prop · H1031d2 · 2013-09-18 00:00:00 — På förväntas det förstärkta jobbskatteavdraget och den höjda skiktgränsen för statlig inkomstskatt leda till ett ökat arbetsutbud och därigenom ytterligare ökning av den disponibla inkomsten. Denna effekt väntas vara något större för män än för kvinnor. 2013/14:1 BILAGA 3 Underbilaga: Begrepp och data Disponibel inkomst: Hushållens sammanlagda inkomst från arbete, kapital, näringsverksamhet och positiva transfereringar minus negativa transfereringar såsom skatt, betalt underhållsbidrag och återbetalda studielån. Erhållna studielån ingår som en positiv transferering. Justering för försörjningsbörda: För att kunna jämföra disponibla inkomster mellan olika typer av hushåll måste hänsyn tas till hur många personer som ska försörjas på inkomsten. Förekomsten av kollektiva nyttigheter och stordriftsfördelar hos hushåll med flera medlemmar medför att inkomst per person blir missvisande. För att justera för detta används därför en s.k. ekvivalensskala, Svensk konsumtionsenhetsskala 2004 (se skalans definition i tabell U.1). Tabell U.1 Svensk konsumtionsenhetsskala Första vuxen (ensamboende eller sammanboende) Andra vuxen (sammanboende) Barn 1, 0–19 år Barn 2, 3 ., 0–19 år Källa: inkomstfördelningsundersökning . Justerad disponibel inkomst: Hushållets disponibla inkomst divideras med konsumtionsvikten enligt den svenska konsumtionsenhetsskalan . Genom att justera den disponibla inkomsten för försörjningsbörda skapas ett mått som är jämförbart mellan hushåll av olika storlek. Den justerade disponibla inkomsten är det begrepp som oftast används vid inkomstfördelningsanalyser och vid bedömning av fördelningseffekter av förändrad politik. Begreppet är framtaget för att på ett så rättvisande sätt som möjligt spegla den ekonomiska standard som hushållen lever under. Justerad disponibel inkomst och ekonomisk standard används därför synonymt. Individuell disponibel inkomst: För att kunna jämföra individers ekonomiska situation, utan den utjämnande effekt som erhålls vid studier av hushållsinkomster, beräknas den individuella disponibla inkomsten. Det sker genom en summering av alla individuella inkomster och genom att fördela hushållsgemensamma inkomster, som t.ex. bostadsbidrag eller 2013/14:1 BILAGA 3 barnbidrag, lika mellan hushållets vuxna. Den individuella disponibla inkomsten är särskilt viktig för att jämföra inkomstsituationen mellan kvinnor och män. Lön: Överenskommen månadslön omräknad till heltid. Strukturlönestatistikens månadslön innehåller flera olika lönekomponenter. Förutom fast lön ingår även fasta lönetillägg och ett stort antal rörliga lönetillägg. Årsvisa belöningssystem som t.ex. bonus, vinstdelning eller tilldelning av aktier/optioner ingår inte i lönestrukturstatistiken. Standardvägd månadslön: För att få en mer nyanserad bild av löneskillnaderna mellan kvinnor och män kan strukturella skillnader i form av yrke, ålder och utbildning rensas bort genom s.k. standardvägning. Detta sker genom att genomsnittlig månadslön för respektive kön 2 arbetstidsgrupper och 4 åldersgrupper. Dessa genomsnittslöner vägs för respektive kön samman med antalet anställda inom varje grupp. finns endast yrkesgrupper på tresiffernivå att tillgå. Faktorer som inte beaktas vid standardvägning är t.ex. arbetsledaransvar och yrkeserfarenhet.81 Deciler: Populationen delas in i tio lika stora grupper sorterade efter stigande inkomst. Det mittersta värdet, gränsen mellan den femte och sjätte decilen, utgör medianen i populationen. Percentiler: Som deciler, men populationen delas in i 100 lika stora delar. Medianen: värdet för den . De som tjänar mer är lika många som de som tjänar mindre än detta värde. Hushållstyper: Populationen delas in efter hushållets sammansättning med avseende på antal vuxna i hushållet, förekomst av barn samt ålder. Barn: Enligt SCB:s definition är barn individer i åldern 0–utan egen bostad. Svensk standard för yrkesklassificering (SSYK): Bygger på en internationell