prop · H1031 · 2013-09-18 00:00:00 — Pensionärer är ingen enhetlig grupp. Somliga har god ekonomi och god hälsa, medan andra har små marginaler och kanske behöver en trygg omsorg för att få vardagen att fungera. Regeringens politik syftar till att människor ska känna att är ett bra och tryggt land att åldras i. Som ett led i denna politik har regeringen sänkt skatten för personer som vid beskattningsårets ingång har fyllt vid fyra tillfällen – 2009, 2010, 2011 och 2013. Det finns ca 1,8 miljoner personer i som är eller äldre. beräknas antalet öka till närmare 2 miljoner. Medellivslängden har stigit med mellan . Det finns därmed allt fler pensionärer högre upp i åldrarna, varav en stor del är ensamstående. Kvinnor lever i genomsnitt längre än män och utgör därmed en större andel av ålderspensionärerna ju högre upp i åldrarna man kommer. Den genomsnittliga åldern för uttag av ålderspension är och har i princip inte ändrats trots stigande medellivslängd. fick drygt hälften av alla ålderspensionärer garantipension till någon del. Av dem som beviljas ålderspension får garantipension till någon del. Den genomsnittliga disponibla inkomsten för pensionärer understiger den genomsnittliga disponibla inkomsten för personer som är . Regeringen anser, i likhet med vad som framförts i promemorian, att det således finns skäl att gå vidare i ambitionen att förbättra välfärden för dem som har fyllt . Denna bedömning gör också majoriteten av remissinstanserna. I promemorian föreslogs att förbättringen av välfärden för pensionärer skulle ske genom en förstärkning av det förhöjda grundavdraget. , , TCO och LO har synpunkter av mer principiell natur i fråga om valet av metod för att förstärka välfärden för pensionärerna. Regeringen anser dock att det är enkelt att utöka det förhöjda grundavdraget eftersom det redan finns på plats. En förstärkning av grundavdraget är lämplig även av den anledningen att den går att utforma på ett fördelningsmässigt fördelaktigt sätt. En permanent åtgärd i form av en skattesänkning är därför det mest lämpliga medlet för att uppnå detta mål. När det gäller förstärkningens storlek gör regeringen bedömningen att det nu finns utrymme i de offentliga finanserna för en förstärkning med sammanlagt . över kommer skattelättnaderna för pensionärerna därmed att uppgå till , räknat vid varje års ikraftträdande. När det gäller utformningen av förstärkningen bedöms det som lämpligt att bibehålla den utformning av det förhöjda grundavdraget som infördes där grundavdraget trappas upp i ett inledande intervall. Upptrappningen innebär att marginalskatten blir lägre i detta intervall, vilket skapar incitament till att arbeta mer i arbetsför ålder. På detta sätt mildras de negativa effekter på arbetsutbudet som förväntas uppstå till följd av att det förhöjda grundavdraget ökar den arbetsfria inkomsten. skäl trappas avdraget av vid höga inkomster. De negativa effekter på arbetsutbudet som därav kan uppstå bedöms som små eftersom få personer befinner sig i detta inkomstintervall. Den valda utformningen är en avvägning mellan att uppnå en rimlig fördelningsprofil och att upprätthålla arbetslinjen. Utformningen innebär att skattesänkningen ökar välfärden för dem som har fyllt och bidrar till att genomföra regeringens politik att ska vara ett bra och tryggt land att åldras i. anför att förslaget får en liten negativ effekt på arbetsutbudet för personer som fyllt . Även anser att förslaget får negativa effekter på arbetsutbudet för dem som har fyllt . Regeringen delar uppfattningen att förslaget kan leda till ett försämrat arbetsutbud för dem som har fyllt , men anser trots detta att det är angeläget att förslaget genomförs för att förbättra pensionärernas välfärd. För personer gäller dessutom det förhöjda jobbskatteavdraget, vilket gör det mer lönsamt att arbeta och som motverkar negativa effekter på arbetsutbudet. Förstärkningen innebär att alla som vid beskattningsårets ingång har fyllt och som betalar