prop · H1031d2 · 2013-09-18 00:00:00 — 2013/14:2) föreslås tillföras regelstyrda transfereringsanslag (känsliga för volym och makroekonomiska förändringar) utan att någon ny reform föreslås. 5Anslagsförändringar som motiverar teknisk justering av utgiftstaket se avsnitt 5.4. 6Motsvarar de utgifter som till följd av reformer minskar budgeteringsmarginalen. Källa: Egna beräkningar. 8.2.2Övriga utgiftsförändringar jämfört med ekonomiska vårproposition I detta avsnitt redovisas förändringen av utgiftsramarna –2017, jämfört med beräkningen ekonomiska vårproposition, till följd av andra faktorer än de som redovisas i avsnitt 8.2.1. Pris- och löneomräkning av anslag för förvaltnings- och investeringsändamål ekonomiska vårproposition gjordes en slutlig pris- och löneomräkning och en preliminär pris- och löneomräkning – 2017. I denna proposition revideras den totala budgeteffekten av den preliminära pris- och löneomräkningen ned med , upp med och är oförändrad . I jämförelse med vårpropositionen har anslag som styrs av den makroekonomiska utvecklingen justerats med hänsyn tagen till det bedömda makroekonomiska läget som presenteras i denna proposition (se avsnitt 4). De nya makroekonomiska förutsättningarna innebär sammantaget att de beräknade utgifterna blir lägre 2014 och 2015, men högre 2016 och 2017. Den främsta orsaken till detta är att ett förbättrat arbetsmarknadsläge med lägre arbetslöshet och färre personer i arbetsmarknadspolitiska program bidrar till lägre arbetsmarknadsrelaterade utgifter –2017. Enligt en grov känslighetsberäkning innebär en minskning av arbetslösheten med en tiondels procentenhet att de arbetsmarknadsrelaterade utgifterna minskar med . Detta samband förutsätter dock att långtidsarbetslösheten ligger kvar på samma nivå som och att bedömningen av styckkostnader för olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder inte ändras. Utgifterna för ålderspensionssystemet har reviderats ned 2014 och 2015 på grund av ett lägre inkomstindex. ger ett uppreviderat balanstal motsatt effekt och utgifterna för ålderspensionssystemet har därmed justerats upp . Detta är den främsta orsaken till att de totala utgifterna ökar till följd av makroekonomiska förändringar 2016 och 2017. Utgifterna har också förändrats till följd av nya prognoser för volymerna inom de regelstyrda transfereringssystemen. Sammantaget innebär volymförändringarna att utgifterna väntas bli högre 2014, högre 2015 samt 7,5 respektive högre 2016 och 2017 jämfört med beräkningen i vårpropositionen. En viktig förklaring till ökningen är att antalet personer som erhåller sjukpenning och sjukersättning har reviderats upp för hela prognosperioden, vilket innebär mellan 6,0 och högre utgifter . Antalet personer med studiemedel beräknas nu bli högre, vilket höjer utgiftsprognosen för området med 0,9–1,. En motverkande faktor till utgiftsökningen är att det beräknade antalet asylsökande och anhöriginvandrare har reviderats ned, vilket medför mellan 1,4 och lägre migrationsutgifter . Tabell 8.11 Volymer inom olika transfereringssystem 2014– 2017 Förändring jämfört med ekonomiska vårproposition anges inom parentes (-16 300) (-23 500) (-25 300) (-31 500) dagar, (netto), miljoner (8,1) (10,2) (11,2) (11,8) (6 300) (10 300) (14 700) (19 200) (-2 800) (-6 400) (-26 700) (-50 200) (0,2) (0,4) (0,6) (0,8) (1 300) (2 100) (5 700) (3 000) (25 300) (33 000) (33 800) (34 300) Anm.: Volymuppgifter om antal personer avser årsgenomsnitt och är avrundat till närmaste hundratal. Endast ett urval med större förändringar redovisas i tabellen. Se tabell 8.7 för könsuppdelade utfall. 