prop · H003164 · 2013-06-19 00:00:00 — Enligt och rådets direktiv /13/EU av om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster, som är genomfört genom radio- och tv- lagen, ska sponsorns namn anges i början och/eller slutet av programmen. Det finns inte någon möjlighet att, så som SVT anför, medge undantag från denna bestämmelse genom villkor i sändnings- tillstånden. Redovisningskrav bör införas för andra kommersiella samarbeten När det gäller andra kommersiella samarbeten beskriver kommittén en rad exempel på evenemang som innefattar eller skulle kunna innefatta kommersiella samarbeten. Regeringen bedömer i likhet med kommittén att en ökad öppenhet och tydlighet avseende sådana kommersiella samarbeten skulle stärka insynen i verksamheten och därmed öka programföretagens oberoende från kommersiella aktörer. Särskilda redovisningskrav bör således införas när det gäller sådana samarbeten. Affärsetik måste beaktas i redovisningen Eftersom de företeelser som beskrivs i detta avsnitt i stora delar även involverar andra aktörer behöver programföretagens redovisning, som flera remissinstanser har påpekat, ske på ett sådant sätt att sedvanlig affärsetik beaktas. Ett förbud mot produktplacering införs Regeringens förslag: Ett förbud mot att sända program där produkt- placering förekommer införs i sändningstillstånden för SVT och UR. Kommitténs förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser, bl.a. , , , SR, SVT och UR tillstyrker eller har inga invändningar mot förslaget. Enligt SVT är ett formellt förbud i sändningstillståndet bara en bekräftelse av ett regelverk som företaget redan har upprättat internt. SVT understryker att företagets princip att 2012/13:164 inte ta emot varor eller tjänster gratis eller mot betalning för exponering i tv-program också gäller i de fall när produktioner har lagts ut på fri- stående produktionsbolag. anser att kommittén även borde ha föreslagit regler som ska gälla för externa bolag som anlitas av public service, samt någon form av straff eller konsekvenser om man bryter mot dessa. Film&TV-Producenterna instämmer i att det är oproblematiskt att införa ett totalförbud mot produktplacering, men anser att det uttryckligen bör framgå att förbudet avser just egen- produktion. Annonsörer avstyrker förslaget och anser att program- företagen på egen hand bör få bedöma om de önskar att utnyttja den möjlighet som lagen ger att använda produktplacering, och i före- kommande fall informera öppet om detta. Skälen för regeringens förslag: Oberoendet av kommersiella intressen är en av grunderna för radio och tv i allmänhetens tjänst. Sändningstillstånden för , SVT och UR innehåller som tidigare nämnts ett uttryckligt förbud mot att sända reklam. Produktplacering definieras i radio- och tv-lagen, som också innehåller bestämmelser om produktplacering i program i tv eller beställ-tv. Produktplacering är tillåten i filmer, tv-serier, sportprogram och program med lätt underhållning, förutsatt att programmet inte huvudsakligen vänder sig till barn . Produktplacering är förekomsten i ett program av en vara, tjänst eller varumärke, om detta sker i marknads- föringssyfte och mot betalning eller liknande ersättning till leverantören av medietjänsten, dock inte när varan eller tjänsten är av obetydligt värde och har tillhandahållits gratis. Enligt 4 kap. 10 § radio- och tv-lagen får ett tillstånd att sända tv eller sökbar text-tv förenas med förbud mot eller villkor för att sända program där produktplacering förekommer. Enligt kommittén har SVT uttalat att man inte har för avsikt att använda sig av den möjlighet som lagen ger till produktplaceringar. UR:s programutbud är enligt kommittén sådant att företaget gör bedömningen att produktplaceringar inte får förekomma. Mot bakgrund av principen om kommersiellt oberoende och reklam- frihet i radio och tv i allmänhetens tjänst anser regeringen trots program- företagens egna riktlinjer att det i SVT:s och