prop · H1031d3 · 2013-09-18 00:00:00 — fråga om dessa minoriteters språk och kulturella identitet. Utanför förvaltningsområdena erbjuder drygt hälften, av de 71 kommuner som besvarat och enkät med frågor om kommunens arbete, språkstöd på något av minoritetsspråken i förskolan eller modersmålsundervisning i . 51 kommuner har genomfört någon form av språk- eller kulturinsatser utanför utbildningsområdet, till exempel litteraturinköp, språkbad eller kulturevenemang. Insatser för kultur, språkvård och revitalisering och folkminnen har bl.a. i uppdrag att genomföra språkvårdande insatser för samtliga nationella minoritetsspråk med undantag för samiskan som hanteras av . har institutet fördelat till 33 olika projekt för revitalisering av minoritetsspråken i enlighet med förordningen (2010:21) om statsbidrag för insatser till stöd för de nationella minoritetsspråken. I likhet prioriterades bidrag till organisationer och stiftelser för projekt som rörde barn och ungdomar. av medlen fördelades för samiska projekt, för finska, för meänkieli, till chib och för jiddisch. etablerades samiska språkcentrum i respektive . har språkcentren fortsatt att arbeta med metodutveckling för språkrevitaliseringsarbete. För att främja de nationella minoriteternas språk och kultur fördelar även (), , medel inom utgiftsområde 17. Medlen utbetalas både som verksamhetsbidrag och som projektbidrag. fördelades , vilket ligger i linje med 2011. Inom utgiftsområde 17 disponerar även medel för insatser för samisk kultur och samiska organisationer. Bidraget uppgick till ca och tilldelades verksamhet med en samisk bibliotekskonsulent och Sámi Teáther () samt till verksamhet inom samiskt konst- och kulturliv. Särskilda insatser för romsk inkludering var det romernas ankomst till först formellt noterades i register. Regeringen gav därför i uppdrag att anordna ett möte om romsk kultur och historia . konstaterar i sin årsredovisning att intresset för att söka utvecklingsstöd för romska projekt ökade . avser att följa upp effekterna av konferensen. och folkminnen har spridit kunskap och goda exempel på språkvårdande insatser för chib bland romer. Vidare pågår uppdrag med att uppmuntra utveckling och produktion av skolmaterial på alla varieteter av chib för barn, unga och vuxna. Nästan alla av de nio olika typer av skolmaterial som uppdraget har resulterat i färdigställdes till . 10.4.3 Analys och slutsatser Regeringen kan konstatera att det statsbidrag, som lämnas till de kommuner som ingår i förvaltningsområdet för samiska, finska eller meänkieli gett resultat eftersom de allra flesta av kommunerna nu uppfyller sina åtaganden enligt lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. användes också statsbidraget i högre utsträckning än . En förklaring kan vara att fler nya kommuner kommit igång med sitt arbete efter den inledande uppstartsfasen. En annan förklaring kan vara att möjligheten att dra in oförbrukade statsbidrag infördes , vilket kan ha medfört att fler kommuner förstått betydelsen av att använda det årliga bidraget på ett planerat och effektivt sätt. Behovet av olika typer av insatser på lokal, regional och nationell nivå är dock fortsatt stort, inte minst utanför förvaltningsområdena där kunskapen om minoritetsrättigheterna, och statens ansvar för dessa, fortsatt är mycket låg. och i arbete är centralt i den processen men det krävs också ett förbättrat ansvarstagande på och nationell nivå. På regional nivå har t.ex. länsstyrelserna en större roll att spela. Möjligheten för kommuner att ansöka om anslutning till ett förvaltningsområde ligger i linje med, och stärker därmed, regeringens minoritetspolitiska strategi. Det har visat sig vara ett bra sätt att öka intresset för minoriteternas rättigheter på lokal nivå som det innebär ett tydligare ansvarstagande från kommunernas sida att ta ansvar för minoriteternas rättigheter. Regeringen kan konstatera att den lagstadgade skyldigheten att möjliggöra inflytande för de nationella minoriteterna har 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 bidragit dels till att minoriteterna i högre utsträckning engagerat sig i frågor som rör rättigheter på lokal och nationell nivå, dels till ett ökat intresse från såväl kommuner som myndigheter att genomföra samråd. Minoritetsorganisationerna har dock på grund av kapacitetsbrist svårt att möta upp den ökade efterfrågan. pekar både kommuner och myndigheter