yrkesstandard. är uppdelad i nio yrkesområden och omfattar 114 yrkesgrupper och 355 olika yrken. Helårsekvivalenter: Antalet personer i åldern 20–som försörjs med olika typer av sociala ersättningar räknas i s.k. helårsekvivalenter. Med helårsekvivalenter avses det antal individer som skulle kunna försörjas under med full ersättning från sjukpenning, sjuk- och aktivitetsersättning, ersättning vid arbetslöshet och ekonomiskt bistånd. Exempelvis utgör två personer, som varit heltidsarbetslösa var, tillsammans en helårsekvivalent. Mått på ekonomiska drivkrafter Marginaleffekt: Den andel av en marginell inkomstökning som faller bort till följd av ökad skatt, ökade avgifter och minskade bidrag. Beräkningarna av marginaleffekterna i bilagan har utförts med hjälp av FASIT-modellen, efter en tänkt årlig inkomstökning om . För personer med ekonomiskt bistånd antas att bidraget minskas när löneinkomsten ökar. Individer med sjuk- och aktivitetsersättning antas kunna öka sin arbetstid i den utsträckning som är aktuell utan att pensionen reduceras. En förändring av den genomsnittliga marginaleffekten kan bero på ändringar i de offentliga systemen, men också på att inkomststrukturen förändrats. Genom att antalet individer som t.ex. har olika transfereringar eller som ligger i olika inkomstlägen, och därmed har olika marginalskatter, varierar mellan åren skapas också variationer i de genomsnittliga marginaleffekterna. Detta gäller även om de offentliga systemen skulle vara oförändrade. Samma resonemang gäller också för den genomsnittliga ersättningsgraden (se nedan). Beräkningarna tar endast hänsyn till individer som är 20–, inte är ålderspensionärer, inte har avlidit, inte har invandrat eller utvandrat , inte är renodlade företagare och inte har negativ disponibel inkomst. De inkomstslag som antas kunna ge upphov till marginaleffekter är inkomstskatter, barnomsorgsavgifter, bostadsstöd82, betalt underhållsstöd, ekonomiskt bistånd och återbetalning av studielån. Ersättningsgrad: Den andel av den disponibla inkomsten som hushållet får behålla när 81 och , Kvinnors och mäns löner jämförda yrke för yrke Som bostadsstöd räknas bostadsbidrag, bostadstillägg till pensionärer (inklusive särskilt bostadstillägg) samt äldreförsörjningsstöd. individen går från arbete till arbetslöshetsersättning, sjukpenning eller sjuk- och aktivitetsersättning. Ersättningsgraden visar hur hushållets ekonomiska standard förändras och beror på inkomster från alla i hushållet. Ersättningsgraden har beräknats med hjälp av FASIT-modellen.83 HEK – Hushållens ekonomi HEK är en urvalsundersökning som genomförs i huvudsakligt syfte att ge en tydlig bild av den disponibla inkomstens fördelning bland olika hushåll samt för att belysa inkomststrukturen. HEK bygger på årliga tvärsnitt av befolkningen, vilket innebär att det inte är samma individer som studeras . Urvalet består av individer som är eller äldre bland samtliga hushåll och individer som var folkbokförda i landet under undersökningsåret. Både urvalspersonen och tillhörande hushållsmedlemmar ingår i undersökningen. Uppgifterna i HEK samlas in från deklarationsuppgifter, telefonintervjuer och olika administrativa register. Den senaste versionen av HEK avser 2011 och i populationen ingår ca 39 000 individer fördelade på ca 17 000 hushåll. I bilagans redovisningar avgränsas populationen till s.k. helårsindivider/helårshushåll (fördelnings-popula- tionen). Med helårsindivider/helårs-hushåll avses individer/hushåll där samtliga vuxna var folkbokförda i både och undersökningsåret. HEK bygger på s.k. kosthushåll. Ett kosthushåll utgörs av alla personer som bor i samma bostad och har gemensam hushållning. I kosthushållet ingår t.ex. kvarboende ungdomar. Ett kosthushåll kan också bestå av flera generationer, syskon eller kompisar som bor tillsammans och har gemensam hushållning. Barn som bor lika mycket hos båda föräldrarna räknas till det hushåll där de är folkbokförda och ingår således endast i den ene förälderns hushåll. 