UR:s sändningstillstånd bör införas ett förbud mot att sända program där produktplacering före- kommer. Enligt propositionen En ny radio- och tv-lag (prop. 2009/10:115 s. 159), vilken ligger till grund för bestämmelsen i radio- och tv-lagen, bör begreppet produktplacering definieras så att det omfattar situationer då ett program helt eller delvis har bekostats av någon annan än den som bedriver programverksamheten, dvs. då betalning för produktplacering har tagits emot av programbolaget självt. Företeelser då betalning för produktplaceringen utgått i tidigare produktionsled faller utanför radio- och tv-lagens reglering av produktplacering. Regeringens förslag: Uppdraget för och tv att granska om programföretagen uppfyller uppdraget i allmän- hetens tjänst förtydligas enligt följande. och tv ska i efterhand utifrån redovisningar från SVT, SR och UR bedöma om bolagen har uppfyllt sina uppdrag enligt villkor i sändningstillstånd och andra beslut av regeringen som meddelats med stöd av radio- och tv-lagen samt anslagsvillkor. Därmed tydliggörs att uppdraget även omfattar villkor som avser resursförbrukning, kostnadseffektivitet och produktivitet. Kommitténs förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Flera remissinstanser, t.ex. och folkminnen, och tillstyrker förslaget. SVT anser att förslaget är rimligt, men påpekar att omfattningen av effektivitetsgranskningen bör vara i linje med helhetsbedömningen i UR har inga invändningar mot förslaget, under förutsättning att förtydligandet inte innebär en förändring i sak. radio och tv välkomnar att dess uppdrag tydliggörs så att det klarare framgår vilka anslagsvillkor som ska ligga till grund för nämndens bedömning av public service-uppdragen och att gränsen för nämndens ansvar blir så tydlig som möjligt. Nämnden anför att den givet dess huvuduppgift knappast kan förväntas ha optimala förutsättningar för att bedöma om de mått som programföretagen redovisar verkligen visar på effektivitet och produktivitet. Statskontoret anser att det är viktigt att Myndigheten för radio och tv också granskar ekonomiska frågor, och att myndigheten vidareutvecklar den kompetens och de resurser som krävs för att fullgöra granskningen av ekonomiska delar i public service-redovisningar och anslagsvillkor. () är positivt till förslaget, men anser att det är otillräckligt. Enligt MTG och bör uppföljningen även avse frågor rörande mediemarknadens utveckling och konkurrens- SR framhåller att det är omöjligt att beskriva och jämföra effektivitet och produktivitet utan att ta hänsyn till kvaliteten i det som produceras. Enligt SR saknas användbara effektivitets- och produktivitetsmått för det och Unionen anser att det inte är att värna oberoendet att ge en statlig myndighet i uppgift att ha detaljerade syn- punkter på hur programföretagen väljer att arbeta för att fullgöra sina , Copyswede och KLYS avstyrker förslaget på Skälen för regeringens förslag och tv som är ett särskilt beslutsorgan inom Myndigheten för radio och tv har som sin centrala uppgift att genom granskning i efterhand övervaka om program som sänts i radio eller tillhandahållits i beställ-tv överensstämmer 2012/13:164 skrifterna i radio- och tv-lagen och de programrelaterade villkor som kan gälla för tjänsterna (16 kap. 2 § radio och tv-lagen). Vid sidan av denna uppgift ska nämnden bland annat granska SR:s, SVT:s och UR:s public service-redovisningar och utifrån dessa bedöma om bolagen uppfyllt sina uppdrag. Detta följer av såväl bestämmelser i instruktionen för Myndigheten för radio och tv som myndighetens regleringsbrev. I de fall gör bedömningen att uppdraget inte uppfyllts ska nämnden motivera detta ställningstagande. Nämnden ska däremot inte föreslå eller påtala behov av förändringar, eftersom det är en uppgift för , SVT och UR att bedöma på vilket sätt uppdraget ska utföras (se prop. 2008/09:195 s. 53). utlåtanden ska ses som ett underlag för programföretagen och dess