prop · H1031d28 · 2013-09-18 00:00:00 — beräknas anslaget ökas med , varför regeringen anser att Enligt regeringens bedömning i propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan (prop. 2008/09:199) förbättrar gymnasiereformen förutsättningarna när det gäller elevers genomströmning samt skolornas planering, schemaläggning och möjligheter att kunna fylla undervisningsgrupperna. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 med budgetpropositionen (prop. 2011/12:1, utg.omr. 25) aviserade regeringen därför en reglering av anslaget till kommunerna i enlighet med den kommunala finansieringsprincipen. Denna reglering påbörjades i enlighet med beslut. Regeringen och Kommuner och Landsting (SKL) delade i samband med budgetpropositionen bedömningen att mer tydliga effektiviseringsmöjligheter kunde uppkomma först då reformen skulle få fullt 2012/13:1, kronor borde tillskjutas och beslutade i enlighet därmed. Regeringen bedömer nu att gymnasiereformen på kort sikt inte leder till lägre kostnader i den omfattning som tidigare beräknats. Den beräknade besparingen bör därför inte genomföras och beloppen för åren därefter minskas. För detta ändamål föreslår regeringen att avsätts 2014 och beräknar och beräknar därefter . Regeringen menar att detta kommer att medföra ett ekonomiskt utrymme för kommunerna. Detta utrymme bör även användas för att stärka rättigheterna till vuxenutbildning på gymnasial nivå. Regeringen avser därför, efter överenskommelse med SKL, att återkomma till med förslag som stärker dessa rättigheter. För det första handlar det om att utöka rätten att delta i vuxenutbildning i syfte att uppnå grundläggande behörighet till högskolan. Denna rätt omfattar elever med en examen från gymnasieskolans yrkesprogram och regeringen menar att denna rättighet bör utökas till en generell rättighet, dvs. till att omfatta alla vuxna som är behöriga till sådan utbildning. För det andra anser regeringen att det bör införas en rättighet att delta i vuxenutbildning i syfte att uppnå särskild behörighet till högskolan. Även denna rättighet föreslås omfatta alla vuxna som är behöriga till sådan utbildning. Regeringen menar att dessa rättigheter bör gälla fr.o.m. . Det innebär sammantaget att nivån på anslaget för 1:1 Kommunalekonomisk utjämning engångsvis minskades med 2012 och att anslagsnivån inte påverkas 2013– 2015. minskas anslagsnivån med . Nationella prov i vuxenutbildning Som tidigare aviserats ska kommunerna kompenseras för ekonomiska konsekvenser som förslaget om att lärare i vuxenutbildning på gymnasial nivå ska använda de nationella kursprov som tillhandahåller i kurser i svenska, engelska och matematik. Regeringen föreslog i budgetpropositionen att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning skulle ökas med för början med . Anslaget ökades därför med 2013. I förhållande till nivå föreslås därför anslaget ökas med ytterligare . Regeringen avser att föreslå förändringar som innebär att det inte längre ska krävas att elever som vill delta i modersmålsundervisning på något av de nationella minoritetsspråken har grundläggande kunskaper. En sådan förändring innebär ökade kostnader för kommunerna. Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning beräknas öka med 2015 och beräknas öka med . Regeringen aviserade en proposition som bl.a. innebär ett starkare sekretesskydd för elever i grundskola, gymnasieskola och i fritidshem som har blivit senarelagd. Regeringen föreslår därför att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning minskas med . En återföring sker till utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning. Regeringen avser att i den ungdomspolitiska proposition som kommer att lämnas lämna förslag som syftar till att förbättra register och statistikuppföljning inom ramen för det kommunala informationsansvaret. Med anledning av förslagets effekter på kommunernas verksamhet föreslås att statens bidrag till kommunerna ökas. Regeringen föreslår att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ökas med . Vidare beräknar regeringen att anslaget ska ökas med . Införande av aktivitetskrav i vuxenutbildning Arbetet med reformeringen av vuxenutbildningen kommer att fortsätta. Regeringen anser att det finns behov av att öka genomströmningen inom komvux. Ett sätt att förbättra resultaten och minska antalet avbrott kan vara att ställa högre krav på att eleverna deltar aktivt i den undervisning som anordnas. Regeringen föreslår att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ökas med och därefter för att ersätta kommunerna för kostnader för detta ändamål. Regeringen avser att återkomma med förslag på hur ökade krav på studieaktivitet närmare ska utformas. Betänkandet Det svenska medborgarskapet (SOU 2013:29) är ute på remiss och regeringen avser att återkomma med förslag baserade