inkomstskatt får en skattesänkning. Skattesänkningen kan som mest uppgå till ca och beror på den fastställda inkomstens storlek samt personens marginalskatt. I tabell 6.8 och tabell 6.9 redovisas nuvarande särskilt belopp respektive det nya särskilda beloppet i olika inkomstintervall för . Det förhöjda grundavdraget, dvs. grundavdraget med tillägg av det särskilda beloppet, redovisas för olika inkomster dels i termer av prisbasbelopp i tabell 6.10 och termer av kronor i tabell 6.11. Tabell 6.8 Nuvarande särskilt belopp för personer Fastställd förvärvsinkomst (FFI) 0,785 PBB-0,2 FFI 0,674 PBB-0,09 FFI 0,129 PBB+0,11 FFI 0,21 FFI-0,182 PBB 0,233 PBB+0,1 FFI 0,66 PBB+0,01 FFI 1,448 PBB-0,09 FFI Anm: PBB = Prisbasbelopp, 2014. Källa: Egna beräkningar. Tabell 6.9 Nytt särskilt belopp för personer Fastställd förvärvsinkomst (FFI) 0,880 PBB-0,2 FFI 0,753 PBB-0,085 FFI 0,208 PBB+0,115 FFI 0,215 FFI-0,103 PBB 0,322 PBB+0,1 FFI 0,753 PBB+0,01 FFI 1,541 PBB-0,09 FFI Anm: PBB = Prisbasbelopp, 2014. FFI = Fastställd förvärvsinkomst. Källa: Egna beräkningar Tabell 6.10 Förhöjt grundavdrag för personer Fastställd förvärvsinkomst (FFI) 0,978 PBB+0,115 FFI 1,834 PBB-0,09 FFI Anm: PBB = Prisbasbelopp, 2014. FFI = Fastställd förvärvsinkomst. Källa: Egna beräkningar. Tabell 6.11 Förhöjt grundavdrag för personer Beskattningsår 2014, kronor 49 200 upp till 62 300 62 300 ner till 31 800 Källa: Egna beräkningar. Det förhöjda grundavdraget för dem som har fyllt vid beskattningsårets ingång kommer med förslaget att 2014 uppgå till hela den fastställda förvärvsinkomsten upp till en fastställd förvärvsinkomst om 1,105 prisbasbelopp (ca ), varvid ingen skatt ska betalas på inkomsten. I inkomstintervallet 1,105 till 3,69 prisbasbelopp (ca 49 200– ) trappas grundavdraget upp med 163 900–212 500 212 600–552 100 avdraget med per i ökad fastställd förvärvsinkomst. För inkomster över 12,43 prisbasbelopp (ca ) blir grundavdraget 0,715 prisbasbelopp (). Skillnaden i grundavdrag mellan gällande regler och förslaget framgår av diagram 6.6, som visar de olika grundavdragsnivåerna. Diagram 6.6 Grundavdrag i kronor för personer enligt gällande regler, enligt förslaget om ytterligare förhöjt grundavdrag samt grundavdrag för personer Källa: Egna beräkningar. I tabell 6.12 visas nettoinkomstökningar 2014 för olika inkomst- och kommunalskattenivåer som följer av förstärkningen av det förhöjda grundavdraget. För en garantipensionär innebär förstärkningen en nettoinkomstökning med mellan drygt 1 100 och beroende på civilstånd och den kommunalskattesats man betalar. För inkomster är nettoinkomstökningen mellan ca 1 200 och och för inkomster däröver blir skattesänkningen på grund av den statliga inkomstskatten något större, runt . Tabell 6.12 Skattesänkning i kronor genom förslaget om ytterligare förhöjt grundavdrag för personer , vid olika inkomst- och kommunalskattenivåer 1938 eller senare: boende, 84 360 1937 eller tidigare: boende, 86 287 Källa: Egna beräkningar. I tabell 6.13 visas, för olika inkomstnivåer och vid genomsnittlig kommunalskatt, den totala skattesänkningen till följd av de fyra stegen av det förhöjda grundavdraget. till andel av inkomsten har skattesänkningarna en fördelningspolitisk profil där de med lägst inkomster gynnas. Tabell 6.13 Total skattesänkning i kronor till följd av det förhöjda grundavdraget (steg 1–4) och förslaget om ytterligare förhöjt grundavdrag (steg 5) för olika inkomstnivåer vid genomsnittlig kommunalskatt (31,) (%) av bruttoinkomsten 1938 eller senare: boende, 84 360 1937 eller tidigare: boende, 86 287 Källa: Egna beräkningar. I diagram 6.7 visas den genomsnittliga procentuella förändringen av justerad disponibel inkomst per inkomstgrupp (decil) för de som är eller äldre vid årets början. Den justerade disponibla inkomsten ökar för samtliga inkomstnivåer och den genomsnittliga ökningen är . Den största ökningen återfinns i den första inkomstdecilen. Den minsta ökningen får de med högst inkomster. Diagram 