prop · H1031 · 2013-09-18 00:00:00 — De huvudsakliga förutsättningar som beskrivs ovan ger även en indikation på de risker som omgärdar prognosen. För en genomgång av dessa risker och de två alternativa scenarier som beräknats utifrån dessa, se avsnitt 4.3. 78 OMT är en förkortning av Outright Monetary Transactions (direkta monetära transaktioner). Det är ett program där ECB under vissa villkor avser köpa statsobligationer på andrahandsmarknaden utgivna av euroområdets medlemsstater. Det senaste årets internationella konjunkturnedgång har slagit hårt mot svensk ekonomi. Exporten, men även investeringar och hushållens konsumtion, har påverkats negativt av de allmänt försämrade ekonomiska utsikterna. Sammantaget har lågkonjunkturen fördjupats och de lediga resurserna i svensk ekonomi har ökat. Även om en något starkare utveckling kan anas i omvärlden är prognosen att BNP för utvecklas svagt, med såväl fallande export som investeringar. Detta stöds av indikatorer för BNP-tillväxten som fortfarande ligger något under genomsnittet (se diagram 4.3). Tillväxten 2013 hålls uppe av inhemsk efterfrågan. Diagram 4.3 Förtroendeindikatorer 2006–2013 -0,5 -1,0 -1,5 -2,0 -2,5 -3,0 Anm.: Säsongrensade månadsvärden. Serierna är normaliserade så att medel- värdet är 0 och standardavvikelsen är 1. Källor: och . Regeringen bedömer att svensk export växer och att förtroendet hos svenska hushåll och företag fortsätter att stärkas, i takt med att de internationella tillväxtutsikterna förbättras. Investeringarna förväntas därmed åter växa 2014 och konsumtionstillväxten stiger. Förstärkningen av hushållens ekonomi som föreslås i denna proposition bidrar till konsumtionsökningen. BNP-tillväxten bedöms stiga i förhållande till 2013 (se tabell 4.2). Även resursutnyttjandet förväntas stiga något , men ligger trots det på en fortsatt låg nivå. I termer av BNP-gap bedöms de lediga resurserna i svensk ekonomi 2014 uppgå till som andel av potentiell BNP (se tabell 4.2). Procentuell förändring om annat ej anges -2,4 -1,1 -0,1 -2,3 -2,7 -1,2 -2,7 -3,5 -3,0 Anm.: Fasta priser, referensår 2012. 1Bidrag till BNP-tillväxten, procentenheter. Potentiell BNP är den nivå på produktionen som skulle uppnås vid normalt resursutnyttjande av de tillgängliga produktionsfaktorerna arbete och kapital. 3BNP-gapet visar skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. Källor: och egna beräkningar. 4.1.2.1.1BNP-prognosen i linje med andra bedömares Regeringens prognos för svensk BNP-tillväxt 2013 och 2014 ligger i linje med andra bedömares prognoser (se tabell 4.3). Tabell 4.3 BNP: Regeringens prognos jämfört med andra bedömare 1 Kalenderkorrigerad data. Källor: , , , Europeiska kommissionen, () och egna beräkningar. och Europeiska kommissionen bedömer att BNP-tillväxten blir 2013. Här bör noteras att Europeiska kommissionen vid sin publicering inte hade tillgång till nationalräkenskaperna för det första eller snabbversionen för det andra kvartalet 2013 (se fördjupningsrutan Jämförelser med andra bedömares prognoser för svensk ekonomi). Denna information har däremot beaktats i både och regeringens prognoser. Regeringen, Europeiska kommissionen och bedömer alla att BNP ökar 2014. Hushållens konsumtion ger stöd 2014 Efter en hög tillväxt var utvecklingen i hushållens konsumtion betydligt svagare . Det faktum att påsken 2013 inföll har påverkat tillväxtens fördelning mellan kvartalen. över hela var tillväxten i hushållens konsumtion måttlig. Konsumentförtroendet har dock stigit (se diagram 4.4). Hushållens syn på den egna ekonomin har förbättrats betydligt och är något mer positiv än normalt. Hushållen förefaller även ha en ljusare bild av svensk ekonomi. Även förmögenhetsutvecklingen har varit gynnsam , med stigande bostadspriser och börskurser. Därtill har reallöneökningarna varit relativt höga. Sammanfattningsvis talar detta för en förhållandevis stark konsumtionsutveckling . Diagram 4.4 Hushållens förtroende 2006–2013 Anm.: Säsongrensade månadsvärden. Medelvärde = 100. Makroindex och mikroindex är mått på hushållens syn på svensk ekonomi respektive sin egen ekonomi. förväntas utvecklingen av hushållens disponibla inkomster hållas uppe av den förstärkning av hushållens ekonomi som föreslås i Därtill väntas penningpolitiken vara expansiv, inflationen låg och hushållens finansiella ställning fortsatt god. Detta gör att hushållen har ett relativt stort utrymme för konsumtion. Konsumtionstillväxten förväntas därmed bli förhållandevis hög 2014; tillväxttakten ligger något över ett historiskt medelvärde (se tabell 4.2). Investeringarna växer på nytt De fasta bruttoinvesteringarna har fallit med . Framför allt är det industriinvesteringarna som utvecklats svagt i kölvattnet av den internationella konjunkturnedgången. Bostadsinvesteringarna sjönk kraftigt , men har präglats av en viss återhämtning. De offentliga investeringarna har utvecklats svagt 2013 efter en förhållandevis kraftig ökning framför allt 2012. Det beror på att kommunernas investeringar är återhållna med stark tillväxt. Förtroendeindikatorer bland företagen har stigit , men har varit lägre än normalt (se diagram 4.5). Även kapacitetsutnyttjandet i industrin var fortsatt lågt , vilket också talar för en dämpad investeringsutveckling i industrin de kommande kvartalen. Detta får också stöd av industriföretagens investeringsplaner som antyder en svag investeringsutveckling . tyder statistik över påbörjade byggen av bostäder på en starkare utveckling av bostadsinvesteringarna. Diagram 4.5 Konfidensindikatorn för totala näringslivet Anm.: Säsongrensade månadsvärden. Medelvärde = 100. Ett lågt kapacitetsutnyttjande och en allmänt svag produktionsutveckling medför att investeringarna bedöms öka långsamt . faller investeringarna (se tabell 4.2). Investeringarna bedöms växa på nytt 2014. Industriinvesteringarna väntas dock återhämta sig förhållandevis långsamt. Industriföretagen avvaktar med att bygga ut produktionskapaciteten för att undvika överkapacitet. Offentlig konsumtion växer i något högre takt De offentliga konsumtionsutgifterna ökade 2012, vilket är under genomsnittet för den senaste femtonårsperioden (se tabell 4.2). Den offentliga konsumtionen har utvecklats svagt . Konsumtionstillväxten väntas fortsätta vara låg även , till följd av svag utveckling av konsumtionen i kommunsektorn. förväntas den offentliga konsumtionen växa i en något högre takt än (se tabell 4.2). Detta är en följd av högre offentliga utgifter, som beror på ett starkare demografiskt tryck och ökade statsbidrag till kommunsektorn. Efter en kraftig lagerminskning byggde företagen upp sina lager . var det framför allt företag inom handeln som ökade sina lager. väntas företagen i handeln minska sina lager, medan industriföretagen i stället ökar sina lager något. väntas lagerinvesteringarna bidra positivt till BNP-tillväxten, medan lagerbidraget bedöms bli i stort sett neutralt (se tabell 4.2). Exporten växer i återhållsam takt Den internationella konjunkturnedgången har slagit hårt mot svensk export. har exporten fallit med . har indikatorer i flera av viktiga exportländer stigit, men förtroendet bland företag och hushåll har varit lägre än normalt (se diagram 4.2). Även indikatorer för svensk exportorderingång har stigit , men nivån är fortsatt låg (se diagram 4.6). Sammantaget tyder indikatorerna på en fortsatt svag utveckling av exporten , även om en viss tillväxt förväntas. faller exporten (se tabell 4.2). Givet den internationella utvecklingen bedömer regeringen att svensk export åter växer , men att tillväxten är något återhållen. Importen har utvecklats svagt 2012 och under inledningen av 2013. Förväntningarna bland importföretagen har stigit något , men ligger fortfarande på låga nivåer. När väl exporten och den inhemska efterfrågetillväxten stiger 2014 förväntas även importtillväxten stiga (se tabell 4.2). Diagram 4.6 Exportorderingång 2000–2013 Anm.: Serierna är normaliserade så att medelvärdet är 0 och standardavvikelsen är 1. Källor: och . Dämpad tjänsteproduktion och svag varuproduktion Varuproduktionen har fallit något till följd av den internationella konjunkturnedgången (se diagram 4.7). Mest har den fallit inom fordons- och maskinindustrin. Tjänsteproduktionen har däremot fortsatt att växa under inledningen av 2013, även om tillväxten mattats av. En måttlig tillväxt i tjänsteproduktionen förväntas för (se tabell 4.4). Tillväxten drivs i första hand av konsumentnära tjänster, såsom handel och hushållstjänster. antyder dessutom en tilltagande optimism inom de tjänsteproducerande branscherna. Diagram 4.7 Näringslivets produktion 2003–2014 Anm.: Index =100 år 2003. Källor: och egna beräkningar. Tabell 4.4 Näringslivets produktion Procentuell förändring om annat ej anges -0,6 -0,5 -3,6 -1,3 1 Finans- och fastighetstjänstebranscherna. Anm.: Fasta priser, referensår 2012. Med produktion avses förädlingsvärde, dvs. bruttoproduktion minus insatsförbrukning. Källor: och egna beräkningar. finns förutsättningar för en tillväxt i varuproduktionen då exporten och investeringarna återhämtar sig. Men tillväxttakten förväntas ändå vara låg givet det svaga resursutnyttjandet. För kapacitetshöjande investeringar inom industrin och för offentliga infrastrukturinvesteringar förväntas en svag utveckling . Detta dämpar utvecklingen i byggproduktionen något. Tillväxten i tjänsteproduktionen stiger 2014 i förhållande till 2013. Produktionen gynnas av den förhållandevis höga tillväxten i hushållens konsumtion. Jämförelse med andra bedömares prognoser för svensk ekonomi Oberoende prognoser från externa aktörer är ett viktigt inslag i det offentliga samtalet och bidrar till en högre kvalitet i de ekonomiska bedömningarna. Genom att redovisa jämförelser med andra bedömare, och motivera större avvikelser, avser regeringen öka transparensen för de prognoser och bedömningar som görs. Sådana jämförelser är också i linje med det förslag till ändring av budgetlagen som regeringen lämnar i denna proposition med anledning av EU-direktivet om minimikrav på medlemsstaternas budgetramverk (se avsnitt 12.1.2). I denna proposition återfinns jämförelser med andra bedömares prognoser av variablerna BNP, arbetslöshet, inflation, BNP-gap, finansiellt respektive strukturellt sparande i den offentliga sektorn.79 I tabeller redovisas utöver regeringens även () prognos , Internationella valutafondens och prognos samt Europeiska kommissionens och prognoser, som båda publicerades . För arbetslösheten redovisas även Arbetsförmedlingens prognos . För den offentliga sektorns finansiella och strukturella sparande görs även en jämförelse med bedömning . Betydande avvikelser från KI:s och Europeiska kommissionens prognoser kommenteras särskilt. KI är som expertmyndighet med prognosansvar en naturlig jämförelsekandidat. Europeiska kommissionen publicerar tre prognoser bl.a. som underlag till den förstärkta ekonomiska övervakningen av medlemsstaternas ekonomier. Ett krav på jämförelse mellan medlemsländernas och Europeiska kommissionens prognoser ingår 79 Följande prognoser utgör underlag för jämförelserna: Konjunkturläget, (); European Economic Forecast, Spring 2013 (Europeiska kommissionen 2013); Penningpolitisk rapport och uppföljning, (2013); IMF Country Report No. 13/276 (); Economic Outlook, Volume 2013, Issue 1 (2013); Prognos - Statens budget och de offentliga finanserna, (2013); Arbetsmarknadsutsikterna, , Prognos för arbetsmarknaden –2014 (Arbetsförmedlingen 2013). även i EU-direktivet för medlemsstaternas budgetramverk (se avsnitt 12.1.2). Det är inte ovanligt att olika bedömare skiljer sig åt i sin syn på den makroekonomiska utvecklingen. Skillnader mellan prognoser kan generellt uppstå på grund av olika förutsättningar som t.ex. publikationsdatum och den information som då finns tillgänglig, olika prognosmetoder samt om bedömningarna inkluderar prognos på ekonomiska reformer eller ej. Spännvidden mellan publiceringsdatumen innebär att prognoserna baseras på olika mängd information. Av