på att samråden har en positiv effekt på utvecklingsarbetet. Arbetet från det tredje reformåret visar också att ett fortsatt arbete krävs för att förändra attityder och förhållningssätt, öka kunskapen om rättigheterna och för att få ansvariga kommuner, landsting och myndigheter att genomföra de förändringar som krävs för att förverkliga intentionerna med lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. I det ligger även att arbeta aktivt för att minoritetsfrågorna ska bli en naturlig del av den ordinarie verksamheten. De särskilda uppdragen till ett antal statliga myndigheter har varit värdefulla både för det externa och interna utvecklingsarbetet. Det har bl.a. resulterat i att sex myndigheter har fått förnyade uppdrag för att fortsätta den positiva utvecklingen samt att arbetet för de nationella minoriteterna har blivit ett prioriterat område för DO . På nivå, såväl hos kommunerna som hos minoritetsmedborgarna, finns ett större medvetande och en ökad efterfrågan när det gäller frågor som rör språk, kultur och utbildning. visar flera rapporter att det är inom utbildningsområdet som de största utmaningarna finns för att tillgodose särskilt barn och ungas minoritetsrättigheter. I fråga om revitalisering av de nationella minoritetsspråken finns ett fortsatt stort intresse att bedriva revitaliseringsprojekt. Antalet ansökningar har dock minskat . inkom 122 ansökningar men 2012 inkom endast 80. Detta kan tyda på ett behov av att säkerställa att ändamålet med bidraget fortfarande stämmer överens med de behov som finns hos de nationella minoriteterna. Samiskt språkcentrums arbete med att utveckla metoder för revitalisiering har haft en positiv effekt på tillvaratagandet av språkkunskaper hos äldre och passiva språkbrukare och bidragit till att öka antalet aktiva talare. Språkcentrums metodutvecklingsarbete är av stor betydelse för revitaliseringsarbetet. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Regeringen bedömer vidare att de statliga medel som fördelas till de nationella minoriteternas kulturverksamheter är betydelsefulla när det gäller att bevara, utveckla och sprida minoriteternas kultur. Insatserna för att stärka jämställdhetsarbetet bland de nationella minoriteterna har bidragit till en ökad medvetenhet om jämställdhetsfrågor bland grupperna och till ett mer systematiskt jämställdhetsarbete. Inom strategin för romsk inkludering är de särskilda satsningarna på romska flickor och kvinnor en viktig del i arbetet med att säkerställa att kvinnor och män kan delta i samhället på lika villkor. Insatserna inom ramen för regeringens strategi för romsk inkludering har kommit igång och bidragit till att ett målinriktat och långsiktigt arbete för romsk inkludering utvecklas inom såväl statlig som . Flera av de insatser som genomförts har börjat ge konkreta resultat. Brobyggarverksamheten har t.ex. bidragit till att fler romska barn nu deltar i skolan. Romskt deltagande och inflytande är en förutsättning för att det fortsatta arbetet med att genomföra strategin för romsk inkludering ska vara framgångsrikt. Regeringens bedömning är att den vitbok om övergrepp, kränkningar och andra särbehandlande åtgärder mot romer som tas fram inom kommer att bidra till att förstärka strategins legitimitet. Regeringens minoritetspolitiska strategi syftar till att nå det minoritetspolitiska målet och förbättra efterlevnaden av lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk samt folkrättsliga minoritetsåtaganden. I det fortsatta arbetet ingår alltjämt att hantera de brister som identifierats. Det handlar t.ex. om bristande kunskap om skyddet för de nationella minoriteterna utanför förvaltningsområdena. Regeringen anser att arbetet med att öka kunskapen om och skyddet för de nationella minoriteterna behöver fortsätta på alla nivåer i samhället, särskilt utanför förvaltningsområdena och vid statliga myndigheter. i och tilldelas därför även 2014 resurser för att arbeta med kunskapshöjande insatser. Regeringen kommer också att fortsätta det långsiktiga arbetet inom ramen för regeringens strategi för romsk inkludering. Det är viktigt att arbetet för att motverka diskriminering och utsatthet bland nationella minoriteter fortsätter. Främlingsfientliga yttringar och annat negativt bemötande som grundar sig på rasistiska föreställningar är aldrig acceptabla i ett demokratiskt samhälle. Det är angeläget att vidta åtgärder för att motverka