prop · H1031 · 2013-09-18 00:00:00 — Eftersom förslaget till beslut baseras på prognoser långt fram i tiden kan förutsättningarna förändras och finanspolitiken komma att behöva axla ett större ansvar än vad som bedömdes vara nödvändigt när beslutet om utgiftstakets nivå fattades. Osäkerheten om utvecklingen är fortsatt stor och riskerna för en negativ utveckling överväger. Det är därför angeläget att det finns möjligheter att vidta kraftfulla åtgärder på budgetens utgiftssida för att stödja den ekonomiska utvecklingen, om ett sådant behov skulle uppstå. Budgeteringsmarginalen , dvs. skillnaden mellan utgiftstaket och de prognostiserade takbegränsade utgifterna, är därför större än regeringens riktlinje för hur stor säkerhetsmarginal som bör finnas för att hantera den automatiska förändringen av de takbegränsade utgifterna vid en större chock. Regeringen bedömde ekonomiska vårproposition att utgiftstaket borde öka med , vilket ungefär motsvarar den genomsnittliga årliga ökningstakten sedan utgiftstaket infördes . Denna bedömning är fortsatt rimlig. Budgeteringsmarginalen är då tillräckligt stor för att kunna hantera osäkerheter till följd av konjunkturutvecklingen, som nivån på utgiftstaket minskar som andel av potentiell BNP, vilket stödjer en förstärkning av de offentliga finanserna. Tabell 1.5 Utgiftstak 2013–2017 Miljarder kronor om inget annat anges 1 Regeringen lämnar en bedömning av utgiftstakets nivå i denna proposition. Källa: Egna beräkningar. 1.3Åtgärder som stödjer tillväxt i ekonomin och ökar den varaktiga sysselsättningen Regeringens främsta mål för den ekonomiska politiken är full sysselsättning. Sysselsättningen föll i samband med finanskrisen , men har ökat och är högre än vid finanskrisens utbrott. har arbetskraftsdeltagandet ökat starkt och ligger nu på samma nivå som före finanskrisen. Utvecklingen har även varit god sedan regeringen tillträdde 2006. Sysselsättningen har ökat med över 200 000 personer och andelen sysselsatta utvecklats bättre än vad som kan förklaras av demografin och konjunkturläget. Detta indikerar att regeringens politik har förbättrat arbetsmarknadens funktionssätt. Arbetslösheten bedöms ligga kvar på en hög nivå 2014, även om det finns indikationer på att uppgången i såväl arbetslösheten som långtidsarbetslösheten planat ut. Det dröjer till slutet av 2015 innan läget på arbetsmarknaden tydligt förbättras. Den höga arbetslösheten är en följd av att krisen medfört dämpad efterfrågan på arbetskraft som arbetskraftsutbudet har ökat. Att fler söker sig till arbetskraften bidrar till högre sysselsättning , även om arbetslösheten temporärt blir högre. Den utdragna lågkonjunkturen har medfört att långtidsarbetslösheten har ökat och vissa grupper, som unga, utrikes födda och personer med funktionsnedsättning, har fått det svårare att etablera sig på arbetsmarknaden. Därmed riskerar den svaga konjunkturutvecklingen att förstärka vissa strukturella problem på arbetsmarknaden och tillfällig arbetslöshet övergå i långvarigt utanförskap. Givet det svaga efterfrågeläget bör finanspolitiken bidra till att stimulera arbetskraftsefterfrågan och minska lågkonjunkturens varaktiga effekter på arbetsmarknaden. Det är också viktigt att företagen vill och kan anställa. Det är fortsatt angeläget med utbudsstimulerande åtgärder för att få fler att delta på arbetsmarknaden och öka sitt arbetsutbud. Detta måste kombineras med åtgärder som stimulerar efterfrågan på arbetskraft för personer som står långt ifrån arbetsmarknaden och som har svårt att hitta ett arbete till rådande lönestruktur. Även åtgärder som förbättrar matchningen är angelägna. De åtgärder som föreslås i denna proposition fokuserar därför på åtgärder som ökar sysselsättningen redan på kort sikt, som drivkrafterna till arbete stärks varaktigt. Regeringen fortsätter även arbetet med att stärka jobbchanserna för unga, långtidsarbetslösa och de som av andra skäl har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. En utgångspunkt för