stor vikt för prognoserna är nationalräkenskaperna (NR). Europeiska kommissionens prognoser har inte beaktat den information som blev tillgänglig i och med NR för det första och snabbversionen för . Detsamma gäller arbetskraftsundersökningarna för april–samt KPI-utfallen för maj–. Då har gått mellan olika publicerade prognoser kan ekonomin i vissa fall även uppvisa tecken på att vara i ett nytt skede av konjunkturcykeln. Bedömare kan ha olika metoder för att t.ex. uppskatta ekonomins långsiktiga potential och arbetsmarknadens funktionssätt. Olika bedömningar kan också göras av effekter av t.ex. förändringar i omvärlden eller av politiska reformer. En prognos kan grundas på befintlig och känd politik. Bedömare kan även välja att förutse finanspolitikens inriktning, givet det rådande konjunkturläget.80 Om prognosen inkluderar framtida, ännu inte beslutade eller föreslagna, finanspolitiska åtgärder eller inte är särskilt betydelsefullt för bedömningarna av den offentliga sektorns finansiella och strukturella sparande. Sammantaget skapar olika tillgång till statistik, metodval och bedömningar samt antaganden om den framtida politiken olika förutsättningar utifrån vilka prognoserna görs. 80 Detta gäller i princip även för penningpolitiken. Bedömare kan t.ex. anta att rådande reporäntebana gäller eller göra en egen bedömning av hur kommer att justera reporäntebanan. Sysselsättningen ökar trots lågkonjunkturen Trots en utdragen lågkonjunktur i omvärlden har den svenska arbetsmarknaden utvecklats förhållandevis starkt. Sysselsättningen föll i samband med inledningen av finanskrisen, men har ökat stadigt och nådde vid inledningen av 2011 samma nivå som före krisen (se diagram 4.8). Därefter har sysselsättningen fortsatt att stiga, om än i lägre takt. Sysselsättningen har och ökat i takt med befolkningen, vilket innebär att sysselsättningsgraden är oförändrad. Ökningen har främst drivits av en ökad sysselsättning i tjänstebranscherna och i den offentliga sektorn (se tabell 4.6). Diagram 4.8 Sysselsatta och sysselsättningsgrad 1990– Sysselsatta (vänster skala) Sysselsättningsgrad (höger skala) Anm.: Avser åldersgruppen 15–. (2001–2005) och (1990–2000). Källor: , och egna beräkningar. De framåtblickande indikatorerna på arbetskraftsefterfrågan, som anställningsplaner, varsel och nyanmälda lediga platser, tyder på att sysselsättningen kommer att fortsätta att öka (se diagram 4.9). Antalet varsel har minskat kontinuerligt och är i linje med det historiska genomsnittet. Antalet nyanmälda lediga platser befinner sig på en hög nivå. Sammantaget tyder dessa indikatorer på en uppgång på arbetsmarknaden framöver. Anställningsplanerna i näringslivet är enligt konjunkturbarometer fortsatt negativa (fler företag som avskedar än som anställer), men den negativa utvecklingen ser ut att ha avtagit . Procentuell förändring om annat ej anges Nivå, tusental om annat ej anges -0,2 -0,5 -0,3 -1,0 -2,3 -2,6 -2,4 Anm.: BNP, produktivitet, arbetade timmar och medelarbetstid avser kalenderkorrigerade data. Sysselsatta, arbetskraft och arbetslöshet avser åldersgruppen 15–enligt populationen i arbetskraftsundersökningarna (). BNP, produktivitet, arbetade timmar, medelarbetstid och potentiell sysselsättning finns inte uppdelat på kön. Prognos fördelat på kvinnor och män görs ej. 1BNP till marknadspris, fasta priser. Nivå avser miljarder kronor. 2Produktivitet mäts som förädlingsvärde till baspris per arbetad timme. Nivå avser 10 000-tal. 4Avser arbetade timmar enligt nationalräkenskaperna dividerat med årsmedeltal för antal sysselsatta i åldersgruppen 15–enligt . 5Potentiell sysselsättning avser inte den högsta möjliga nivån utan den nivå som är förenlig med stabil inflation och ekonomisk balans. 6Sysselsättningsgapet visar skillnaden mellan faktisk och potentiell sysselsättning i procent av potentiell sysselsättning. 7I procent av arbetskraften. 