ägare, , samt utgöra underlag för regeringen och då det görs en samlad bedömning av verksamheten inför beslut om nästa tillståndsperiod (prop. 2005/06:112 s. 48). Uppdraget till bör förtydligas En uppföljning av den verksamhet som finansieras med radio- och tv- avgifter har stor betydelse för att upprätthålla legitimiteten för radio och tv i allmänhetens tjänst. Via radio- och tv-avgiften ställs stora resurser till programföretagens förfogande och det är väsentligt att allmänhet, upp- dragsgivare och företagen själva får en bekräftelse på att avgiftsmedlen har använts för avsedda ändamål. Enligt Europeiska kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om statligt stöd på radio och tv i allmänhetens tjänst (EUT C 257, 27.10.2009) är det önskvärt att en myndighet eller ett särskilt utsett organ utövar en öppen och effektiv tillsyn över tillämpningen av bestämmelserna mellan staten och företagen. Regeringen delar kommitténs uppfattning att en effektiv tillsyn förutsätter att uppföljningen av uppdraget i allmänhetens tjänst avser uppdraget i dess helhet, dvs. även den del som ges i anslags- villkoren och som avser resursförbrukning, kostnadseffektivitet och produktivitet. och tv är den institution som har bäst kunskap om vad programföretagens uppdrag i allmänhetens tjänst inne- bär. Eftersom uppföljningen kräver förståelse för vilka publicistiska strategier som ligger bakom ekonomiska övervägningar och beslut anser regeringen att uppgiften lämpligast bör ligga på . Flera remissinstanser har framfört synpunkter på eller avstyrkt förslaget av skäl som har att göra med programföretagens oberoende. Regeringen anser emellertid inte att programföretagens oberoende ställning utgör ett hinder för en effektiv uppföljning av företagens verksamhet. utgår bedömningar från anslags- villkoren. Genom en förbättrad och mer tydlig redovisning från program- företagen (se avsnitt 11.1) får nämnden bättre förutsättningar att utföra detta uppdrag. Regeringen delar kommitténs bedömning att det ska för- tydligas i instruktionen för Myndigheten för radio och tv att uppdrag att, utifrån redovisningar från SR, SVT och UR, granska hur bolagen uppfyllt sina uppdrag i allmänhetens tjänst ska utgå från villkor i sändningstillstånd och andra beslut av regeringen som meddelats med stöd av radio- och tv-lagen samt anslagsvillkor. Närmare anvisningar om hur uppföljningen av villkoren ska ske kommer Prop. 2012/13:164 att ges i regleringsbrevet för Myndigheten för radio och tv. Ökade resurser och analys av mediemarknaden Enligt regeringens uppfattning medför förtydligandet av uppdraget ett behov av ökade resurser från rundradiokontot till Myndigheten för radio och tv. Regeringen avser att återkomma till den frågan i budget- propositionen . Som lyfts fram även i avsnitt 3.2 bygger mediepolitiken på insikten om att det behövs både en självständig och oberoende radio- och tv- verksamhet i allmänhetens tjänst och en livskraftig kommersiell sektor. Frågor om den allmänfinansierade programverksamhetens påverkan på mediemarknaden, konkurrenssituationen och marknadens utveckling i stort hör enligt regeringens uppfattning hemma i ett större sammanhang och bör därför inte hanteras inom ramen för årliga uppföljning av SR:s, SVT:s och UR:s uppdrag i allmänhetens tjänst. Regeringen avser att lämna ett separat uppdrag till Myndigheten för radio och tv på detta område, vilket bl.a. bör inkludera en analys av hur programföretagens kompletterande verksamhet utvecklas (se avsnitt 5.4). 