6.7 Procentuell förändring av justerad disponibel inkomst 2014 för personer efter decilindelad inkomst Källa: Egna beräkningar. Förslaget föranleder ändringar i 63 kap. 3 a § inkomstskattelagen (1999:1229), se avsnitt 3.17. Förslaget att förstärka grundavdraget för dem som vid beskattningsårets ingång har fyllt bedöms beröra så gott som uteslutande hela åldersgruppen, ca 1,8 miljoner personer. De personer som berörs är de som betalar inkomstskatt. Av de som berörs får antalet begränsat skattskyldiga bedömas som ringa. Den offentligfinansiella effekten av förslaget uppskattas med beaktande av antalet berörda skattskyldiga och föreslagen nivå på höjningen av grundavdraget till . Denna effekt kommer till stor del att påverka skatteunderlaget för kommuner och landsting. Med en höjning av anslaget Kommunalekonomisk utjämning under utgiftsområde 25, kompenseras emellertid samtliga kommuner och landsting. Förslaget innebär också att underlaget för det kommunala inkomstutjämningssystemet kan komma att påverkas. Genom utjämningssystemet kommer dock eventuella förändringar av enskilda kommuners och landstings relativa skattekraft att jämnas ut. Effekter för myndigheter och företag En förstärkning av det förhöjda grundavdraget för pensionärer medför endast marginella förändringar för och ingår i den anpassning som görs på grund av ny eller förändrad lagstiftning. Eventuella ekonomiska konsekvenser för får hanteras inom befintliga ramar. För de allmänna förvaltningsdomstolarna bedöms förslaget inte få någon budgetpåverkan. För företagen bedöms förslaget inte få några effekter. Grundavdrag har genom sin konstruktion en större relativ betydelse för låg- och medelinkomsttagare än för höginkomsttagare. Grundavdraget är generellt vid en given fastställd förvärvsinkomst och således lika stort för kvinnor som för män, oavsett om det handlar om löneinkomst eller pensionsinkomst. Det förhöjda grundavdraget och även förslaget om ett ytterligare förhöjt grundavdrag innebär skattesänkningar för både kvinnor och män. Kvinnor har i större utsträckning än män låg pension bl.a. till följd av att kvinnor oftare arbetat deltid eller förvärvsarbetat under färre år. Kvinnor lever också längre än män. kommer därför att gynna kvinnor i något större utsträckning än män. Diagram 6.8 visar de genomsnittliga inkomstförstärkningarna till följd av det ytterligare förhöjda grundavdraget uppdelat på kön och åldersgrupper. Ökningen är störst i de äldre åldersgrupperna. I samtliga åldersgrupper ökar kvinnors disponibla inkomst mer än männens. Diagram 6.8 Procentuell förändring av justerad disponibel inkomst 2014 för personer efter kön och åldersgrupp M 65-69M 70-74M 75-79M 80-84 Källa: Egna beräkningar. 6.4Sänkt särskild inkomstskatt för utomlands bosatta 6.4.1Ärendet och dess beredning I budgetpropositionen aviserade regeringen att den har som reformambition att kombinera en förstärkning av jobbskatteavdraget med en sänkning av den särskilda inkomstskatten för utomlands bosatta (prop. 2010/11:1, Förslag till statsbudget , finansplan och skattefrågor m.m., avsnitt 1.7.4). Inom utarbetades därefter en promemoria innehållande bl.a. förslag om en sänkning av den särskilda inkomstskatten för utomlands bosatta med skattepliktiga inkomster som inte utgör sjöinkomst till . En sammanfattning av promemorians förslag finns i bilaga 4, avsnitt 1 och promemorians lagförslag finns i bilaga 4, avsnitt 2. Promemorian har remissbehandlats och en förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4, avsnitt 3. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr Fi2011/1936). Förslaget om sänkt särskild inkomstskatt för utomlands bosatta är författningstekniskt och även i övrigt enligt regeringens bedömning av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Tjänsteinkomster i som uppbärs av fysiska personer som är bosatta utomlands beskattas enligt bestämmelserna i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta (SINK), dock med undantag för artister och idrottsmän. Med bosatt utomlands avses en fysisk person som är begränsat skattskyldig enligt inkomstskattelagen (1999:1229). För inkomster i form av pension, sjukersättning och aktivitetsersättning som betalas ut från och gäller ett gemensamt fribelopp på 0,77 prisbasbelopp. Den särskilda inkomstskatten är en statlig definitiv källskatt som betalas in av utbetalaren av ersättningen. Detta innebär att den skattskyldige inte behöver deklarera inkomsten och att administrationen underlättas för . Skatten tas ut av den skattepliktiga inkomsten med undantag för sjöinkomst där skatten tas ut . För personer som omfattas av SINK ska beslut om särskild inkomstskatt meddelas av . Eftersom det i vissa fall kan vara till nackdel för den skattskyldige att beskattas enligt SINK finns det en möjlighet att välja att i stället få sina svenska tjänsteinkomster beskattade enligt inkomstskattelagen. Om den skattskyldige gör ett sådant val sker beskattning enligt en för riket genomsnittlig skattesats och den skattskyldige ges rätt till avdrag för kostnader i inkomstslaget tjänst, sjöinkomstavdrag och sådana skattereduktioner som inte bara ges till obegränsat skattskyldiga (allmän pensionsavgift och sjöinkomst). Om den skattskyldiges överskott av förvärvsinkomster i och i andra länder uteslutande eller så gott som uteslutande utgörs av överskott av förvärvsinkomster i ges den skatt- skyldige dessutom rätt till personliga avdrag. Med personliga avdrag avses bl.a. allmänna avdrag, grundavdrag och jobbskatteavdrag. Regeringens förslag: Den särskilda inkomstskatten för utomlands bosatta sänks till för skattepliktiga inkomster som inte utgör sjöinkomst. Ändringen träder i kraft . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som har yttrat sig i denna del tillstyrker eller har inget att erinra mot förslaget. framhåller att sänkt skatt för utländsk arbetskraft gör att det blir lättare för statliga myndigheter att rekrytera den typen av kompetens. Skälen för regeringens förslag: Skatt enligt SINK tas ut av skattepliktiga inkomster som inte utgör sjöinkomst. Några kostnadsavdrag får inte göras. Inte heller ges jobbskatteavdrag och grundavdrag vid en beskattning enligt SINK. Eftersom det i vissa fall kan vara till nackdel för den skattskyldige att beskattas enligt SINK finns det en möjlighet att i stället välja att få sina svenska tjänsteinkomster beskattade enligt inkomstskattelagen. Skattskyldiga som gör detta val och som uteslutande eller så gott som uteslutande uppbär sin totala förvärvsinkomst från har också rätt till bl.a. jobbskatteavdrag och grundavdrag. Syftet med SINK är att underlätta för den skattskyldige och förenkla hanteringen för (se prop. 1990/91:107 s. 25). Således bör det för utomlands bosatta endast undantagsvis vara mer förmånligt att välja att beskattas enligt inkomstskattelagen framför en beskattning enligt SINK. Detta kan annars komma att medföra en inte obetydlig ökning av personer som väljer att beskattas enligt inkomstskattelagen. Vid ytterligare förstärkningar av jobbskatteavdraget och det förhöjda grundavdraget för pensionärer samt vid förändring av uttaget av statlig inkomstskatt finns det därför av förenklingsskäl och administrativa skäl anledning att sänka den särskilda inkomstskatten för utomlands bosatta med skattepliktiga inkomster som inte utgör sjöinkomst. Mot bakgrund av att det i denna budgetproposition föreslås en förstärkning av såväl jobbskatteavdraget som det förhöjda grundavdraget för personer samt en begränsning av uttaget av statlig inkomstskatt, bör den särskilda inkomstskatten även sänkas för utomlands bosatta med andra tjänsteinkomster än sjöinkomst. I likhet med vad som framförts i promemorian gör regeringen bedömningen att det är lämpligt att sänka skattesatsen från . Förslaget föranleder en ändring i 7 § SINK, se avsnitt 3.6. Cirka 170 000 personer beskattas enligt SINK. Skatteintäkterna uppgår till . En sänkning av skattesatsen till bedöms minska skatteintäkterna med 2014. Effekter för myndigheter och företag Förslaget att sänka den särskilda inkomstskatten för utomlands bosatta bedöms medföra endast en marginell förändring för , vilken kommer att ingå i den anpassning som görs på grund av ny eller förändrad lagstiftning. Eventuella ekonomiska konsekvenser för får hanteras inom befintliga ekonomiska ramar. För de allmänna förvaltningsdomstolarna bedöms förslaget inte få någon budgetpåverkan. För företagen bedöms förslaget inte få några effekter. 