8Personer i konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska program. Källor: , Arbetsförmedlingen och egna beräkningar. I takt med att produktionen ökar snabbare får företagen ett ökat behov av att anställa. Sysselsättningsökningen blir dock förhållandevis dämpad 2014, då företagen delvis kan möta den ökade efterfrågan med lediga resurser inom företagen. Produktiviteten ökar därför starkt (se tabell 4.5). Sammantaget bedöms sysselsättningen öka med ca 35 000 personer både . Detta medför att sysselsättningsgraden blir nästintill oförändrad 2013 och 2014 (se diagram 4.8). Diagram 4.9 Ett urval av sysselsättningsindikatorer 2001– 2013 Nyanmälda lediga platser (vänster skala) Varsel (vänster skala) Anställningsplaner, näringslivet (höger skala) Anm.: Nyanmälda platser vid Arbetsförmedlingen. Anställningsplanerna är säsongrensade och avser förväntningar på antal anställda från Konjunkturbarometern. Nettotal är skillnaden mellan andelen positiva och andelen negativa svar. Källor: , och . BNP-tillväxten 2013 och 2014 kommer till stor del att drivas av en ökad tjänsteproduktion. Detta följer av att den inhemska efterfrågan väntas växa relativt starkt. Bidraget från varuproduktionen blir förhållandevis litet eftersom exporttillväxten förväntas bli svag. Efterfrågan på arbetskraft kommer därmed skilja sig mellan olika sektorer . I tjänstesektorn totalt bedöms sysselsättningen öka med närmare 80 000 personer . Tabell 4.6 Sysselsättning i ekonomins olika sektorer Procentuell förändring om annat ej anges Nivå, tusental personer -0,1 -0,4 -1,7 -1,5 -0,1 1 I ekonomin totalt inkluderas även sysselsatta i hushållens icke vinstdrivande organisationer. Antalet sysselsatta avser sysselsatta enligt nationalräkenskaperna. Källor: och egna beräkningar. Sysselsättningen i varubranscherna väntas däremot minska (se tabell 4.6). På kort sikt tyder flera indikatorer, såsom anställningsplaner enligt konjunkturbarometer och inköpschefsindex, på att antalet sysselsatta inom industrin kommer fortsätta att minska. Sysselsättningen bestäms dock inte bara av den konjunkturella utvecklingen. Den minskande andelen sysselsatta i varubranscherna totalt, och den allt större andelen sysselsatta i tjänstebranscherna, följer en strukturell trend som pågått (se diagram 4.10). Diagram 4.10 Sysselsättning i näringslivet och offentlig sektor 1994–2014 Procent av total sysselsättning Anm.: Sysselsatta enligt nationalräkenskaperna. Källor: och egna beräkningar. Sysselsättningen inom kommunsektorn har ökat (se avsnitt 10.3).81 För att uppfylla det kommunala balanskravet förväntas utvecklingen av antalet arbetade timmar avstanna något och 2014. Det totala antalet arbetade timmar bedöms öka något (se diagram 4.11). Ökningen drivs, liksom sysselsättningen, av en positiv utveckling i tjänstebranscherna och i den offentliga sektorn. Däremot växer antalet arbetade timmar långsammare än sysselsättningen. En förklaring till detta är att frånvaron har ökat något. En annan förklaring är att medelarbetstiden, dvs. hur många timmar man arbetar inklusive övertid, har stigit i kommunsektorn och 81 Kommunsektorn avser kommunala myndigheter enligt nationalräkenskaperna, där kommuner och landsting ingår. nu ligger på en historiskt hög nivå. Det verkar som att kommunerna har behövt anställa fler för att korrigera den utvecklingen. Inom näringslivet utvecklas antalet arbetade timmar svagt 2013 och inom den exporttunga tillverkningsindustrin faller timmarna. Antalet arbetade timmar växer starkare 2014 då varuproduktionen kommer igång. Diagram 4.11 BNP, arbetade timmar och sysselsatta 1994– 2014 Anm.: Kalenderkorrigerade data för BNP och arbetade timmar. Källor: , och egna beräkningar. Arbetskraften har ökat starkt (se diagram 4.12). Det beror delvis på att befolkningen i arbetsför ålder har ökat, men också på att en större andel av befolkningen deltar i arbetskraften, dvs. arbetskraftsdeltagandet har ökat. I regel sjunker arbetskraftsdeltagandet när konjunkturen försämras. Under finanskrisen och den efterföljande lågkonjunkturen har det dock inte minskat i samma grad som under