12.1Konsekvenser för stat, kommun och landsting Regeringen bedömer att förslagen i propositionen inte kommer att få några direkta konsekvenser för statsbudgeten eftersom medlen till SR, SVT och UR betalas ut från rundradiokontot som är placerat i Riksgälden och åtskilt från statsbudgeten. Det lån i Riksgälden som bedöms behövas för att finansiera parallellsändningar i samband med övergången till digitalradio (avsnitt 7.4.4) kan emellertid få indirekta konsekvenser för statsbudgeten på så sätt att in- och utlåningen i Riksgälden och därmed också statens lånebehov påverkas. Detsamma gäller för medels- tilldelningen till programföretagen i fall det uppstår ett underskott på rundradiokontot. Regeringens målsättning är dock att det ska råda balans mellan intäkter och utgifter på rundradiokontot och avser att återkomma när det gäller nivån på radio- och tv-avgiften under resten av den kommande tillståndsperioden (avsnitt 8.1). Förslagen kommer inte att få några ekonomiska konsekvenser för kommuner och landsting. 2012/13:164 12.2 Konsekvenser för företag och enskilda 12.2.1SR, SVT och UR Några av förslagen och bedömningarna i propositionen kommer sanno- likt att medföra ökade kostnader för , SVT och UR. Det gäller t.ex. förslagen om att UR ska utveckla och vidga sitt utbildningsutbud (avsnitt 6.1.1), att utbudet på minoritetsspråk ska öka (avsnitt 6.3.2) och att SVT och UR ska åläggas särskilda krav på omfattningen av tillgänglighets- tjänsterna (avsnitt 7.5.1). Även de ökade redovisningskrav som föreslås kan medföra en viss ökning av programföretagens administrativa kostnader. Regeringen bedömer att dessa kostnadsökningar bör kunna rymmas inom de ekonomiska ramar som föreslås för tillståndsperioden, vilka bl.a. innebär en särskild nivåhöjning av UR:s medelstilldelning om (avsnitt 8.2). Som framgår av avsnitt 7.4.4 bedömer regeringen att SR har en central roll i övergången från analog till digital radio. Teknikskiftet bör i så liten utsträckning som möjligt bekostas av radio- och tv-avgiftsbetalarna, och därför är en modell där SR:s kostnader för parallellsändningar finansieras genom lån i att föredra. På lång sikt bör en övergång resultera i väsentligt lägre kostnader för såvitt avser utsändning av program. Radio och tv i allmänhetens tjänst är per definition marknadsstörande eftersom programföretagen verkar på en mediemarknad tillsammans med kommersiella aktörer. Regeringen bedömer emellertid att vissa förslag och bedömningar i propositionen kommer att få en positiv effekt på små och stora företags arbetsförutsättningar och konkurrensförmåga på mediemarknaden. Förslaget om (avsnitt 5.1) och bedömningen om tydliggörande av sändningstillstånden (avsnitt 5.2) borde ge mer stabila förutsättningar även för andra företag. I kapitel 10 om mångfald i programproduktionen bedömer regeringen att utlägg- ningarna på externa produktionsbolag borde kunna öka under tillstånds- perioden. Som framgår av avsnitt 7.4.4 avser regeringen att ge en bransch- samordnare i uppdrag att tillsammans med Myndigheten för radio och tv ta fram en plan för övergång från FM-sändningar till digitalradio utifrån vissa förutsättningar. En digitalisering av den marksända radion skulle bl.a. kunna ge förutsättningar för mer jämbördiga konkurrensvillkor, dels mellan SR och de kommersiella programföretagen, dels mellan olika kommersiella programföretag. Nationella sändningar skulle kunna inne- bära fler potentiella lyssnare och därmed möjligheter till högre annonsintäkter för de kommersiella företagen. Som framgår av avsnitt 8.1 bedömer regeringen att radio- och tv-avgiften inte behöver höjas i tillståndsperioden. kommer avgiften således att uppgå till per hushåll och år. Regeringen avser att återkomma när det gäller nivån på radio- och tv- avgiften under resten av tillståndsperioden. Vid en övergång till digitalradio kommer allmänheten att behöva investera i nya radiomottagare. Parallellsändningar kommer emellertid att pågå under varför det inte handlar om en omedelbar utgift. Som beskrivs i avsnitt 7.4.3 har priserna för radiomottagare för T-DAB och T-DAB+ sjunkit och kan köpas i för motsvarande I kostar de billigaste T-DAB-mot- tagarna motsvarande ca . Priserna på mottagare kan förmodas sjunka ytterligare. Priserna för DAB+-mottagare som extra utrustning i bilen ligger på ca . också adapters för bilradio för motsvarande . Regeringens mål