regeringens reformarbete för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt är att arbetsmarknaden ska bli mer inkluderande och flexibel. I detta arbete har arbetsmarknadens parter en central roll och ett omfattande arbete har därför bedrivits inom ramen för de s.k. trepartssamtalen (se fördjupningsrutan Trepartssamtal för en bättre fungerande arbetsmarknad). Även arbetsförmedling fyller en viktig funktion och regeringen anser att det är viktigt att arbetsförmedlingen på bästa sätt bidrar till att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt, bl.a. genom en förbättrad matchning. Regeringen avser därför att göra en bred översyn av Arbetsförmedlingen. Det är därför motiverat att stödja tillväxten genom att ytterligare stärka hushållens ekonomi. Fortsatta förstärkningar till hushållen är ett viktigt komplement till den ökade offentliga konsumtionen och de ökade offentliga investeringarna som genomförts under krisen. är det viktigt att fortsätta arbetet med att stärka arbetsutbudet eftersom det är utbudet som långsiktigt bestämmer sysselsättningen. För många lönar det sig fortfarande inte tillräckligt att gå från utanförskap till arbete. En central del i regeringens politik för att varaktigt höja arbetsutbudet är jobbskatteavdraget. Den statliga inkomstskatten bidrar till att finansiera välfärden och till en jämnare inkomstfördelning. Men minskar den drivkrafterna för att utbilda sig, ta på sig mer ansvar samt öka sin arbetstid. Regeringen anser därför att för många betalar statlig inkomstskatt. Många pensionärer har små ekonomiska marginaler. För att förbättra ekonomin för dem har regeringen vid fyra tillfällen, 2009, 2010, 2011 och 2013, sänkt skatten för personer som vid beskattningsårets ingång fyllt . Den samlade sänkningen, räknat vid respektive års ikraftträdande, motsvarar . Förstärkt jobbskatteavdrag och höjd brytpunkt för statlig inkomstskatt För att stödja tillväxten i ekonomin och öka den varaktiga sysselsättningen föreslår regeringen en ytterligare förstärkning av jobbskatteavdraget och en höjning av den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt. Förslagen är motiverade både ur ett stabiliseringspolitiskt och strukturellt perspektiv. har jobbskatteavdraget tydligt bidragit till hushållens ökade disponibla inkomster. För att ytterligare stärka hushållens ekonomi och på så vis stödja tillväxten och sysselsättningen och stärka drivkrafterna till arbete, föreslås i denna proposition att jobbskatteavdraget förstärks med . Förslaget innebär att en sjuksköterska i genomsnitt får sin skatt sänkt med ytterligare ca 1.3.1Stärkt ekonomi för hushållen stöttar . Den utdragna lågkonjunkturen riskerar medföra att arbetslösheten biter sig fast på höga nivåer. avdraget innebär en total skattelättnad om ca eller för samma person. Det är även viktigt att skattesystemet är utformat så att det lönar sig för personer att genomgå en högre utbildning eller att vidareutbilda sig inom arbetslivet. Sänkta marginalskatter i form av sänkt statlig inkomstskatt leder till att utbildning lönar sig bättre och bidrar därmed till ökad produktivitet. Sänkta marginalskatter stimulerar också entreprenörskap. Med hänsyn härtill bör en sänkning även ske av den statliga inkomstskatten. Sänkningen inriktas mot den nedre delen av den statliga inkomstskatteskalan för att öka drivkrafterna till större arbetssatsningar och högre produktivitet för så stora grupper av sysselsatta som möjligt. I denna proposition föreslås en höjning av brytpunkten för uttag av statlig inkomstskatt från , vilket motsvarar en månadslön om , till , dvs. en månadslön om . Detta innebär att ytterligare ca 110 000 personer slipper betala statlig inkomstskatt och bedöms öka arbetade timmar med motsvarande 4 000 helårsarbetskrafter. Ett förstärkt jobbskatteavdrag och minskat uttag av statlig inkomstskatt leder till lägre genomsnitts- och marginalskatt för vissa inkomstgrupper, men påverkar inte den högsta marginalskatten. De föreslagna skattesänkningarna bör