2013/14:1 BILAGA 3 För att analysera fördelningseffekter av ändrade regler i välfärdssystemen använder regeringen mikrosimuleringsmodellen FASIT. Till grund för dessa beräkningar ligger HEK-databasen. Modellen tillåter undersökningar av hur disponibel inkomst m.m. påverkas av en ändring av reglerna för beräkning av olika skatter, transfereringar och bidrag. För en analys av år där utfallsdata ännu inte finns tillgängliga görs en framskrivning av de ekonomiska och demografiska förhållanden som väntas gälla för det aktuella året (se nedan). Det är även möjligt att undersöka hur en regeländring påverkar marginaleffekter och ersättningsgrader för hushållen. Effekterna kan undersökas för olika grupper (inkomstgrupper, hushållstyper etc.) eller aggregerat till samhällsnivå. På grund av eftersläpningen i inkomststatistiken krävs en framskrivning av HEK-data för att möjliggöra analyser av senare år. Framskrivningen görs i två steg. Först kalibreras datamaterialets urvalsvikter så att kända ändringar i befolkningsstrukturen och andra antalsuppgifter84 återspeglas. Genom kalibreringen justeras det antal individer som representeras av en viss individ i datamaterialet utan att individens övriga variabelvärden påverkas. För att justera vissa inkomstvariabler med avseende på den kända utvecklingen tillämpas sedan proportionell skalning. Detta görs bl.a. för löner, kapitalvinster och övriga kapitalinkomster. FASIT har huvudsakligen använts för statiska simuleringar vilket innebär att ingen hänsyn tagits till de eventuella beteendeändringar som uppstår till följd av att reglerna för skatte- och bidragssystemen ändras. För att kunna göra simuleringar som beaktar långsiktiga arbetsutbudseffekter av regeländringar har en särskild arbetsutbudsmodell utvecklats.85 Modellen innehåller detaljerade regler för skatter 83 För vidare läsning och närmre beskrivning av metoden, se SOU 2004:2 bilaga 14 och Ds 1997:73. 84Detta gäller antal utbetalade a-kassedagar, antal föräldrapenningdagar, antal individer i arbetsmarknadspolitiska program, antal sysselsatta i olika arbetsmarknadssektorer, antal sjukpenningdagar, antal individer med sjuk- och aktivitetsersättning, antal individer med inkomstgrundad ålderspension samt antal individer med garantipension. 85För en utförlig beskrivning av modellen, se rapport 2009:1 från ekonomiska avdelning. 2013/14:1 BILAGA 3 och bidrag, samt faktiska uppgifter om inkomster m.m. för ett representativt urval av befolkningen. Vidare innehåller modellen ett antal skattade beteendeekvationer som beskriver dels individers preferenser för marknadsarbete, dels sannolikheter för övergångar från ickearbete (arbetslöshet, långtidssjukskrivning eller sjuk- och aktivitetsersättning) till arbete när ersättningsgraden förändras. Modellen beaktar också att olika typer av hushåll – ensamstående kvinnor, ensamstående kvinnor med barn, ensamstående män och sammanboende – kan antas ha olika preferenser för marknadsarbete. Vid simulering av olika regeländringar kommer t.ex. en skattesänkning att påverka nyttan av de möjliga kombinationer av fritid och konsumtion som hushållet kan välja mellan. Detta ger impulser till beteendeförändringar i form av ett förändrat arbetsutbud. Förändringen i arbetstid påverkar individens arbetsinkomst och transfereringar, vilket i sin tur påverkar den offentliga sektorns ekonomi, hushållets inkomst och inkomstfördelningen. Lönestrukturstatistiken har till syfte att ge en översiktlig och jämförbar statistik om lönestrukturen för hela arbetsmarknaden. Den belyser lönenivå, lönestruktur och löneutveckling. Statistiken innehåller uppgifter om kön, ålder, yrke, utbildning, näringsgren och region. Den är därför lämplig att använda som underlag för olika analyser och jämförelser mellan mäns och kvinnors löner. Statistiken är uppdelad i fem sektorer, privat sektor: arbetare respektive tjänstemän, sektor, landstingssektor och statlig sektor. Statistiken baseras på totalundersökningar av