för mellanstatligt samarbete, , en operativ verksamhet med en särskild ungdomsfond och ungdomscentra i och , samt ungdomsorganisationernas eget organ för att diskutera ungdomspolitik, . och arbetar enligt principen om delat beslutsfattande och har gemensamma möten . Inom ramen för ungdomspolitiska samarbete arbetar aktivt med frågor som rör bland annat ungas delaktighet och inflytande, ungas möjlighet att åtnjuta rättigheter och icke- diskriminering. En ministerkonferens anordnades i . Avsikten var att anta en deklaration om ungas tillgång till sina rättigheter. Förslaget kunde dock inte antas av medlemsstaterna på grund av olika syn på diskrimineringsgrunderna sexuell läggning och firade ungdomscentret i och ungdomsfonden en rad aktiviteter. Kampanjen riktar sig till barn och unga och står för jämlikhet, värdighet, mänskliga rättigheter och mångfald. mot hatbrott, rasism och diskriminering på internet. Europeiska sociala stadgan och Den europeiska sociala stadgan (stadgan) är instrument till skydd för vissa ekonomiska och sociala mänskliga rättigheter. reviderade stadgan som ratificerade 1998 innehåller 31 artiklar med grundläggande rättigheter av olika karaktär inom områden som hälsa, boende, utbildning, arbete, förbud mot barnarbete och sjukvård. Den europeiska kommittén för sociala rättigheter (kommittén) granskar att lagstiftning samt tillämpning av den i anslutande stater är i enlighet med stadgan. Övervakningen sker genom utvärderingar av årliga nationella rapporter om stadgans artiklar som staterna är skyldiga att inge till kommittén. Om kommittén finner att en stat inte uppfyller stadgans krav gällande en viss artikel, ska staten ifråga svara på kritiken och söka komma tillrätta med situationen. Kommittén kan även efter upprepad kritik föreslå ministerkommittén att anta rekommendationer riktade till staten ifråga. Övervakningen sker även delvis genom en möjlighet till klagomål mot stater genom att vissa i ett tilläggsprotokoll särskilt nämnda typer av organisationer kan klaga. att klagomålet har grund presenteras detta i en av ministerkommittén antagen resolution. I ministerkommittén har bland annat flera klagomål rörande romers rättigheter i och behandlats. två mål rörande arbetsrättsliga förhållanden i har ministerkommittén antagit slutresolutioner där man beaktat ekonomiskt ansträngda situation, sedan anfört att man under en oviss övergångsperiod framöver inte kunnat garantera fullständiga sociala rättigheter i enlighet med stadgan. frågan om lika möjlighet till sociala rättigheter för äldre i oavsett vilken del av landet man bor i, har varit uppe för övervägande i Ett utökat samarbete om demokrati- ägde forum för demokratins framtid rum i några av organisationens medlemsländer. försök med fora i och lade demokratiforum i Skr. 2012/13:184 /grunden för den fortsatta processen. utvärderades på uppdrag av ministerkommitténs rapportörsgrupp för demokratifrågor och genomgick därefter en omstruktureringsprocess. ägde första Världsforum för demokrati rum i . Organisationens generalsekreterare betecknade världsforumet som en succé som lockat 1 500 deltagare från 120 länder, men det fanns även lärdomar inför kommande fora. Deltagarkretsen hade bestått av en blandning av representanter för regeringar och internationella organisationer, akademiker, civilsamhället och medier. Regeringsdeltagandet hade dock varit begränsat och vidare hade antalet panelister varit för högt vilket hade minskat möjligheterna till interaktivitet. Nästa världsforum kommer att äga rum i . Deltagarantalet kommer att begränsas till 8001 000 personer. Även nivån på deltagarna kommer att begränsas så att det blir färre högnivåpolitiker och högre grad av interaktivt deltagande i debatterna. Formatet ska inriktas på konkreta arbetsgrupper istället för långa anföranden i plenum. I många stater fortsätter det politiska och rättsliga arbetet med att konsolidera och utveckla demokratins och rättsstatens principer. har uppstått situationer där dessa principer utmanats eller ifrågasatts. Det har också visat sig att även stater som är måna om rättsstatens principer kan sakna nödvändiga kunskaper eller andra resurser för principernas genomförande. och dess så kallade (kommissionen för demokrati genom lag med säte i ) har därför en viktig uppgift att kontinuerligt följa utvecklingen på framför allt det konstitutionella området bland dess 59 medlemsstater. Bland dessa återfinns samtliga medlemmar i samt bland annat , , , , , , , , och . 2012 och 2013 blev också och medlemmar av Kommissionen bidrar med granskning av lagförslag och kan ge råd och annat stöd när detta behövs och bidrar därigenom till att sprida det europeiska konstitutionella arvet. också en viktig roll som granskare och rådgivare till ombudsmannainstitutioner och valmyndigheter i medlemsstaterna samt som utbildare av lagstiftare och olika kategorier av rättstillämpare. Kommissionen arbetar på begäran av medlemsstaterna, på uppdrag av organ och på uppdrag av andra organisationer. av arbete framgår av yttranden och rapporter rörande ett visst land, region eller tema. har vid sidan av sin återkommande rapportering om konstitutions- och demokratifrågor valt att särskilt uppmärksamma de allmänna domstolarnas ställning, organisationsformer och arbetsförutsättningar, då även dessa domstolar har att förhålla sig till konstitutionella normer och deras avgöranden i många fall påverkar det konstitutionella rättsskyddet. Bland viktigare åtgärder kan vidare nämnas dess många yttranden om förhållanden i Europeiska unionens medlemsstater, särskilt och . har gällt bland annat lagstiftning som påverkar de rumänska och ungerska konstitutionsdomstolarnas oberoende och arbetsförutsättningar samt den rumänska så kallade lustrationslagstiftningen som innebär att