på utredningen. Förutom vissa ändringar i lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap avser regeringen att föreslå att varje kommun bör åläggas att en gång anordna en medborgarskapsceremoni för nya medborgare som förvärvat medborgarskapet efter födelsen. Länsstyrelserna bör få ett visst ansvar för att verka för att kommunerna får information om hur ceremonierna kan utformas. Kommunernas kostnader för det utökade åtagandet beräknas till . Regeringen föreslår därför att anslag 1:1 Kommunalekonomisk utjämning ökas med ca 2014. Anslaget beräknas öka med . Jobbstimulans inom det ekonomiska biståndet I propositionen Jobbstimulans inom det ekonomiska biståndet föreslog regeringen ändringar i socialtjänstlagen (2001:453) i syfte att stärka möjligheterna för personer med ekonomiskt bistånd att försörja sig själva genom arbete samt utöka möjligheter att stimulera, uppmuntra och stödja biståndsmottagare till egen försörjning (prop. 2012/13:94). Lagförslagen trädde i kraft . Ändringarna innebär bl.a. ett införande av jobbstimulans och höjd gräns för när hemmavarande barns och skolungdomars arbetsinkomster får beaktas vid biståndsbedömningen. Kostnaderna för kommunerna avseende de båda ändringarna beräknas uppgå till respektive , vilket är i 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 enlighet med den bedömning som gjordes i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1). Regeringen föreslår därför att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning Anslaget 4:7 Bidrag till utveckling av socialt arbete m.m. under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg minskas med motsvarande belopp. Av regleringen utgör ett engångsbelopp för halvårseffekten 2013. Hälso- och sjukvård till personer som vistas i landet utan tillstånd I samband med budgetpropositionen (prop. 2012/13:1) aviserades en förändring för hälso- och sjukvård till personer som vistas i utan tillstånd. Regleringen av vården sker i den nya lagen (2013:407) om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd, som trädde i kraft . Regeringen föreslår att överförs 2014 från anslaget 1:6 Bidrag till folkhälsa och sjukvård under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg till anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning. Av regleringen 2014 utgör ett engångsbelopp för halvårseffekten 2013. Anslaget beräknas öka med till följd av denna förändring. Med anledning av genomförandet av det s.k. patientrörlighetsdirektivet träder ny lagstiftning i kraft . Landstingen och kommunerna får av denna anledning kostnadsansvar för vissa ersättningar för gränsöverskridande vård som har betalats ut till personer som vid tiden för den vård som ersättningen avser var bosatta inom eller var kvarskrivna enligt 16 § folkbokföringslagen (1991:481) och stadigvarande vistades i . I enlighet med vad som aviserades i vårpropositionen 2013 föreslår regeringen därför att de ändamål som avser turistvård och sjuk- och tandvårdstjänster och som finansieras från anslaget 1:7 Sjukvård i internationella förhållanden under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg flyttas till anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning. Flytten av medel kommer ske successivt på grund av en viss fördröjning i utgifterna. föreslås därför överföras till anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 svarande sätt beräknas att överföras 2015, 2016 och . Övriga ekonomiska regleringar syftar till att neutralisera effekterna av statliga beslut som inte omfattas av den kommunala finansieringsprincipen, men som t.ex. påverkar det kommunala skatteunderlaget och därmed skatteintäkterna för kommuner och landsting. Justering av kompensationen för ändringen i socialtjänstlagen avseende anhörigstöd Med anledning av en ändring i socialtjänstlagen (2001:453) avseende anhörigstöd aviserades i budgetpropositionen att anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning skulle ökas med . Av medlen tilldelades 2012–2014 för uppdraget att lämna en rapport till regeringen med anledning av den ändrade bestämmelsen i socialtjänstlagen. Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning minskades med 2012–2014. ökas anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning och anslaget 4:5 Stimulansbidrag och åtgärder inom äldrepolitiken under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg minskas med motsvarande belopp. I avtalet mellan och om vissa skattefrågor regleras hur länderna ska kompensera varandra för minskade skatteintäkter till följd av att pendlare mellan länderna beskattas i arbetslandet och inte i bosättningslandet (prop. 2003/04:149, bet. 2003/04:SkU31, rskr. 2003/04:269). Nettot av de utjämningsbelopp som regleras i artikel 6 i avtalet bör fördelas på samtliga kommuner respektive landsting med ett enhetligt belopp per invånare. Detta eftersom den minskning av skatteintäkterna som följer av pendlingen fördelas på hela kommunrespektive landstingskollektivet genom inkomstutjämningen. Utjämningsbeloppens storlek påverkas av antalet pendlare som omfattas av utjämningsordningen och deras löner. Förändringar i den dansk-svenska växelkursen påverkar också nettobeloppet. pendlare i båda riktningar och deras lönesummor. Ökningen var dock större för pendlare med arbete i än för pendlare med arbete i vilket innebär ett lägre nettobelopp än för . Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning bör minska med anledning av detta med , varav för kommunerna och för landstingen. Fördelningen mellan kommuner och landsting är gjord i förhållande till den genomsnittliga skattesatsen för kommuner respektive landsting. Regeringens förslag till skattelättnad för pensionärer som aviseras i denna proposition innebär att det kommunala skatteunderlaget minskar. Den offentligfinansiella effekten av förslaget uppskattas till . av denna effekt utgörs av minskade skatteintäkter för kommuner och landsting. För att neutralisera effekten avseende kommunsektorns intäkter föreslås anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning tillföras varav för kommunerna och för landstingen (se vidare Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 6.3). Fördelningen mellan kommuner och landsting är gjord i förhållande till den genomsnittliga skattesatsen för kommuner respektive landsting. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Tabell 3.6 Tillskott, regleringar enligt den kommunala finansieringsprincipen samt övriga ekonomiska regleringar för anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning Ökning till följd av ändringar i systemet för kommunal- Regleringar enligt den kommunala finansieringsprincipen 2012/13:64 och BP14) 2011/12:50) * 2008/09:199) Hälso- och sjukvård för personer som vistas i landet Anm. I tabellen redovisas förändringarna jämfört med anslagsnivån . * beräknas anslaget ökas med , varför regeringen anser att detta belopp bör överföras från anslag 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet under utgiftsområde 16 till detta anslag. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 De i tabell 3.6 redovisade anslagsposterna (kommuner respektive landsting) fördelas på bidrag och avgifter i enlighet med lagen om kommunalekonomisk utjämning och förordningen om kommunalekonomisk utjämning. Posterna avser bidrag och avgifter för inkomstutjämning respektive kostnadsutjämning samt strukturbidrag och införandebidrag. Respektive anslagspost minskas med summan av bidragen och avgifterna. Mellanskillnaden utgör ett regleringsbidrag eller en regleringsavgift som fördelas mellan kommunerna respektive landstingen med ett enhetligt belopp per invånare. () ska året före utjämningsåret beräkna och till kommunerna och landstingen redovisa preliminära bidrag och avgifter. För ska SCB enligt beslut av regeringen basera beräkningarna på i denna proposition föreslagna förändringar (dnr Fi2013/2577). ska därefter preliminärt besluta om bidrag och avgifter för varje kommun och landsting och fastställa bidragen och avgifterna. Skatteväxlingar mellan kommuner och landsting Beloppen i tabell 3.6 kan komma ändras om man i vissa län genomför skatteväxlingar mellan kommunerna och i respektive län till följd av huvudmannaskapsförändringar. I systemet för kommunalekonomisk utjämning justeras de s.k. länsvisa skattesatserna när skatteväxlingar görs. De länsvisa skattesatserna används för beräkning av inkomstutjämningsbidrag och inkomstutjämningsavgifter. Vidare medför skatteväxlingar behov av överföringar av statsbidrag mellan kommunerna och landstingen. Regeringen avser att om så behövs göra en sådan överföring i regleringsbrevet . Överföringen påverkar dock inte den totala anslagsnivån. En motsvarande överföring gjordes i regleringsbrevet då fördes från landstingen till kommunerna, vilket har beaktats i de belopp som redovisas för respektive anslagspost i tabell 3.6. Tabell 3.7 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:1 Kommunalekonomisk utjämning Förändring till följd av: till/från andra -1 035 000 -1 035 000 -1 035 000 anvisas under anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning . , 2016 och 2017 89 808 257 000 3.7.21:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader Tabell 3.8 Anslagsutveckling för 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kommuner enligt lagen (2008:342) om utjämning av kostnader för stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS. Tabell 3.9 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:2 Utjämningsbidrag för LSS-kostnader Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Omslutningen i kostnadsutjämningen ökar vanligtvis från till ett annat. Det definitiva utfallet fastställdes . Utgiftsprognosen för anslaget avseende 2013 är , vilket är högre än anvisat belopp. En- ligt en preliminär beräkning från SCB kommer omslutningen i utjämningen för LSS-kostnader 2014 uppgå till 3 , varför regeringen föreslår att detta belopp anvisas under anslaget 1:2 Utjämningsbidrag för LSS- kostnader . –2017 beräknas anslaget till 3 . 