diskriminering och utsatthet gentemot romer, eftersom social och ekonomisk utsatthet är mer förekommande avseende den romska gruppen än hos majoritetsbefolkningen. Det är också betydelsefullt att fortsätta arbetet med att överbrygga den förtroendeklyfta mellan romer och det offentliga som tidigare övergrepp mot romer, och okunskap om romers livsvillkor, har gett upphov till och som hindrar romer från att delta fullt ut i samhället. Verksamheten med brobyggare har visat på konkreta resultat. Regeringen avser därför att fortsätta och utvidga insatsen till att även inkludera vissa andra samhällsområden. Vidare avses vitboken om övergrepp, kränkningar och andra särbehandlande åtgärder mot romer att presenteras . Regeringens samarbete med för att motverka antiziganism kommer också att följas upp. Som tidigare nämnts avsattes särskilda medel för att stärka säkerheten för den judiska minoriteten . Regeringen avser att följa utvecklingen inom området. Betänkandet Främlingsfienden inom oss (SOU 2012:74) har remitterats och bereds inom . Vidare kommer arbete med de nationella minoriteterna som ett prioriterat område att följas upp. Fungerande samråd mellan de nationella minoriteterna och förvaltningsmyndigheter har visat sig ha avgörande betydelse för ett framgångsrikt genomförande av minoritetspolitiken. Regeringen anser det därför viktigt att fortsätta stärka de nationella minoriteternas inflytande på lokal, regional och nationell nivå samt att reformarbetet i övrigt även fortsättningsvis sker i dialog med minoriteterna. Ett förbättrat inflytande för grupperna är av avgörande betydelse för att synliggöra deras behov i samhället och utgör i förlängningen en förutsättning för att ska leva upp till gällande lagstiftning och åtagandena i minoritetskonventionerna. Regeringen kommer därför fortsatt följa hur förvaltningsmyndigheterna lever upp till bestämmelsen om att ge de nationella minoriteterna möjlighet till inflytande i frågor som berör dem. Det är också av betydelse att och i fortsätter, och förstärker, sina ansträngningar med att utveckla arbetet med samråd. Inom ramen för strategin för romsk inkludering kommer samråd med romska företrädare fortsatt att prioriteras. Den romska referensgruppen för arbetet med strategin för romsk inkludering utgör en viktig del i det fortsatta arbetet. Regeringen avser även att följa myndigheters och kommuners olika former av dialog och samråd med romska företrädare. Språk och kulturell identitet Det är positivt att många kommuner vill ta ansvar för det minoritetspolitiska arbetet. Statsbidraget ger bl.a. förvaltningskommunerna möjligheter att vidta olika åtgärder för att öka användningen av minoritetsspråken. Det är dock av största vikt att statsbidragen används effektivt för sådana merkostnader som uppkommer på grund av åtaganden enligt lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Fler kommuner har visat intresse för det minoritetspolitiska arbetet och har ansökt om frivillig anslutning till ett förvaltningsområde hos regeringen. Regeringen avser att fortsätta utvidgningen av förvaltningsområdena, vilket innebär att fler enskilda kommer att omfattas av det förstärkta minoritetsskyddet . Även om det på nivå finns ett ökat medvetande om frågor som rör språk, kultur och utbildning så finns fortfarande utmaningar. Regeringen avser därför att genomföra särskilda satsningar inom utbildningsområdet. Däribland avser regeringen att följa genomförandet av det uppdrag som fått (A2013/2958/DISK) i syfte att förstärka tillgången på lärare i nationella minoritetsspråk. Revitalisering av de nationella minoritetsspråken är ett långsiktigt arbete och en rad insatser kan komma att behövas innan 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 situationen för de mest hotade minoritetsspråken stabiliserats. De nationella minoriteterna behöver verktyg för att själva kunna arbeta med att återta språken. Efter dialog med de nationella minoriteterna avser regeringen därför undersöka om bidraget för revitaliseringsinsatser, som och folkminnen hanterar, behöver förändras för att bättre fylla de behov som finns. I övrigt är arbete inom centralt för att utveckla metoder för revitalisering av samiskan. Det är viktigt att arbetet fortsätter med en tydligare och mer långsiktig inriktning. På nationell nivå kommer regeringen att överväga om fler myndigheter inom ramen för sina respektive ansvarsområden ska få uppdrag inom det minoritetspolitiska området. 