6.5Inkomstskatteändringar för att underlätta omställning på arbetsmarknaden 6.5.1Ärendet och dess beredning För att möjliggöra en samlad behandling av skatteförslag med budgeteffekter i budgetpropositionen remitterade Finans- departementet en promemoria med olika förslag, Vissa skattefrågor inför budgetpropositionen (dnr Fi2013/1535). En sammanfattning av promemorians förslag finns i bilaga 5, avsnitt 1. Promemorian innehöll bl.a. förslag om inkomstskatteändringar för att underlätta omställning på arbetsmarknaden. Promemorians lagförslag i denna del finns i bilaga 5, avsnitt 2. Förslaget har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 5, avsnitt 3. En remissammanställning finns tillgänglig i (dnr Fi 2013/1535). I detta avsnitt behandlas denna del av promemorians förslag. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över bl.a. de förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) som finns i bilaga 5, avsnitt 4. Lagrådet har lämnat förslaget om inkomstskatteändringar för att underlätta omställning på arbetsmarknaden utan erinran. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5, avsnitt 5. I förhållande till lagrådsremissens lagförslag har vissa ändringar av redaktionell karaktär gjorts. Den svenska arbetsmarknadsmodellen bygger bl.a. på kollektivavtal och starka och självständiga parter, som t.ex. ansvarar för lönebildningen. Eftersom lönebildningen är av stor betydelse för utvecklingen på arbetsmarknaden har parterna ett, med regeringen gemensamt, ansvar för att arbetsmarknaden ska fungera väl. bjöd regeringen in arbetsmarknadens parter till s.k. trepartssamtal. Syftet är att finna gemensamma lösningar på svåra problem på arbetsmarknaden. Regeringens målsättning med trepartssamtalen är att finna åtgärder som sänker jämviktsarbetslösheten och ökar den varaktiga sysselsättningen. Trepartssamtal pågår också vad gäller olika omställningsfrågor relaterade till Föreningen och , förkortad PTK:s, förhandlingar om ett nytt omställningsavtal. Förhandlingarna tar sikte på åtgärder som förbättrar möjligheterna till utbildning och kompetensutveckling genom livet och som därigenom stärker individers an- ställningsbarhet och arbetsmarknadens omställningsförmåga. Inom ramen för trepartssamtalen har Föreningen och framfört önskemål om ändringar i bestämmelsen i 7 kap. 16 § inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL. Det har också framhållits vissa tillämpningssvårigheter med avseende på bestämmelsen i 11 kap. 17 § IL. en så höggradigt allmännyttig verksamhet att deras skattskyldighet har inskränkts. Be- stämmelserna om vilka skattesubjekt som åtnjuter inskränkt skattskyldighet finns bl.a. i 7 kap. 16 § inkomstskattelagen (1999:1229), förkortad IL. De i den bestämmelsen nämnda rättssubjekten är endast skattskyldiga för inkomst av fastighet. Bestämmelsen i 7 kap. 16 § IL gäller bl.a. stiftelser som har bildats enligt avtal mellan organisationer av arbetsgivare och arbetstagare 6.5.3Inskränkt skattskyldighet för vissa med ändamål att lämna avgångsersättning till Regeringens förslag: Bestämmelsen om inskränkt skattskyldighet för stiftelser som bildats enligt avtal mellan organisationer av arbetsgivare och arbetstagare utvidgas så att den också omfattar ändamålen att –lämna avgångsersättning till arbetstagare som blivit uppsagda på grund av personliga skäl eller till arbetstagare vars tidsbegränsade anställningar har upphört, –främja åtgärder till förmån för arbetstagare som blivit eller löper risk att bli uppsagda på grund av personliga skäl eller till förmån för arbetstagare vars tidsbegränsade anställningar kommer att upphöra eller har upphört, och –lämna understöd vid utbildning. Ändringarna träder i kraft . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som yttrat sig tillstyrker eller har inget att erinra mot förslaget. anser att skattereglerna bör vara neutralt utformade, så att det inte är någon skillnad om utbildning betalas av en enskild arbetsgivare eller en stiftelse. Förvaltningsrätten i anser att det är oklart om grundläggande högskoleutbildningar som syftar till att ändra nuvarande yrkesinriktning omfattas av begreppet utbildning. Skälen för regeringens förslag: Stiftelser och aktiebolag är i likhet med flertalet andra juridiska personer i regel oinskränkt skattskyldiga till statlig inkomstskatt. Vissa stiftelser och andra juridiska personer har emellertid ansetts bedriva friställda arbetstagare eller att främja åtgärder till förmån för arbetstagare som blivit uppsagda eller löper risk att bli uppsagda till följd av driftsinskränkning, företagsnedläggning eller rationalisering av företags verksamhet eller att lämna permitteringslöneersättning (sjunde strecksatsen). Inskränkningen i skattskyldigheten gäller dock bara om stiftelserna uteslutande eller så gott som uteslutande uppfyller de angivna kraven på verksamheten (7 kap. 18 § IL och RÅ 1999 not. Ändamålen att lämna avgångsersättning till friställda arbetstagare och att främja åtgärder till förmån för arbetstagare som blivit uppsagda eller löper risk att bli uppsagda till följd av driftsinskränkning, företagsnedläggning eller rationalisering av företags verksamhet tar sikte på uppsägningar som har sin grund i arbetsbrist. Föreningen och har inom ramen för trepartssamtalen framfört önskemål om att också stiftelser som bildats enligt avtal mellan organisationer av arbetsgivare och arbetstagare med vissa andra ändamål än de som åtnjuter en inskränkning i skattskyldigheten ska befrias från skattskyldighet för annan inkomst än inkomst av fastighet. Det gäller stiftelser med ändamål att lämna avgångsersättning till arbetstagare som blivit uppsagda på grund av personliga skäl eller till arbetstagare vars tidsbegränsade anställningar har upphört, att främja åtgärder till förmån för arbetstagare som blivit eller löper risk att bli uppsagda på grund av personliga skäl eller till förmån för arbetstagare vars tidsbegränsade anställningar kommer att upphöra eller har upphört och att lämna understöd vid utbildning. , förkortat TRR, har sin grund i ett avtal mellan Föreningen och . Stiftelsen har till ändamål att lämna avgångsersättning till friställda arbetstagare och att understödja sysselsättningsfrämjande åtgärder vid uppsägningar som har sin grund i personalinskränkningar. Målgruppen för TRR:s verksamhet är arbetstagare som blivit uppsagda på grund av arbetsbrist. Avsikten är att målgruppen för verksamheten ska utvidgas så att den, förutom arbetstagare som blivit uppsagda på grund av arbetsbrist, också omfattar arbetstagare som blivit uppsagda på grund av personliga skäl och arbetstagare vars tidsbegränsade anställningar har upphört. Vidare är avsikten att Föreningen och ska bilda en ny kollektivavtalsstiftelse med ändamål att lämna bidrag för utbildning. Det gäller utbildning som ökar arbetstagarens anställningsbarhet. Målgruppen för den nya kollektivavtalsstiftelsen är i första hand arbetstagare som under pågående anställning önskar genomgå detta slag av utbildning. Utbildningarna ska utgöra ett hjälpmedel för framtida omställningsbehov. Med den avsedda utvidgningen av verksamheten kan TRR inte utan lagändring komma i åtnjutande av den inskränkning i skattskyldigheten som TRR åtnjuter. Inte heller kan utan lagändring en nybildad stiftelse med ändamål att lämna understöd till utbildning komma i åtnjutande av den inskränkning som stiftelser med i bestämmelsen i 7 kap. 16 § IL angivna ändamål åtnjuter.