3.7.31:3 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer Tabell 3.10 Anslagsutveckling för 1:3 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer Anslaget får användas för statsbidrag till två organisationer inom det kommunalekonomiska området, Rådet för redovisning 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 (RKR) och Rådet för främjande av kommunala analyser (RKA). RKR är en ideell förening för normbildning i kommunala redovisningsfrågor med uppgift att främja god redovisningssed i enlighet med lagen (1997:614) om redovisning. Medlemmar i föreningen är staten och Kommuner och Landsting (SKL). Medlemmarna har i avtal förbundit sig att stödja föreningens verksamhet ekonomiskt med vardera högst . En av RKR:s viktigaste uppgifter är att följa utvecklingen av redovisningen inom sektorn. En praxisundersökning kommer genomföras 2014. Den senaste större praxisundersökningen genomfördes och avsåg bokslut och årsredovisning. Undersökningen blir en viktig värdemätare på effekten av RKR:s ökade ambitioner och ansträngningar vad gäller att informera om verksamheten genom dialog med företrädare för kommunsektorn och revisionsbranschen. Det blir också en viktig undersökning för att följa genomslag och implementering av de nya reviderade rekommendationer som utarbetats sedan senaste praxisundersökningen. RKR har i en skrivelse till () anhållit om statligt bidrag verksamhet (dnr Fi2013/1895) med . Rådet för främjande av kommunala analyser RKA bildades och är en ideell förening. Medlemmar i föreningen är staten och SKL. RKA ska tillhandahålla nyckeltal i en databas för jämförelser i kommunsektorn. Syftet med databasen är att stödja uppföljningen av måluppfyllelse och resursanvändning i kommuner och landsting. RKA ska vidare bl.a. utveckla befintliga nyckeltal och ta fram ytterligare nyckeltal med särskilt fokus på sådana tal som mäter kvalitet samt marknadsföra databasen för att öka dess användning samt ge bättre förutsättningar för uppföljning av verksamhet. Staten och SKL har i avtal förbundit sig att stödja föreningens verksamhet ekonomiskt med högst vardera. stödjer SKL, enligt tilläggsavtal, föreningen med ytterligare . RKA har i en skrivelse (dnr Fi2013/2905) till (Finansdeparte- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 mentet) anhållit om bidrag med . Tabell 3.11 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:3 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:3 Bidrag till kommunalekonomiska organisationer . –2017 beräknas anslaget uppgå till . Ändringar i systemet för kommunalekonomisk utjämning Bilaga till avsnitt 3.6 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Ändringar i systemet för kommunalekonomisk utjämning Sammanfattning av betänkandet Likvärdiga förutsättningar – Översyn av den kommunala utjämningen (SOU 2011:39) .......................................................... Lagförslaget i betänkandet................................................................................... Förteckning över remissinstanserna avseende betänkandet .............................. Sammanfattning av promemorian Förslag till ändringar i inkomstutjämningen för kommuner och landsting (dnr Fi2012/4726) ............................................... Lagförslaget i promemorian................................................................................. Förteckning över remissinstanserna avseende promemorian............................ 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 1Sammanfattning av betänkandet Likvärdiga förutsättningar – Översyn av den kommunala utjämningen (SOU 2011:39) Utjämningskommittén.08 har haft i uppdrag att utvärdera och utreda systemet för kommunalekonomisk utjämning samt vid behov föreslå förändringar. Förändringarna föreslås införas bortsett från det förslag om en höjd garantinivå för landstingen som kommittén i en särskild skrivelse till () förslagit ska införas i anledning av den nya kollektivtrafiklagen. Utjämningssystemet har som huvudsyfte att skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar för alla kommuner och landsting att kunna tillhandahålla sina invånare service oberoende av skattekraft och opåverkbara strukturella kostnader. Kommittén har i sitt arbete utgått från målet om likvärdiga förutsättningar och att detta ställer krav på en långtgående utjämning av skattekraft och av strukturella kostnadsskillnader. I översynen av inkomstutjämningen har kommittén utgått