1 Bruttoräknat antal. Avser volymer som ligger till grund för anslagets utgiftsprognos, vilket kan avvika från volymer bakom anslagsprognosen. När stödtagare har studerat på flera utbildningsnivåer eller både i och utomlands uppstår dubbelräkning. Nettoräknat var antalet studiemedelstagare 465 100 personer 2011 och 467 200 personer 2012. Källa: Egna beräkningar. Vissa utgiftsförändringar och andra förslag som regeringen föreslår i denna proposition föranleder justeringar av utgiftstaket för staten (se även avsnitt 5.4). En effekt av förslaget om höjt grundavdrag för pensionärer är att kommunerna får lägre skatteintäkter, vilket neutraliseras genom en ökning av anslaget Kommunalekonomisk utjämning under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner. Vidare justeras taket till följd av en ny beräkning av omslutningen i systemet för stöd och service till vissa funktionshindrade. Utgiftstaket justeras slutligen också för att Centrala nyutlåning anpassas till budgetlagens bestämmelser om förväntad förlust. Enligt praxis avrundas de tekniska justeringarna till hela miljarder kronor, vilket innebär att nivån på utgiftstaket bör justeras upp med 2014, 2015 och 2016, samt med 2017. Statliga myndigheter har vissa möjligheter att omfördela sina utgifter över tiden. Medel på ramanslag som inte utnyttjas under ett budgetår kan inom vissa gränser sparas till efterföljande år. Det innebär att en myndighet utöver årets anvisade anslagsmedel även kan använda tidigare sparade anslagsmedel, vilket ger en viss flexibilitet i planeringen. I regel uppgår den del som myndigheten får disponera efterföljande år till av anslagsmedlen. Myndigheter har också möjlighet att inom vissa gränser låna av efterföljande års anslag, s.k. anslagskredit. Förskjutningar av detta slag redovisas som en för alla anslag gemensam beräkningspost benämnd Minskning av anslagsbehållningar, som ingår i de takbegränsade utgifterna. Myndigheternas förbrukning av anslagsbehållningar och utnyttjande av anslagskrediter utgör en osäkerhet i beräkningen av de takbegränsade utgifterna. I förhållande till bedömningen i vårpropositionen har utgiftsprognoserna –2017 justerats ned mer än anslagna medel, vilket innebär att posten Minskning av anslagsbehållningar reviderats ned med mellan 0,4 och . Revideringar av utgiftsprognoserna kan föranledas av nya prognosmetoder, justeringar till följd av ny information, korrigeringar av tidigare gjorda fel och regeländringar utom regeringens direkta kontroll, t.ex. ändringar i . Sammantaget beräknas dessa övriga faktorer leda till att utgifterna revideras upp med 2014, 2015 och 2016 och 2017. Principerna för pris- och löneomräkningen har beslutat om de grundläggande riktlinjerna för pris- och löneomräkningen (prop. 1991/92:100, bil. 46–48, bet. 1991/92:FiU20, rskr. 1991/92:128). För att undvika intrång och inblandning i lönerörelsen var det angeläget att skapa ett system för pris- och löneomräkning enligt vilket myndigheterna genom sitt handlande inte skulle kunna påverka kompensationen. Grunden för systemet har varit att det är de beslutade anslagsnivåerna för myndigheternas verksamhet som ska pris- och löneomräknas. De kostnader som räknas om är löner, hyror och övriga förvaltningskostnader. Vid omräkningen används separata index för prisutvecklingen inom de tre nämnda utgiftsgrupperna. Transfereringar som finansieras från myndighetsanslag räknas inte om inom ramen för pris- och löneomräkningssystemet. Systemet ska bidra till att skapa förutsättningar för en produktivitetsutveckling som motsvarar den som uppnås i den privata sektorn. Av denna anledning reduceras löneindex med ett produktivitetsavdrag som motsvarar produktivitetsutvecklingen i den privata tjänstesektorn. Pris- och löneomräkningen är ett generellt system med en automatisk beräkning. Systemet tar således inte direkt hänsyn till den faktiska utgiftsutvecklingen för det enskilda anslaget. För omräkningen av lönedelen i pris- och löneomräkningen beräknar ett arbetskostnadsindex avseende utvecklingen för tjänstemän inom tillverkningsindustrin. Om inte meddelar att särskilda avsättningar har gjorts i avtalen för vissa verksamhetsområden eller yrkeskategorier får normalt alla anslag samma omräkningsindex. Arbetskostnadsindex minskas därefter med ett produktivitetsavdrag som motsvarar genomsnittet av de senaste tio årens produktivitetsutveckling inom den privata tjänstesektorn enligt