för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. integrationspolitiken är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. är inriktad på att minska diskrimineringen och främja lika rättigheter i samhället oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning eller ålder. Den bild av samhället som förmedlas i medierna har stor påverkan på Enligt 5 kap. 1 § radio- och tv-lagen (2010:696) ska en leverantör av medietjänster som tillhandahåller tv-sändning, beställ-tv eller sökbar text-tv se till att programverksamheten som helhet präglas av det demokratiska statsskickets grundidéer och principen om alla människors lika värde och den enskilda människans frihet och värdighet. I 14 kap. 1 § samma lag ställs motsvarande krav på den som sänder ljud- radio med tillstånd av regeringen. SR, SVT och UR kan, liksom andra medieföretag, genom sitt utbud påverka attityder och skeenden i samhället, t.ex. genom val av programinnehåll och av vilka personer som hörs och syns i sändningarna. SR, SVT och UR har genom sitt uppdrag i allmänhetens tjänst ett särskilt stort ansvar i detta avseende. bedömning är att förslagen i denna proposition bidrar till uppfyllandet av målen för jämställdhetspolitiken och integrationspolitiken samt politiken Det gäller särskilt förslagen att programföretagens utbud ska spegla hela landets mångfald och att programverksamheten ska bedrivas utifrån ett jämställdhets- och mångfaldsperspektiv (avsnitt 6.2), att utbudet på minoritetsspråk ska öka (avsnitt 6.3.2) och att SVT och UR ska åläggas särskilda krav på omfattningen av tillgänglighetstjänsterna (avsnitt 7.5.1). Som framgår av avsnitt 7.4.3 är energiförbrukningen för att sända digitalradio avsevärt lägre än för analog radio. 2012/13:164 gång från analoga till digitala radiosändningar kan därför bidra till positiva effekter på miljön. Det har övervägts om förslagen i propositionen kan komma att få effekter på den kommunala självstyrelsen, sysselsättningen eller på brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet. Regeringens bedömning är att förslagen inte påverkar något av dessa områden. Sammanfattning av betänkandet Nya villkor för public service (SOU 2012:59) Vi har haft i uppdrag att analysera förutsättningarna för radio och tv i allmänhetens tjänst och lämna förslag till de förändringar som behöver göras inför nästa tillståndsperiod som inleds . Upp- draget har bl.a. omfattat frågor om utformningen av programföretagens uppdrag, samarbete och konkurrens, finansierings-former och ekono- miska ramar, styrning, reglering och uppföljning, samt distribution och digitalisering. Public service och framtiden I kapitel två redogör vi för några av de grundläggande värderingar vi har när det gäller public service i . Syftet är att ge en övergripande ram och förståelse för de överväganden, bedömningar och förslag som presenteras senare i betänkandet. Vi menar att det finns ett stort egenvärde i att det i ett demokratiskt samhälle finns en eller flera aktörer inom radio och tv som ska vara fri/fria från statliga, ekonomiska, politiska och andra intressen och maktsfärer i samhället. Det finns vidare ett egenvärde i att allmänheten har tillgång till ett programutbud som är fredat från reklam, produkt- placeringar och, så långt det är möjligt, direkt och indirekt sponsring. Public service-utbudet är också en garant för mångfalden i radio- och tv- utbudet. För att fortsatt värna en hög grad av självständighet och integritet för programföretagen är det angeläget med en tydlig skiljelinje mellan staten och programföretagen, så lite detaljreglering som möjligt och ett stort ansvar hos programföretagen själva. En av statens viktigaste uppgifter i relation till programföretagen är att ge företagen tydliga uppdrag samt långsiktiga och stabila förutsättningar. Det gagnar även andra aktörer på marknaden. Staten måste också följa upp att programföretagen fullgjort sina uppdrag i allmänhetens tjänst och att avgiftsmedlen