från de frågeställningar som direktiven särskilt lyfter fram, bl.a. frågan om det finns tillväxthämmande faktorer i det nuvarande systemet. Med bibehållet mål om långtgående utjämning har alternativa tekniska lösningar prövats för att om möjligt minska behovet av utjämning. För att underlätta skatteväxlingar mellan kommuner och landsting har utgångspunkten för kommitténs arbete varit att det ekonomiska utfallet till följd av huvudmannaskapsförändringar ska bli neutralt. Beträffande kostnadsutjämningen har kommittén utgått från de nu gällande förutsättningarna att kostnadsutjämningen inte ska kompensera för skillnader i servicenivå, kvalitet, avgiftssättning och effektivitet. Vidare ska kostnadsutjämningen baseras på mätbara och för kommuner och landsting opåverkbara faktorer som mäter strukturella kostnadsskillnader. Kommittén anser att kostnadsutjämningen främst bör omfatta obligatoriska verksamheter med särskilt fokus på kärnverksamheterna, dvs. skola, vård och omsorg för kommunerna och hälso- och sjukvård för landstingen. För dessa verksamheter finns statligt angivna mål i fråga om omfattning och inriktning. Dessutom bör kostnadsutjämningen såsom omfatta kollektivtrafik. I översynen av de olika delmodellerna i kostnadsutjämningen har kommittén haft en ambition att såvitt möjligt förenkla modellerna. Kommittén har även beaktat de ekonomiska effekterna av arbetspendlingen över landsgränsen i kostnadsutjämningen, bl.a. genom att såvitt möjligt undvika sådana förklaringsvariabler, t.ex. skattekraft, som kan tänkas påverka utfallet för kommuner och landsting med en omfattande gränspendling på ett negativt sätt. Kommitténs bedömning är att det finns motiv för att även fortsättningsvis kompensera de kommuner vars befolkning minskar kraftigt för de strukturella omställningskostnader som ett vikande befolkningsunderlag ger upphov till och som övriga delmodeller i kostnadsutjämningen inte fångar upp. Det är dock inte bara kommuner med minskande befolkning som ställs inför ekonomiska påfrestningar i samband med kraftiga befolkningsförändringar. Dagens utjämningssystem tar bara begränsad hänsyn till de merkostnader som följer av kraftig befolkningsökning. Det gäller både den problematik som har med utjämningssystemets eftersläpningseffekter att göra och det faktum att vissa kostnader (löne- och lokalkostnader) är högre i tillväxtregionerna jämfört med riket i övrigt. Mot den bakgrunden har kommittén i sitt arbete valt att även fokusera på kraftigt växande kommuners problem och utmaningar. Kommitténs syn på statens bidragsgivning till kommuner och landsting är att generella bidrag med få undantag är att föredra framför specialdestinerade bidrag. Kommittén är positivt inställd till att inordna ytterligare bidrag i inkomstutjämningen. Det gäller främst bidragen till läkemedelsförmånerna och till maxtaxa i 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet. Men kommittén är inte beredd att redan nu föreslå att bidraget för läkemedelsförmånerna ska avskaffas och överföras till det generella statsbidraget. Frågan om läkemedelsförmånens finansiering är föremål för överläggningar mellan regeringen och Kommuner och Landsting (SKL). Kommitténs bedömning är att bidragen för läkemedelsförmånerna bör omvandlas till ett generellt statsbidrag när en överenskommelse om att så bör ske har träffats med SKL. Även om maxtaxa i förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet tillämpas av samtliga kommuner är den ett frivilligt åtagande. Ett avskaffande och överföring av maxtaxebidraget till det generella statsbidraget måste enligt kommitténs bedömning föregås av att maxtaxan görs obligatorisk för kommunerna. Kommittén anser att det inte ingår i uppdraget att lämna ett sådant förslag. Kommitténs överväganden och förslag rörande de specialdestinerade statsbidragen behandlas i avsnitt 3. I kommitténs uppdrag ingår att identifiera om det finns tillväxthämmande faktorer i nuvarande inkomstutjämning och om så är fallet lämna förslag till hur dessa kan undanröjas. Kommittén har inte funnit belägg för att inkomstutjämningen i sig skulle vara tillväxthämmande. Tillväxt sker i lokala arbetsmarknadsregioner (LA-regioner) där kärn- och kranskommuner är ömsesidigt beroende av varandra. Den ekonomiska tillväxten i respektive avgörs inte av var man bor utan var man arbetar. En hög inkomst per invånare i många förortskommuner speglar snarare attraktiviteten i boendemiljön än en hög tillväxt kopplad till ekonomisk aktivitet. Kommittén anser att staten, så långt det är möjligt, bör finansiera utjämningen av skillnaderna i skattebas (inkomst per invånare) mellan kommunerna respektive mellan landstingen. Enligt kommitténs bedömning och förslag ska den garanterade skattekraften uppgå till av medelskattekraften både för kommuner och landsting för att utfallet vid