av förenklingsskäl och administrativa skäl även kombineras med en sänkning av den särskilda inkomstskatten för utomlands bosatta. Regeringen gör bedömningen att existerande jobbskatteavdrag leder till 106 000 fler sysselsatta bland . väljer de som är sysselsatta att arbeta fler timmar till följd av jobbskatteavdraget. De totalt arbetade timmarna ökar med motsvarande 120 000 helårsarbetskrafter. Den nu föreslagna förstärkningen beräknas leda till en ytterligare ökning av antalet sysselsatta med ca 13 000 och totalt sett en ökning av antalet arbetade timmar med motsvarande ca 16 000 helårsarbetskrafter. Sänkt skatt för pensionärer Pensionärer är ingen enhetlig grupp. Somliga har god ekonomi och god hälsa, medan andra har små marginaler och kanske behöver en trygg omsorg för att få vardagen att fungera. Regeringens politik syftar till att människor ska känna att är ett bra och tryggt land att åldras i. Som ett led i denna politik har regeringen vid fyra tillfällen sänkt skatten för Regeringen anser att det finns skäl att gå vidare i ambitionen att förbättra välfärden för dem som har fyllt och föreslår därför en höjning av det förhöjda grundavdraget för äldre. Den ytterligare skattelättnaden föreslås uppgå till . Sammantaget har regeringen därmed sänkt skatten för pensionärer med . Denna skattesänkning bidrar vidare till att stödja tillväxten och sysselsättningen genom ökad efterfrågan. Skattesänkningen berör alla inkomstnivåer. För en garantipensionär innebär förslaget lägre skatt . Den årliga skattesänkningen för olika inkomstskattenivåer visas i tabell 1.6. Av tabellen framgår också den samlade effekten av regeringens tidigare genomförda och föreslagna skattesänkningar för pensionärer. Tabell 1.6 Skattesänkning genom det ytterligare förhöjda grundavdraget för personer som är eller äldre vid olika inkomstnivåer, kommunalskattesats Källa: Egna beräkningar. I trepartssamtalen har det framförts önskemål om att avskaffa den arbetslöshetsavgift som arbetslöshetskassorna betalar till staten, de s.k. differentierade a-kasseavgifterna. Att avskaffa arbetslöshetsavgiften innebär att det är förknippat med en högre avgift till arbetslöshetsförsäkringen att gå från arbetslöshet till sysselsättning. De steg som parterna i samband med trepartssamtalen har tagit för att möjliggöra fler jobb för unga motiverar att avgiften tas bort. Förslaget innebär att de disponibla inkomsterna ökar för ett stort antal hushåll, varav många med lägre inkomster, vilket väntas bidra till en högre konsumtion och en snabbare tillväxt. Regeringen föreslår därför i denna budgetproposition att arbetslöshetsavgiften avskaffas. Förslaget medför att ca 2,2 miljoner av totalt 3,4 miljoner sysselsatta medlemmar i alla arbetslöshetskassor får en sänkning av avgiften med 2014. Den genomsnittliga medlemsavgiften är ca och sysselsatt medlem, men varierar från för Finans- och försäkringsbranschens arbetslöshetskassa till för Hotell- och restauranganställdas arbetslöshetskassa. Avskaffandet av arbetslöshetsavgiften leder till en genomsnittlig avgift om ca , med en variation mellan ca 85 och givet nuvarande avgiftsbelopp. Den genomsnittliga avgiftsminskningen uppgår därmed till ca och sysselsatt medlem. För de tio arbetslöshetskassor som med nuvarande avgiftsstruktur har de högsta medlemsavgifterna arbetslöshetskassan med högst avgift, Hotell- och restauranganställdas arbetslöshetskassa, . En förstärkning av jobbskatteavdraget ökar hushållens inkomster och sysselsättningen Jobbskatteavdraget infördes och har förstärkts . Syftet med jobbskatteavdraget är att göra det mer lönsamt att arbeta. Jobbskatteavdrag är ett effektivt sätt att få fler i arbete och återfinns i många länder.2 Eftersom jobbskatteavdraget gör det mer lönsamt att arbeta förväntas avdraget leda till ökad sysselsättning. Fler söker sig till arbetskraften och arbetslösa söker arbete mer intensivt. Nuvarande jobbskatteavdrag bedöms öka den varaktiga sysselsättningen med 106 000 personer. Det finns inte anledning