nationalräkenskaperna. Det slutgiltiga löneindexet blir därmed (löneindex = arbetskostnadsindex – produktivitetsavdrag). Detta är över det historiska genomsnittsvärdet för löneindex som ligger på . Hyresindex beräknas enligt två metoder, beroende på om avtalet för fastigheten i fråga kan omförhandlas under det avsedda budgetåret eller inte. Lokalhyror som inte kan omförhandlas under det kommande budgetåret räknas om med ett index som motsvarar av konsumentprisindexförändringen före det aktuella budgetåret. För omräkningen av hyror har omräkningstalet använts. Omräkningen för hyresavtal som kan omförhandlas bygger på prisutvecklingen från det att avtalet tecknades till det att avtalet ska omförhandlas. Detta omräkningstal är individuellt för varje berört anslag och beräknas utifrån den lokala hyresutvecklingen i det område där fastigheten är belägen. Omräkningen av övriga förvaltningskostnader För omräkningen av övriga förvaltningskostnader används samma index för i princip alla anslag som pris- och löneomräknas. Detta index fastställs genom en sammanvägning av flera index från avseende utgifter som förekommer i samband med myndighetsutövning. För omräkningen av övriga förvaltningskostnader 2014 har omräkningstalet använts för samtliga anslag. I tabell 8.12 visas pris- och löneomräkningen per utgiftsområde. Pris- och löneomräkningen för varje anslag framgår av den härledningstabell som finns i respektive utgiftsområdesbilaga. Tabell 8.12 Pris- och löneomräkning Skatt, tull och exekution Hälsovård, sjukvård och social Ekonomisk trygghet vid sjukdom och Ekonomisk trygghet vid ålderdom Kultur, medier, trossamfund och 18Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt Allmän miljö- och naturvård Areella näringar, landsbygd och 1 Anslagsnivån för är den bas som används vid beräkning av pris- och löneomräkningen . Den ursprungliga budgeten per utgiftsområde som redovisas i denna tabell innehåller enbart de anslag inom respektive utgiftsområde som pris- och löneomräknas. Källa: Egna beräkningar. 8.3Uppföljning av utgifterna på statens budget och takbegränsade utgifter I statens budget uppgick de samlade utgifterna under samtliga utgiftsområden till . I den aktuella prognosen beräknas utgifterna till , dvs. lägre än i budgeten. De takbegränsade utgifterna (utgiftsområde 1–25 och 27 samt utgifterna i ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget) beräknades i budgetpropositionen till 1 . I den aktuella prognosen beräknas de takbegränsade utgifterna till 1 , dvs. högre (se tabell 8.13). De lägre utgifterna i statens budget beror främst på att utgifterna under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. bedöms bli betydligt lägre än de medel som anvisades i budgeten, framför allt till följd av en starkare kronkurs än beräknat. Däremot beräknas utgifterna under utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen bli nästan högre än vad som anvisades i budgeten. I prognosen har hänsyn tagits till beslut med anledning av förslagen i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2012/13:99, bet. 2012/13:FiU21, rskr. 2012/13:282) och till förslagen i propositionen Höständringsbudget (prop. 2013/14:2). Totalt föreslår regeringen i propositionen högre anslagsnivåer om . Större delen av detta belopp, , avser främst transfereringsanslag där utgiftsförändringar uppkommit som är föranledda av att volymer eller makroekonomiska förutsättningar förändrats jämfört med den bedömning som låg till grund för anslagsberäkningen i budgetpropositionen. På ändringsbudget tillförs i dessa fall medel på befintliga anslag, utan att någon ny reform föreslås. Vidare har hänsyn tagits till nya bedömningar av volymerna i de rättighetsstyrda transfereringssystemen och förändrade makroekonomiska förutsättningar m.m. Tabell 8.13 Takbegränsade utgifter och statsskuldsräntor m.m. 2013 -5,6 -6,0 -0,2 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför ej alltid med summan. 1Enligt beslut med anledning av budgetpropositionen (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:FiU1, rskr. 2012/13:32). 