kommuner, landsting och stat och en urvalsundersökning av av löntagarna i den privata sektorn. Samtliga företag med minst 500 anställda är med . Tidsanvändningsundersökningen visar hur befolkningen fördelar sin tid på olika aktiviteter och speglar därför vardagslivet. Undersökningens grundsyfte är att beskriva skillnader i kvinnors och mäns tidsanvändning (könsperspektivet). Utöver detta belyses även hur tidsanvändningen varierar i livets olika faser (familjecykelperspektivet). användningsundersökningar har genomförts /91, 2000/01 och 2010/11. Tabell U.2 Regeländringar som beaktats vid beräkning av politikens effekter 2007–2014 Höjt grundavdrag för pensionärer Höjd nedre skiktgräns för statlig inkomstskatt Borttagande av arbetslöshetsavgiften till arbetslöshetsförsäkringen Förstärkt bostadsbidrag för barnfamiljer (höjt särskilt bidrag för hemmavarande barn) Förstärkt nedsättning av egenavgifter för företagare Minskad reducering av bostadstillägget för ålderspensionärer med arbetsinkomst Höjt bostadstillägg (BTP) för ensamstående ålderspensionärer Höjt barntillägg för studerande med barn Minskad avtrappning av försörjningsstödet Höjd grundnivå i föräldrapenningen Höjt grundavdrag för pensionärer Förstärkt bostadsbidrag för unga utan barn (höjd andel av bostadskostnaden) Förstärkt bostadsbidrag för barnfamiljer (höjt barntillägg och sänkt nedre gräns för bostadskostnad vid vilken bidrag betalas ut) Höjt BTP för pensionärer Höjd gräns för skälig levnadsnivå för pensionärer med särskilt bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd Höjt avdrag vid uthyrning av privatbostad Höjd beloppsgräns för reseavdrag Höjt grundavdrag för pensionärer Höjt flerbarnstillägg inom barnbidraget Höjt studiemedel fr.o.m. (lån) Höjt avdrag vid uthyrning av privatbostad Höjda studiemedel (lån och bidrag) Höjt grundavdrag för pensionärer Höjt BTP för personer med sjuk- och aktivitetsersättning Höjt grundavdrag för pensionärer Höjd norm inom särskilt bostadstillägg för pensionärer/äldreförsörjningsstödet 2013/14:1 BILAGA 3 Höjd beloppsgräns för reseavdrag Arbetslöshetsavgift ersätter förhöjd finansieringsavgift Nedsatt sjukpenninggrundande inkomst (SGI) i sjukförsäkringen Nedsatt SGI i föräldraförsäkringen Sänkt ersättningsnivå till sjukfrånvaro Ersättning för deltidsarbetslöshet max för personer utan försörjningsansvar Begränsad avdragsrätt för privat pensionssparande Slopad rätt till skattereduktion för fackförenings- och A-kasseavgift Nedsatt SGI i sjukförsäkringen Nedsatt SGI i föräldrapenningen Nedsatt SGI i arbetslöshetsförsäkringen Sänkt tak i tillfällig föräldrapenning m.m. Sänkt tak i sjukförsäkringen Höjd beloppsgräns för avdrag för övriga utgifter Höjd beloppsgräns för reseavdrag Höjt tak för hyra vid BTP Slopat studerandevillkor i arbetslöshetsförsäkringen Slopad rätt till regionalt grundavdrag av socialavgifter Införd egenavgift i arbetslöshetsförsäkringen (förhöjd finansieringsavgift) Reducerad rätt till skatteavdrag för hem-PC Skatt på trafikförsäkringspremier införs Reducerad fastighetsskatt (begränsning av markvärde) Vissa skattefrågor inför budgetpropositionen Bilaga till avsnitt 6.2, 6.3, 6.4 och 6.31 2013/14:1 BILAGA 4 Vissa skattefrågor inför budgetpropositionen 1.Sammanfattning av promemorian Vissa skattefrågor inför Lagförslagen i promemorian i nu relevanta delar ................................................. Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) ............................ Förslag till lag om ändring i lagen (2011:000) om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229).......................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta........................................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1564) om alkoholskatt...................... Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import, m.m........................................................................................... Förteckning över remissinstanserna.................................................................... 