att tro att effekterna av jobbskatteavdraget är avtagande eller inom ramen för den nu föreslagna förstärkningen. eller senare är dock effekterna avtagande men simuleringar indikerar att detta inträffar först vid betydligt större förändringar. Den nu föreslagna förstärkningen beräknas leda till en ytterligare ökning av antalet sysselsatta med ca 13 000.3 De ekonomiska drivkrafterna att arbeta har stärkts avsevärt genom införandet av jobbskatteavdraget. Jobbskatteavdragets utformning innebär att marginalskatten sänkts för låg- och medelinkomsttagare. Marginalskatten har sänkts upp till en månadsinkomst på (se diagram 1.5). Efter denna nivå är nuvarande jobbskatteavdrag inte tilltagande. Trots de redan genomförda jobbskatteavdragen är det för många människor med låga inkomster fortfarande inte tillräckligt lönsamt att gå från utanförskap till arbete. Ett vårdbiträde som går från arbetslöshet till heltidsarbete mister i genomsnitt av inkomstökningen genom minskade bidrag och ökade skatter. Innan jobbskatteavdraget infördes var motsvarande andel . I ett internationellt perspektiv är beskattningen av arbete fortfarande hög i . Diagram 1.5 Marginalskatter 2014 för olika månadsinkomster Källor: och egna beräkningar. Diagram 1.6 visar inkomstskatt som andel av inkomsten för en genomsnittlig inkomst i jämfört med i genomsnitt. ligger fortfarande över genomsnittet i , även om skillnaden har minskat betydligt . Diagram 1.6 Inkomstskatt som andel av inkomst i , genomsnittet för för en ensamstående person utan barn och med två tredjedelar av genomsnittlig inkomst Anm.: Inkomstskatt inkl. skattereduktioner men exkl. arbetsgivarens sociala avgifter. 2Se ekonomiska vårproposition (2012/13:100, bilaga 5). 3Se Ds 2010:37. Den föreslagna förstärkningen av jobbskatteavdraget leder till en lägre genomsnittsskatt för alla som betalar skatt på sina arbetsinkomster och en lägre marginalskatt upp till ca . Det samlade jobbskatteavdraget innebär störst procentuell skattesänkning för dem med låga inkomster (se tabell 1.7). Tabell 1.7 Jobbskatteavdrag vid olika månadslöner 2014 efter föreslagen förstärkning till följd av hela Anm.: Beräkningarna utgår från att övriga inkomster är och en kommunalskattesats på (vägt genomsnitt 2013). Källa: Egna beräkningar. 1.3.2Nya och bredare vägar in i arbetslivet för unga Ungdomsarbetslösheten är en av våra största samhällsutmaningar. Många unga har svårt att komma in på arbetsmarknaden och arbetslösheten inom gruppen är fortsatt hög (se diagram 1.7). Det är därför viktigt att skapa nya och bredare vägar till jobb för unga. Diagram 1.7 Arbetslöshet i åldersgruppen 15–24 år 15–24 år 25–34 år Anm.: Data –2005 länkade av SCB, medan perioden –2000 är en tillbakaskrivning av som bygger på SCB:s länkning av data för 16–, historisk statistik och antaganden. Källor: och . Arbetsmarknadsanknytningen och orsakerna till arbetslöshet skiljer sig åt inom gruppen unga arbetslösa. En stor del av de unga arbetslösa söker extrajobb eller feriejobb vid sidan av studierna. För de flesta unga är också arbetslöshetsperioderna relativt korta och de lyckas ganska snabbt etablera sig på arbetsmarknaden. Arbetslösheten sjunker och sysselsättningsgraden stiger snabbt med åldern (se diagram 1.8). finns en betydande grupp bland de unga arbetslösa som befinner sig långt från arbetsmarknaden med svårigheter att hitta vägar in till arbetslivet. De möter höga trösklar in på arbetsmarknaden. Den största risken för långtidsarbetslöshet och framtida arbetsmarknadsrelaterade problem finns hos unga som saknar fullföljd gymnasieutbildning, är utrikes födda eller har nedsatt arbetsförmåga. Att unga ofta blir arbetslösa kan till viss del ses som en del av etableringsprocessen på arbetsmarknaden och hänger samman med att de är på väg från skola till arbetsliv. Både för individen och för samhället som helhet finns det emellertid behov av att förenkla och korta vägen in i Brister i utbildningssystemet och en för svag koppling mellan skola och arbetsliv