2Inklusive posten Minskning av anslagsbehållningar. 3I de takbegränsade utgifterna ingår ej utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Källa: Egna beräkningar. I tabell 8.14 redovisas av beslutade ramar för utgiftsområdena, beslutade och föreslagna ändringar i budgeten, summerade per utgiftsområde, samt de prognostiserade utgifterna för respektive utgiftsområde och för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. För vissa utgiftsområden skiljer sig de aktuella utgiftsprognoserna väsentligt från de medel som ursprungligen anvisade i budgeten (se diagram 8.4). Nedan redogörs för de viktigaste orsakerna till dessa avvikelser. Tabell 8.14 Utgifter 2013 -0,2 -0,2 -0,2 -0,2 Skatt, tull och exekution -1,0 -1,0 -0,2 -0,2 Försvar och samhällets krisberedskap -1,6 -1,6 -0,7 -0,5 -0,4 Hälsovård, sjukvård och social omsorg -2,5 -2,8 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och -1,9 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Ekonomisk trygghet för familjer och barn -1,4 -1,4 -1,4 -1,8 -0,8 -1,3 Kultur, medier, trossamfund och fritid -0,1 -0,1 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande -0,1 -0,1 -0,1 -0,2 Allmän miljö- och naturvård -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,7 -0,7 Areella näringar, landsbygd och livsmedel -0,5 -0,5 -0,1 -0,1 Allmänna bidrag till kommuner -6,0 -6,0 Avgiften till Europeiska unionen -0,8 -3,0 -5,6 -16,5 Summa utgiftsområden exkl. statsskuldsräntor -10,5 Ålderspensionssystemet vid sidan av -0,2 -0,2 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 1Statens budget enligt beslut med anledning av Budgetpropositionen (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:FiU1, rskr. 2012/13:32). 2Där 0,0 anges har ändringsbudget beslutats eller förslag till ändringsbudget lämnats, men beloppet för utgiftsområdet totalt uppgår till . 3Anvisat på statens budget enligt beslut efter förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2012/13:99, bet. 2012/13 FiU21, rskr. 2012/13:282) samt förslag i propositionen Höständringsbudget (prop. 2013/14:2). Källa: Egna beräkningar. Diagram 8.4 Skillnad mellan utgiftsprognos och ursprungligt anvisade medel på statens budget för 20131 för vissa utgiftsområden Försvar och samhällets krisberedskap 9.Hälsovård, sjukvård och social omsorg omsorg 10.Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikappfunktionsnedsättning 12.Ekonomisk trygghet för familjer och barn -6,0 -1,6 -2,5 -1,4 -1,4 Avgiften till Europeiska unionen -8,0 -6,0 -4,0 -2,0 0,0 2,0 4,0 6,0 1 Ursprunglig budget enligt beslut med anledning av budgetpropositionen (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:FiU1, rskr. 2011/12:32). Källa: Egna beräkningar. Utgiftsområde 6 Försvar och samhällets beredskap Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel, vilket främst förklaras av nedreviderade utgifter för fredsfrämjande insatser. Ut- gifterna för anslagen Anskaffning av materiel och anläggningar och Vidmakthållande, avveckling m.m. av materiel och anläggningar förväntas vidare bli lägre än vad som tidigare beräknades på grund av att anslagskrediten utnyttjades . De negativa ingående överföringsbeloppen som därmed finns vid ingången av 2013 beräknas nu återställas till utgången av 2013. Utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel. Detta beror främst på att utgifterna under anslagen Tandvårdsförmåner m.m. och Bidrag för läkemedelsförmånerna förväntas bli lägre. De minskade utgifterna för tandvårdsförmånerna beror på att ett antal nya tandvårdsbehandlingar som ingår i högkostnadsskyddet fr.o.m. har varit svåra att prognosticera. Minskningen av utgifterna för läkemedelsförmånerna beror på att utfallet har blivit lägre än beräknat. Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och funktionsnedsättning Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli högre än ursprungligt anvisade medel. Framför allt är det utgifterna under anslaget Sjukpenning och rehabilitering m.m. som bedöms bli högre. De främsta orsakerna till detta är högre volymer i sjukpenningen till följd av ett ökat inflöde och att sjukfallen beräknas bli något längre än vad som bedömdes i budgetpropositionen . Anslaget föreslås, till följd av de ökade volymerna, tillföras i propositionen Höständringsbudget . Utgifterna för anslaget Aktivitets- och sjukersättningar m.m. bedöms bli högre än vad som anvisats. Revideringen av utgiftsprognosen förklaras huvudsakligen av att fler personer har beviljats sjukersättning. Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli ca lägre än ursprungligt anvisade medel. Det är framför allt utgifterna för anslagen Kommunersättningar vid flyktingmottagande och Ersättning till etableringslotsar och insatser för vissa nyanlända invandrare som förväntas bli lägre. Antalet mottagna i kommunerna och andelen programdeltagare i förberedande utbildningar väntas bli lägre än vad som beräknades vid framtagandet av budgeten . Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli högre än ursprungligt anvisade medel. Den främsta förklaringen till utvecklingen är en sämre konjunkturutveckling än vad som förutsågs vid framtagandet av budgeten. Den försämrade konjunkturutvecklingen leder till att fler blir arbetslösa, vilket både medför fler personer i arbetslöshetsersättning och högre programvolymer. Vidare har antalet anställda i företag i konkurs ökat mer än vad som tidigare beräknades. Detta bidrar till högre utgifter för lönegarantiersättning, varför föreslås tillföras anslaget Bidrag till lönegarantiersättning i propositionen Höständringsbudget , utöver de ca som redan har beslutat öka anslaget med (prop. 2012/13:99, bet. 2012/13 FiU21, rskr. 2012/13:282). Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel. Detta förklaras till största delen av att utgifterna under anslaget Studiemedel m.m. för det s.k. högre studiebidraget förväntas bli lägre än anvisade medel. Detta är en följd av att prognosen för antalet studerande med det högre bidraget kraftigt understiger den budgeterade volymen. Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli lägre än ursprungligt anvisade medel i statens budget. De lägre utgifterna beror framför allt på att kronkursen förväntas förstärkas mer än vad som bedömdes i budgetpropositionen , vilket leder till att utgifterna för räntor på skulden i utländsk valuta minskar. Vidare beräknas marknadsräntorna bli lägre än enligt den bedömning som gjordes i budgetpropositionen. Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Utgifterna under utgiftsområdet bedöms bli högre än ursprungligt anvisade medel i statens budget. Förändringen beror främst på att det har beslutats och förväntas beslutas relativt stora ändringsbudgetar på EU:s budget . Vidare beslutades två ändringsbudgetar sent 2012, vilka belastar anslaget 2013. Utfallet översteg dessutom anvisade medel, varför ett underskott fördes över till 2013. Anslaget föreslås mot denna bakgrund tillföras ytterligare i propositionen Höständringsbudget , utöver de redan har beslutat öka anslaget med (prop. 2012/13:99, bet. 2012/13 FiU21, rskr. 2012/13:282). I budgeten var den beräknade förändringen av anslagsbehållningar inte fördelad per utgiftsområde, utan redovisades under posten Minskning av anslagsbehållningar. De totala utgifterna redovisades i statens budget som summan av utgiftsramarna och beräkningsposten Minskning av anslagsbehållningar. Denna beräkningspost uppgick i budgeten till -3,, dvs. anslagsbehållningarna bedömdes öka med . I den aktuella prognosen för innevarande budgetår ingår emellertid förändringen av anslagsbehållningarna under respektive utgifts- Förändringen av anslagsbehållningarna kan därför beräknas som skillnaden mellan prognostiserat utfall och anvisade medel, med hänsyn tagen till förslag till ändringsbudget, indragningar av anslagsmedel och medgivna överskridanden (se tabell 8.15). Tabell 8.15 Beräknad förändring av anslagsbehållningar 2013 Ramanslag (Från samtliga belopp har utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. exkluderats) Anvisat på ursprunglig budget2 Anvisat på vårändringsbudget för 20133 Förslag till höständringsbudget för 20124 Beräknad förändring av anslagsbehållningar -4,5 Anm.: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför ej alltid med summan. 