2013/14:1 BILAGA 4 1.Sammanfattning av promemorian Vissa skattefrågor inför budgetpropositionen I budgetpropositionen redovisade regeringen ett antal reformambitioner på skatteområdet som ska förverkligas (prop. 2010/11:1, Förslag till statsbudget , finansplan och skattefrågor m.m., avsnitt 1.7.4). Tidpunkten för när de olika reformambitionerna skulle genomföras gjordes beroende av kommande bedömningar av det ekonomiska läget, av reformutrymmet och av finansieringsbehoven. Sedan budgetpropositionen presenterades för har arbetet med de olika reformambitionerna fortsatt. Därutöver har ett antal andra skattefrågor aktualiserats i regeringens arbete på olika politiska områden. Inför budgetpropositionen är det angeläget att skatteförslagen kan förberedas genom remittering av olika förslag och genom granskning av Lagrådet. För att möjliggöra en samlad behandling av skatteförslag med budgeteffekter i budgetpropositionen remitteras därför denna promemoria från där huvuddelen av olika aktuella förslag behandlas. Vissa andra aktuella förslag bereds i annan ordning. De förslag som presenteras i denna promemoria är bland annat: – reformambitionen om förstärkt jobbskatteavdrag, höjning av den nedre skiktgränsen för uttag av statlig inkomstskatt, sänkt skatt för pensionärer och sänkt särskild inkomstskatt för utomlands bosatta - reformambitionen om höjd punktskatt på alkohol. 2013/14:1 BILAGA 4 2.Lagförslagen i promemorian i nu relevanta delar Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs att 63 kap. 3 a §, 65 kap. 5 § och 67 kap. 7 § inkomstskattelagen (1999:1229)1 ska ha följande lydelse. För dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt är grundavdraget beloppet enligt 3 § med tillägg av följande särskilda belopp. överstiger inte 0,98 prisbasbelopp överstiger 0,98 men inte 0,99 pris- 0,459 prisbasbelopp ökat av den taxerade förvärvsinkomsten överstiger 0,99 men inte 2,72 pris- 0,657 prisbasbelopp minskat med av den taxerade förvärvs- överstiger 2,72 men inte 3,11 pris- 0,112 prisbasbelopp ökat av den taxerade förvärvsinkomsten överstiger 3,11 men inte 3,85 pris- av den taxerade förvärvs- inkomsten minskat med 0,199 pris- överstiger 3,85 men inte 4,8 pris- 0,186 prisbasbelopp ökat av den taxerade förvärvsinkomsten överstiger 4,8 men inte 7,88 av den taxerade förvärvsinkomsten överstiger 7,88 men inte 12,21 1,407 prisbasbelopp minskat med av den taxerade förvärvs- 1Lagen omtryckt 2008:803. 2Senaste lydelse 2010:1826. 2013/14:1 BILAGA 4 För dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt är grundavdraget beloppet enligt 3 § med tillägg av följande särskilda belopp. överstiger inte 0,99 prisbasbelopp överstiger 0,99 men inte 1,05 prisbasbelopp överstiger 1,05 men inte 2,72 prisbasbelopp överstiger 2,72 men inte 3,11 prisbasbelopp överstiger 3,11 men inte 3,75 prisbasbelopp överstiger 3,75 men inte 4,8 prisbasbelopp överstiger 4,8 men inte 7,88 prisbasbelopp överstiger 7,88 men inte 12,14 prisbasbelopp 0,825 prisbasbelopp minskat med av den taxerade förvärvsinkomsten 0,704 prisbasbelopp minskat med av den taxerade förvärvsinkomsten 0,159 prisbasbelopp ökat med av den taxerade förvärvsinkomsten av den taxerade förvärvsinkomsten minskat med 0,152 prisbasbelopp 0,28 prisbasbelopp ökat med av den taxerade förvärvsinkomsten 0,712 prisbasbelopp ökat med av den taxerade förvärvsinkomsten 1,5 prisbasbelopp minskat med av den taxerade förvärvsinkomsten För fysiska personer är den statliga inkomstskatten på beskattningsbara förvärvsinkomster – av den del av den beskattningsbara förvärvsinkomsten som överstiger en nedre skiktgräns, och 3 Senaste lydelse 2008:1327. Skiktgränserna bestäms med utgångspunkt i en nedre skiktgräns på vid taxering och en övre skiktgräns på vid taxering.Vid de därpå följande taxeringarna uppgår skiktgränserna till skiktgränserna för det föregående taxeringsåret multiplicerade med det jämförelsetal, uttryckt i procent, som anger förhållandet mellan det allmänna prisläget andra året före taxeringsåret och prisläget tredje året före taxeringsåret plus . Skiktgränserna fastställs av regeringen före utgången av andra året före taxeringsåret och avrundas uppåt till helt hundratal kronor. 