tidigare lågkonjunkturer. är arbetskraftsdeltagandet på samma nivå som under högkonjunkturerna 2001 och 2007 (se diagram 4.12). En viktig förklaring till det ökade arbetskraftsdeltagandet är att regeringens skatte- och arbetsmarknadsreformer, framför allt jobbskatteavdraget, har ökat drivkrafterna att arbeta. Den starka ökningen i arbetskraften bedöms avta , huvudsakligen beroende på att regeringens tidigare reformer i stort bedöms ha fått full effekt på arbetskraften (se tabell 4.5). En annan anledning är att grupper med lågt arbetskraftsdeltagande, som äldre och nyanlända invandrare, ökar i snabbare takt än andra grupper . Diagram 4.12 Arbetskraften och arbetskraftsdeltagande –2014 Antal i arbetskraften (vänster skala) Arbetskraftsdeltagande (höger skala) Anm.: Avser åldersgruppen 15–. Länkad data från (2001–2005) och (1990–2000). Källor: , och egna beräkningar. Arbetslösheten fortsatt hög 2014 Arbetslösheten minskade i samband med konjunkturåterhämtningen 2010 och 2011. När konjunkturen åter försvagades bröts nedgången (se diagram 4.13) och och början av 2013 har arbetslösheten stigit ytterligare. Diagram 4.13 Arbetslöshet 1990–2014 Antal arbetslösa (vänster skala) Arbetslöshet (höger skala) Anm.: Avser åldersgruppen 15–. Länkad av (2001– 2005) och (1990–2000). Källor: , och egna beräkningar. Den höga arbetslösheten beror på att arbetskraftsdeltagandet har ökat, som efterfrågan på arbetskraft varit svag under den Även om det ökade arbetskraftsdeltagandet bidrar till högre arbetslöshet är ett högt arbetskraftsdeltagande i grunden positivt, då chansen att få ett arbete är större för personer i arbetskraften jämfört med de som står utanför arbetsmarknaden. Arbetslöshetstiderna har dock förlängts sedan finanskrisens utbrott. Den främsta förklaringen till ökningen i arbetslösheten är inte ett stort inflöde från sysselsättning till arbetslöshet, utan att det blivit svårare för de som redan är arbetslösa, och för de som har trätt in i arbetskraften, att hitta arbete (se fördjupningsrutan De flesta har en låg arbetslöshetsrisk trots att arbetslösheten är hög). De längre arbetslöshetstiderna har också resulterat i att långtidsarbetslösheten stigit kraftigt, även om antalet personer som är långtidsarbetslösa minskat jämfört med och 2010, då långtidsarbetslösheten var som högst (se diagram 4.14). Regeringen bedömer att långtidsarbetslösheten kommer att ligga kvar på en hög nivå . Diagram 4.14 Långtidsarbetslösa 2001–2013 Antal långtidsarbetslösa (vänster skala) Långtidsarbetslöshet (höger skala) Anm.: Avser åldersgruppen 15–. Långtidsarbetslösa avser arbetslösa 27 veckor eller längre (svensk praxis), mätt enligt arbetskraftsundersökningarna. Regeringen bedömer att sysselsättningen kommer att öka av 2013. Även arbetskraften ökar och arbetslösheten blir fortsatt hög. förbättras läget på arbetsmarknaden och arbetslösheten faller gradvis tillbaka, då sysselsättningen ökar snabbare än arbetskraften (se tabell 4.5). Prognosen för arbetslösheten är i linje med andra bedömares Regeringens prognos för arbetslösheten ligger i linje med andra bedömares prognoser (se tabell 4.7). Europeiska kommissionens arbetslöshetsprognos är marginellt högre än regeringens. En möjlig förklaring är att kommissionen inte har haft tillgång till arbetskraftsundersökningarna , som publicerades (se fördjupningsrutan Jämförelse med andra bedömares prognoser för svensk ekonomi). bedömer att sysselsättningen blir något starkare och arbetskraften något svagare än bedömningen i regeringens prognos. Detta innebär att prognos för arbetslösheten 2013 är något lägre än regeringens. är regeringens bedömning av arbetslösheten helt i linje med Europeiska kommissionen, men högre än prognos. prognostiserar en marginellt starkare sysselsättningsökning, jämfört med regeringens . bedömer att arbetskraften kommer att utvecklas svagare än bedömningen i regeringens prognos. Tabell 4.7 Arbetslöshet: Regeringens prognos jämfört med andra bedömare Anm.: Avser åldersgruppen 15–.