10.6.17:1 Åtgärder för nationella minoriteter Tabell 10.3 Anslagsutveckling 7:1 Åtgärder för nationella 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för åtgärder för de nationella minoriteterna enligt lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk och enligt språklagen samt enligt minoritetsåtaganden. Anslaget får även användas för i och utgifter för det nationella samordningsansvaret för minoritetspolitiken samt för uppföljning enligt lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Därutöver får anslaget användas för utgifter för statsbidrag enligt lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk till kommuner och landsting inom förvaltnings- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 områdena för finska, meänkeli och samiska samt för utgifter för statsbidrag för verksamhet som främjar regeringens minoritetspolitik. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 10.4 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 10.6.27:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer Tabell 10.5 Anslagsutveckling 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för utvecklingsarbete och samordning för att främja den nationella minoriteten romers rättigheter och livsvillkor. Anslaget får även användas för utgifter för utbildnings- och arbetsmarknadsåtgärder för den nationella minoriteten romer. Anslaget ökas med 2014 och 2015 för att finansiera ett förstärkt stöd till vidareutveckling av brobyggare med romsk språk- och kulturkompetens. Mot ovanstående bakgrund föreslår regeringen att anvisas under anslaget 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 10.6 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 7:2 Åtgärder för den nationella minoriteten romer Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Kapitlet omfattar dagspress, radio och television. Området är delat mellan utgiftsområdena 1 och 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. I den del av budgetpropositionen som behandlar det senare utgiftsområdet återfinns en mer utförlig beskrivning och analys av medieområdet. Tabell 11.1 Anslagsutveckling 8:1 Tabell 11.2 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 8:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 6 750 tkr prisnivå. 3Motsvarar 6 751 tkr prisnivå. 4Motsvarar 6 750 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 8:1 . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 11.3 Anslagsutveckling 8:2 Presstöd 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för statsbidrag till presstöd. Tabell 11.4 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 8:2 Presstöd Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. anvisas under anslaget 8:2 Presstöd . och 2017 beräknas anslaget 11.2.3 8:3 Myndigheten för radio och tv Tabell 11.5 Anslagsutveckling 8:3 Myndigheten för radio och tv 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 25 690 tkr prisnivå. 3Motsvarar 25 689 tkr prisnivå. 4Motsvarar 25 689 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Myndigheten för radio och tv:s förvaltningsutgifter. Tabell 11.6 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 8:3 Myndigheten för radio och tv Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Delar av verksamheten vid Myndigheten för radio och tv finansieras genom att medel anvisas från rundradiokontot till statens budgets inkomstsida. föreslås att delfinansierar myndighetens verksamhet. Av dessa medel avser en förstärkning med anledning av ett förtydligat uppdrag till myndigheten (se utgiftsområde 17, avsnitt 14.6). Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 8:3 Myndigheten för radio och tv . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 11.7 Offentligrättslig verksamhet (som inte får 1 anges det belopp som Myndigheten för radio och tv har fastställt avgifterna till. Beloppet har inte räknats upp eftersom avgiften beräknas utifrån förändringar i KPI för oktober månad. Tabell 11.8 Offentligrättslig verksamhet – Särskild avgift och viten (som inte får 1 Att lämna en budget för särskilda avgifter och utdömda viten är inte möjligt då dessa är beroende av framtida beslut av och tv och domstolsutslag. Myndigheten för radio och tv ansvarar för inkassering och eventuell indrivning av särskild avgift enligt radio- och tv-lagen (2010:696). inkasserades sammanlagt i särskilda avgifter. Tabell 