2013/14:1 BILAGA 4 – av den del av den beskattningsbara förvärvsinkomsten som överstiger en övre skiktgräns. Skiktgränserna bestäms med utgångspunkt i en nedre skiktgräns på vid taxering och en övre skiktgräns på vid taxering. Vid de därpå följande taxeringarna uppgår skiktgränserna till skiktgränserna för det föregående taxeringsåret multiplicerade med det jämförelsetal, uttryckt i procent, som anger förhållandet mellan det allmänna prisläget andra året före taxeringsåret och prisläget tredje året före taxeringsåret plus . Skiktgränserna fastställs av regeringen före utgången av andra året före taxeringsåret och avrundas nedåt till helt hundratal kronor. För dem som vid beskattningsårets ingång inte har fyllt uppgår skattereduktionen för summan av arbetsinkomster beräknade enligt 6 § till följande belopp. Arbetsinkomst som beskattas i överstiger inte 0,91 prisbasbelopp terna och grundavdraget, multi- överstiger 0,91 men inte 2,72 prisbasbelopp överstiger 2,72 men inte 7,00 prisbasbelopp skillnaden mellan å ena sidan summan av 0,91 prisbasbelopp och av arbetsinkomsterna mellan 0,91 och 2,72 prisbasbelopp och å andra sidan grundavdraget, multiplicerad med skattesatsen för inkomstskatt skillnaden mellan å ena sidan summan av 1,461 prisbasbelopp och av arbetsinkomsterna mellan 2,72 och 7,00 prisbasbelopp 4 Senaste lydelse 2009:1452. 2013/14:1 BILAGA 4 och å andra sidan grundavdraget, belopp och grundavdraget, multi- För dem som vid beskattningsårets ingång inte har fyllt uppgår skattereduktionen för summan av arbetsinkomster beräknade enligt 6 § till följande belopp. Arbetsinkomst som beskattas i överstiger inte 0,91 prisbasbelopp terna och grundavdraget, multi- överstiger 0,91 men inte 2,95 skillnaden mellan å ena sidan summan av 0,91 prisbasbelopp och mellan 0,91 och 2,95 prisbasbelopp och å andra sidan grundavdraget, överstiger 2,95 men inte 8,30 prisbasbelopp skillnaden mellan å ena sidan summan av 1,589 prisbasbelopp och av arbetsinkomsterna mellan 2,95 och 8,30 prisbasbelopp och å andra sidan grundavdraget, multiplicerad med skattesatsen för inkomstskatt skillnaden mellan 2,188 prisbasbelopp och grundavdraget, multiplicerad med skattesatsen för inkomstskatt Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången vid taxering. 2013/14:1 BILAGA 4 Förslag till lag om ändring i lagen (2011:000) om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs att 63 kap. 3 a § och 65 kap. 5 § inkomstskattelagen (1999:1229)1 i stället för dess lydelse enligt lagen (2011:000) om ändring i nämnda lag ska ha följande lydelse. För dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt är grundavdraget beloppet enligt 3 § med tillägg av följande särskilda belopp. överstiger inte 0,98 prisbasbelopp överstiger 0,98 men inte 0,99 pris- överstiger 0,99 men inte 2,72 pris- överstiger 2,72 men inte 3,11 pris- överstiger 3,11 men inte 3,85 pris- överstiger 3,85 men inte 4,8 pris- överstiger 4,8 men inte 7,88 pris- överstiger 7,88 men inte 12,21 1Lagen omtryckt 2008:803. 2Lagrådsremiss , Skatteförfarandet. 2013/14:1 BILAGA 4 För dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt är grundavdraget beloppet enligt 3 § med tillägg av följande särskilda belopp. överstiger inte 0,99 prisbasbelopp överstiger 0,99 men inte 1,05 pris- överstiger 1,05 men inte 2,72 pris- överstiger 2,72 men inte 3,11 pris- överstiger 3,11 men inte 3,75 pris- överstiger 3,75 men inte 4,8 pris- överstiger 4,8 men inte 7,88 pris- överstiger 7,88 men inte 12,14 För fysiska personer är den statliga inkomstskatten på beskattningsbara förvärvsinkomster – av den del av den beskattningsbara förvärvsinkomsten som överstiger en nedre skiktgräns, och 3 Lagrådsremiss , Skatteförfarandet. 2013/14:1 BILAGA 4