använts effek- tivt. För detta ändamål krävs det att statsmakterna har de redskap som krävs, med de befogenheter, den kapacitet och de resurser som behövs, för att genomföra granskningen. Programföretagens ansvar, å andra sidan, är att värna sitt oberoende både mot staten och mot andra aktörer i samhället. De ska leverera sitt utbud utifrån sina uppdrag och sin kunskap om publiken och inte utifrån en upplevd konkurrens om marknadsandelar. De har också ett stort ansvar för att öppet och transparent redogöra för hur man har tolkat upp- dragen, vilken verksamhet man har bedrivit och till vilken kostnad. I längden menar vi att ett sådant förhållningssätt stärker programföretagens oberoende. Ändrade förutsättningar på radio- och tv-marknaderna Förutsättningarna på radio- och tv-marknaderna (kap. 3) har ändrats dramatiskt de senaste två decennierna. dominerar fyra programbolag tv-marknaden och tre bolag radiomarknaden i . till tittartids- andelar respektive räckvidd är SVT och SR fortfarande störst, men konkurrensen har hårdnat framför allt på tv-sidan. De fem största tv-kanalerna har minskat sin andel av den totala tittar- tiden från 2011 till förmån för framför allt fler s.k. nischkanaler. På tv-sidan har också en helt ny marknad för produktionsbolag skapats. På radiosidan finns ett antal mindre bolag som specialiserar sig på radioproduktioner. Medan public service-företagen i princip uteslutande finansieras med radio- och tv-avgiften är kommersiell radio och tv framför allt beroende av två intäktskällor, reklam och sponsring samt (när det gäller tv) abonnemang. dominerade det underhållningsinriktade programutbudet i sex av de tio tv-kanaler som medieforskaren undersökt. Endast i SVT2, SVT24 och Kunskapskanalen dominerade det informations- inriktade programutbudet. På radiosidan är de kommersiella bolagen framför allt inriktade på populärmusik från de senaste två decennierna. I SR:s utbud utgjorde musik 2011 medan nyheter och samhälle utgjorde . Den andel av befolkningen som tittar på tv en genomsnittlig dag har varit relativt det . tittar av befolkningen på tv en genomsnittlig dag. Den stora förändringen är framför allt att användningen av olika typer av beställ- tjänster ökar mycket snabbt och då särskilt genom mobiltelefoner. Radiolyssnandet har gått ner . lyssnar av befolkningen på radio en genomsnittlig dag. Lyssnandet på webbradio ligger på . För programbolagen på radio- och tv-marknaderna får den allt större användningen av internet stora effekter. intäktsmöjligheter i form av abonnemangs- och reklamintäkter riskerar att minska om alltmer tv-innehåll flyttar över till internet som beställtjänster. I takt med utvecklingen måste programbolagen hitta nya affärsmodeller och intäktskällor som t.ex. produktplaceringar och indirekt sponsring. Slut- ligen ändras konkurrensförhållandena mellan de mediebolag som leve- rerar innehållet. På internet möts olika typer av medieföretag som har använt helt olika distributionsformer. När det gäller uppdragens utformning (kap. 4) är vår bedömning att nuvarande sändningstillstånd ger uttryck för den typ av programutbud som programföretag i allmänhetens tjänst bör ha. Särskilda krav vad beträffar t.ex. mångfald, kvalitet och det svenska språket samt vissa utpekade programområden som nyhetsverksamhet, kulturutbud, minori- tetsspråk och utbud för barn och unga bör gälla även nästa tillstånds- Vi menar dock att sändningstillstånden behöver tydliggöras så att strukturen blir mer logisk, överlappningar undviks och användningen av vissa begrepp blir mer enhetlig. Det betyder inte att villkoren överlag behöver preciseras eller att detaljgraden i övrigt behöver öka. Mot bakgrund av utvecklingen när det gäller olika distributionsformer framstår begreppen kärnverksamhet och kompletterande verksamhet som missvisande och otidsenliga. Det är rimligt, menar vi, att vara tydlig i anslagsvillkoren med att de medel som ställs till programföretagens