11.9 Offentligrättslig verksamhet – Avgifter för tillstånd att sända tv och digital kommersiell radio (som inte får Möjligheten att utlysa och meddela tillstånd för marksänd tv är beroende av hur stort frekvensutrymme som fördelats för sådana sändningar. Hur många tillstånd som kan meddelas är också 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 beroende av hur det tillgängliga utrymmet fördelats mellan olika tjänster och tekniska lösningar. (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Myndigheten för radio och tv ansvarar för att utfärda utgivningsbevis för webbsidor m.m. En ansökningsavgift om per ansökan eller ändringsansökan tas ut enligt förordningen (2002:916) om avgifter i vissa yttrandefrihetsärenden. Verksamheten är avgiftsfinansierad och avgifterna ska täcka myndighetens direkta kostnader. Myndigheten för radio och tv arbetar aktivt med att informera om möjligheten att söka utgivningsbevis för att på detta sätt öka avgiftsintäkterna. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 12 Sieps samt EU-information Området omfattar den forsknings- och analysverksamhet som bedrivs av för europapolitiska studier (Sieps). Inom detta område finansieras även verksamhet gällande information om Europeiska unionen (EU) och om utvecklingen av samarbetet inom unionen. 12.2.1Resultat avseende för europapolitiska studier för europapolitiska studier (Sieps) är en myndighet vars målsättning är att ta fram forskningsrapporter, analyser och annat underlag som rör utvecklingen inom EU och göra detta tillgängligt för beslutsfattare på olika nivåer samt aktivt delta i och skapa internationellt forskningsutbyte. Regeringen beslutade att Sieps verksamhet även ska omfatta tillhandahållandet av utbildningar i ämnen som rör EU som en del av kompetensförsörjningen i statsförvaltningen. Forskningen vid Sieps bedrivs inom fem övergripande temata eller ramprojekt vilka samtliga är fleråriga. Inom varje delprojekt ryms ett antal olika delområden. har de flesta forskningsrapporterna från Sieps tagits fram inom ramprojekten politiska och institutionella system, medlemsstaterna och Europeisk integration, ekonomisk politik i samt EU:s inre marknad och den fria rörlighetens utmaningar. utgav Sieps totalt tjugofyra publikationer vilket innebär att publikationsnivån ligger på samma nivå som 2011. Sieps anordnade dels öppna seminarier för representanter för bl.a. politiska institutioner, civila samhället, förvaltning, akademin, media och näringsliv och dels interna seminarier i i olika aktuella EU-politiska frågor. Ett seminarium genomfördes även vid EU-representation i och Sieps ambition är att fler forskningsresultat ska presenteras på plats i . Seminarierna utgör en väsentlig del av Sieps verksamhet där forskningsresultat som framkommit i rapporter och analyser presenteras, diskuteras och analyseras. Paneldeltagarna vid seminarierna är forskare, beslutfattare, representanter för intresseorganisationer och högre tjänstemän. I Sieps uppdrag ingår att göra forskning, analys och andra underlag tillgängliga för beslutsfattare på olika nivåer. Medlen för att nå Sieps målgrupper är publikationer, seminarier, webbplatsen med nedladdningsbara publikationer samt att nå ut via media. fortsatte Sieps satsning på spridning av rapporter, analyser och andra underlag. Direktutskick av publikationer utgör en viktig del i detta. Sieps har även uppdraget att delta i internationellt forskningsutbyte och har ytterligare utvecklat sitt deltagande i både nationella och internationella nätverk kring Europaforskning. Genom deltagande i dessa nätverk sprider Sieps svensk forskning i andra länder och för in resultat från europeisk forskning i det svenska offentliga samtalet. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Sieps har integrerat ett jämställdhetsperspektiv i sin verksamhet. Bland annat har andelen kvinnliga forskare vid Sieps ökat. Vidare kan konstateras att bland ledamöterna i insynsråd är det samma antal män och kvinnor. 12.2.2 Analys och slutsatser Forsknings- och publikationsverksamheten har varit på en fortsatt hög nivå. Det är positivt att åtgärder för kvalitetssäkring vidmakthålls, vilket är betydelsefullt för Sieps trovärdighet. Myndighetens prestationer i form av publikationer, remissvar, utskick av publikationer, seminarier samt antal unika besökare på webbplatsen har hållit sig på en hög nivå och är i paritet med föregående år.