gör att etableringen försenas generellt och vissa unga riskerar mer varaktiga problem med att få en fast förankring på arbetsmarknaden. Höga kostnader för att anställa (lön och socialavgifter) kan också medföra svårigheter för unga att komma in på arbetsmarknaden. Många unga har inte tillräckliga kunskaper för att arbetsgivarna ska anse det lönsamt att anställa dem till rådande kostnader för att anställa. Det kan också vara särskilt svårt för arbetsgivare att bedöma produktiviteten hos en ung person, bl.a. om denne saknar tidigare arbetslivserfarenhet och jobbrelaterade nätverk. Diagram 1.8 Ungdomars sysselsättning och arbetslöshet 2012 Sysselsättning i procent av befolkningen Arbetslösa i procent av arbetskraften Arbetslösa (exkl. heltidsstuderande) i procent av 15–19 år 20–24 år 25–29 år 30–34 år Avgörande steg för nya och bredare vägar till jobb för unga har tagits inom ramen för trepartssamtalen mellan regeringen och arbetsmarknadens parter. Partena har inom ett antal avtalsområden på arbetsmarknaden tecknat s.k. yrkesintroduktionsavtal i syfte att underlätta ungas övergång från skola till arbetsliv och för att säkra arbetsgivarnas långsiktiga kompetensförsörjning. Dessa avtal bygger normalt sett på principen att personer som saknar relevant erfarenhet i yrket får handledning och utbildning under en del av arbetstiden. Denna del av arbetstiden är inte lönegrundande. Yrkesintroduktionsavtalen innebär att det blir mer attraktivt för arbetsgivare att anställa personer utan yrkeserfarenhet. gen bedömer att yrkesintroduktionsanställningar har potential att väsentligt bidra till att underlätta arbetsmarknadsinträdet och därigenom minska ungdomsarbetslösheten. För att stimulera till anställning av unga (15– ) på yrkesintroduktion föreslår regeringen ett ekonomiskt stöd till arbetsgivare. Stödet utformas som en lönesubvention, i form av en kreditering på skattekontot, motsvarande en ordinarie arbetsgivaravgift (31,av bruttolönen). Stödet förutsätter att anställningen pågår och lämnas som längst . För att kvalificera för stöd ska lönen uppgå till av den kollektivavtalade minimilönen i den berörda branschen. Den resterande tiden, dock av arbetstiden, ska bestå av utbildning/handledning. Lönesubventionen till yrkesintroduktion föreslås ges utöver de nedsatta arbetsgivaravgifterna för unga. För att ytterligare underlätta arbetsmarknadsinträdet för unga aviserar regeringen i denna proposition ett förslag till ny utformning som kortfattat innebär att nedsättningen för de yngsta förstärks. Det förväntas också öka möjligheterna att få en yrkesintroduktionsanställning snabbare efter gymnasiet. I samtalen om yrkesintroduktionsavtal har parterna påtalat den centrala betydelsen av strukturerad handledning och utbildning på arbetsplatsen för att arbetsgivare bättre ska kunna ta emot en ungdom. För att skapa utrymme för arbetsgivaren att avsätta tid för handledning och att handledaren har tillräcklig kompetens för uppgiften förslår regeringen ett ekonomiskt handledarstöd till arbetsgivarna om per anställd och månad. Handledarstödet lämnas som lönesubventionen. Arbetsgivaren kommer att kunna ansöka hos Arbetsförmedlingen om stöd i form av lönesubvention och handledarstöd. Tabell 1.8 visar arbetsgivarens lönekostnad för en ungdom vars ordinarie lön är , och där utbildning/handledning enligt yrkesintroduktionsavtalet uppgår till av arbetstiden. Tabell 1.8 Exempel på lönekostnad för arbetsgivare vid yrkesintroduktionsanställning nettokostnad vid stöd för Anm.: Tabellen visar arbetsgivarens lönekostnad för en ung person vars ordinarie lön är och där utbildning/handledning enligt yrkesintroduktionsavtalet uppgår till av arbetstiden. 