1Enligt Årsredovisning för staten 2012 (skr. 2012/13:101). 2012/13:FiU10. 3Enligt beslut efter förslag i propositionen Vårändringsbudget (prop. 2012/13:99, bet. 2012/13:FiU21, rskr. 2012/13:282). 4Enligt förslag i propositionen Höständringsbudget (prop. 2013/14:2) Källa: Egna beräkningar. Utfallet för statens budget 2012 visar att anslagsbehållningarna det året uppgick till . kommer anslagssparandet att öka jämfört med i den mån utgifterna är lägre än anvisade medel på budgeten , eller minska i den mån utgifterna överstiger anvisade medel eller till följd av beslut om indragningar. I enlighet med de beslut om ändringsbudget som har fattat har de anvisade medlen ökat med sammanlagt . I propositionen Höständringsbudget (prop. 2013/14:2) föreslås ytterligare anslagsökningar med sammanlagt (exklusive statsskuldsräntor). De beräknade indragningarna av anslagsmedel uppgår till , varav merparten berör de rättighetsstyrda transfereringsanslagen. Anslagsbehållningarna beräknas vid utgången av 2012 uppgå till (exklusive statsskuldsräntor). Därmed beräknas anslagsbehållningarna minska med mellan /13 och /14. Offentliga sektorns finanser, statens budgetsaldo och statsskuld 9 Offentliga sektorns finanser, statens budgetsaldo och statsskuld –Den offentliga sektorn redovisade 2012 ett konjunkturen samt reformer i budgetpropositionen och denna proposition medför att den offentliga sektorns finanser försvagas . Underskottet beräknas 2013 uppgå till , eller av BNP, och sedan försämras ytterligare 2014. När tillväxten åter tar fart stärks det finansiella sparandet och beräknas ett överskott på eller av BNP. –Den offentliga sektorns finansiella ställning är fortsatt stark. De finansiella tillgångarna överstiger skulderna med av BNP. Den konsoliderade bruttoskulden uppgick av BNP, vilket med god marginal understiger EU:s referensvärde på högst av BNP. –Den konsoliderade statsskulden beräknas uppgå till 2013, vilket är en ökning med jämfört med . Ökningen förklaras huvudsakligen av upplåning av ca genom för att förstärka valutareserven. Statsskulden blir lägre 2017, både nominellt och som andel av BNP, jämfört med . –Kommunsektorns finanser bedöms vara förhållandevis stabila , trots ett fortsatt svagt konjunkturläge . Resultatet beräknas uppgå till 2013–2017. I detta avsnitt redovisas den offentliga sektorns finanser enligt redovisningsprinciperna i nationalräkenskaperna (NR).153 Vidare redovisas utvecklingen för statens budgetsaldo och statsskulden enligt de principer som följer av budgetlagen (2011:203) och beslut om budget. Avsnittet innehåller också en jämförelse av olika bedömares prognoser av den offentliga sektorns finansiella sparande i . Slutligen redovisas Europeiska kommissionens uppgifter om finansiellt sparande och bruttoskuld i EU-länderna, och . 153 Skatter och statsbidrag redovisas enligt den ordning som gällde innan den genomgripande revideringen av NR . Därmed överensstämmer redovisningen bättre med redovisningen i statens budget och den kommunala redovisningen. Det innebär dock att skatter och statsbidrag för delsektorerna (staten, ålderspensionssystemet och den kommunala sektorn) avviker från den nuvarande redovisningen i NR. Det finansiella sparandet för den offentliga sektorn och dess delsektorer påverkas emellertid inte av denna avvikelse. Redovisningen av inkomster och utgifter för den konsoliderade offentliga sektorn påverkas inte heller. 9.1Effekterna på de offentliga finanserna av regeringens politik Statens budget är det viktigaste medlet för regeringen att genomföra sin ekonomiska politik och för att utöva sin finansmakt. Budgetpropositionen och den ekonomiska vårpropositionen är regeringens förslag till om hur budgetpolitiken ska utformas.