1 För personer som vid årets ingång inte fyllt föreslås socialavgifterna uppgå till endast ålderspensionsavgiften (10,). Det betyder att även personer som fyller omfattas av den lägre avgiften. För personer som vid årets ingång fyllt men inte gäller nuvarande nedsättning. Källa: Egna beräkningar. För att stödja parternas arbete med att bygga upp stödstrukturer för handledning och lärande på arbetsplatsen inom respektive bransch föreslår regeringen att, under en tillfällig uppbyggnadsperiod, införa ett riktat statsbidrag för detta ändamål. Statsbidraget ska kunna lämnas till organisationer som åtar sig att genomföra utvecklingsinsatser i form av framtagande av kompetensprofiler och valideringsmodeller, utveckling av system för certifiering eller godkännande av utbildningsanordnare och av handledarutbildningar. Regeringen anser att bran- VFKHUQD XQGHU XSSE\JJQDGVIDVHQ ï bör ges operativt stöd i syfte att främja kvalitet, legitimitet och likvärdighet vad gäller de stödstrukturer som byggs upp. Formerna hur detta stöd ska utformas bereds inom och ett arbetsmöte med arbetsmarknadens parter planeras för att få in synpunkter. För att sprida kunskap och erfarenhet och därigenom redan nu främja användningen av yrkesintroduktionsavtal har regeringen beslutat om bidrag till partsorganisationer för informationsinsatser. Denna satsning kommer att fortsätta . Det är centralt att systemet för stöd till yrkesintroduktion byggs upp i god ordning, med kvalitet i handledning och lärande på arbetsplatsen, och i fortsatt dialog med parterna. Regeringen har till kommissionen initialt notifierat stödet för yrkesintroduktionsanställningar för en treårsperiod. omfattas endast arbetsgivare som är bundna av kollektivavtal. kan komma att förlängas innan icke kollektivavtalsbundna arbetsgivare inkluderas. Regeringen kommer att följa implementeringen noga och en utvärdering planeras under det tredje året avseende effekter på arbetsmarknaden och konkurrensförhållanden. Det föreslagna stödet till yrkesintroduktionsanställningar bedöms öka arbetsgivarnas vilja att anställa personer utan relevant yrkeserfarenhet och utbildningsinnehållet förväntas bidra till att höja individens produktivitet så att denne blir anställningsbar till rådande lönestruktur. Regeringen bedömer att yrkesintroduktionsavtalen potentiellt kan få stor betydelse för att minska arbetslösheten bland unga. Att bygga upp ett system för yrkesintroduktion i är dock ett långsiktigt arbete. När systemet för yrkesintroduktion väl är etablerat, uppskattas det kunna omfatta upp emot 30 000 anställda . För att åstadkomma en mer inkluderande arbetsmarknad är det regeringens förhoppning att yrkesintroduktionsavtal även kan komma att användas vid anställning av andra med särskilda svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden, som utrikes födda och långtidsarbetslösa. Parterna inom vissa sektorer förhandlar också om avtal för s.k. studentmedarbetare. Detta innebär att studenter på högskoleutbildningar erbjuds studierelevanta extrajobb. Det kan underlätta deras övergång från utbildning till arbetsliv, som arbetsgivarnas kompetensförsörjning underlättas. Regeringen följer förhandlingarna med intresse och vill, när parterna slutit avtal, erbjuda parterna möjlighet att söka bidrag för informationsinsatser kopplade till avtalen. Denna fråga bereds i . De gymnasiala lärlings- och yrkesprogrammen stärks En bättre fungerande skola är grunden för en snabbare etablering för unga på arbetsmark- En viktig del i att öka ungas anställningsbarhet och göra unga mer förberedda för yrkeslivet efter avslutad yrkesutbildning, är att öka omfattningen och kvaliteten på det arbetsplatsförlagda lärandet. Regeringen föreslår i denna proposition ett antal åtgärder för att förbättra den skolförlagda yrkesutbildningen och för att göra den gymnasiala lärlingsutbildningen mer attraktiv. I många andra europeiska länder ges yrkesutbildningarna på gymnasienivå främst i form av lärlingsutbildningar, vilket innebär att eleverna praktiserar på arbetsplatser en stor del av utbildningstiden. Det finns många fördelar med sådana system. Eleverna får en direkt yrkeskunskap, lär sig mer om de sociala koderna som kan vara nödvändiga för att både få och behålla ett jobb samt får kontaktnät och referenser för sitt senare jobbsökande.