prop · H10330 · 2013-10-15 00:00:00 — Till kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska standarder för tillsyn som avses i första stycket i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010. Kapitalinstrument som ges ut av ömsesidiga bolag, kooperativa sammanslutningar, sparbanker och jämförbara institut 1.Kapitalinstrument som ges ut av ömsesidiga bolag, koo perativa sammanslutningar, sparbanker och jämförbara institut ska endast räknas som kärnprimärkapitalinstrument om vill koren i artikel 28, med de ändringar som följer av tillämp ningen av denna artikel, är uppfyllda. 2.Följande villkor ska vara uppfyllda när det gäller inlösen av kapitalinstrumenten: a)Institutet ska kunna vägra att lösa in instrumenten, utom när detta är förbjudet enligt tillämplig nationell lagstiftning. b)Om institutet enligt tillämplig nationell lagstiftning inte får vägra att lösa in instrumenten ska de regler som gäller för instrumenten möjliggöra för institutet att begränsa inlösen. c)Vägran att lösa in instrumenten, eller begränsning av inlösen av instrumenten när så är tillämpligt, utgör inte fallissemang från institutets sida. 3.Kapitalinstrumenten får endast omfatta en cap eller be gränsning av maximibeloppet för utdelningar om denna cap eller begränsning anges i tillämplig nationell lagstiftning eller i institutets bolagsordning. 4.Om kapitalinstrumenten ger innehavaren rätt till institu tets reserver i händelse av insolvens eller likvidation som är begränsad till instrumentens nominella värde, ska denna be gränsning i samma omfattning gälla innehavare av alla övriga kärnprimärkapitalinstrument som givits ut av detta institut. Villkoret i första stycket ska inte påverka möjligheten för ett ömsesidigt bolag, en kooperativ sammanslutning, en sparbank eller liknande institut att som kärnprimärinstrument godkänna instrument som inte ger innehavaren rösträtt och som uppfyller samtliga följande villkor: a)Den fordran som innehavarna av instrumenten utan rösträtt har vid institutets insolvens eller likvidation står i proportion till den andel av det totala antalet kärnprimärkapitalinstru ment som instrumenten utan rösträtt utgör. b)Instrumenten är i övrigt kvalificerade som kärnprimärkapital instrument. L 176/40 Europeiska unionens officiella tidning 5.Om kapitalinstrumenten ger innehavarna en fordran på institutets tillgångar vid insolvens eller likvidation som är fast eller omfattas av en cap, ska denna begränsning i samma om fattning gälla alla innehavare av alla övriga kärnprimärkapital instrument som utgivits av detta institut. 6.EBA ska utarbeta förslag till tekniska standarder för tillsyn för att specificera de begränsningar av inlösen som krävs om det enligt tillämplig nationell lagstiftning inte är tillåtet för in stitutet att vägra lösa in kapitalbasinstrument. ska överlämna dessa förslag till tekniska standarder för tillsyn till kommissionen . Till kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska standarder för tillsyn som avses i första stycket i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010. Konsekvenser av att villkoren för kärnprimärkapitalinstrument är uppfyllda Om villkoren för ett kärnprimärkapitalinstrument i artikel 28 eller, i tillämpliga fall, artikel 29 är uppfyllda, gäller att a)instrumentet upphör att räknas som ett kärnpri märkapitalinstrument b)överkursfonder som rör instrumentet upphör att räknas som kärnprimärkapitalposter. Kapitalinstrument som tecknats av offentliga myndigheter i krissituationer I krissituationer får behöriga myndigheter tillåta att institut som kärnprimärkapital inbegriper kapitalinstrument som åtmin stone uppfyller villkoren i artikel 28.1 b–e om samtliga följande villkor är uppfyllda: a)Kapitalinstrumenten utfärdades efter . b)Kapitalinstrumenten betraktas som statligt stöd av kommis sionen. c)Kapitalinstrumenten är utfärdade inom ramen för rekapitali seringsåtgärder i enlighet med då gällande regler för statligt stöd. d)Kapitalinstrumenten är fulltecknade och innehas av staten eller en berörd offentlig myndighet eller ett berört offentligt organ. e)Kapitalinstrumenten kan absorbera förluster. f)Med undantag för de kapitalinstrument som avses i artikel 27 ger kapitalinstrumenten vid likvidation innehavarna en ford ran på institutets resterande tillgångar efter betalning av alla prioriterade fordringar. g)De utgör en lämplig utträdesmekanism för staten eller i till lämpliga fall en berörd offentlig myndighet eller ett berört offentligt organ. h)Den behöriga myndigheten har gett förhandstillstånd och har offentliggjort sitt beslut tillsammans med en motivering av det beslutet. ska, efter en motiverad begäran från och i samarbete med den berörda behöriga myndigheten, betrakta de kapital instrument som avses i punkt 1 såsom likställda med kärnpri märkapitalinstrument vid tillämpningen av denna förordning. A v s n i t t 2 F ö r s i k t i g h e t s m a r g i n a l e r Ett institut ska från sina kapitalbasposter undanta alla ökningar av det egna kapitalet enligt tillämpliga redovisnings ramar som härrör från värdepapperiserade tillgångar, inklusive följande: a)En ökning som hör till framtida marginalintäkter som är ett resultat av institutets vinst vid försäljning. b)Om institutet är originator för en värdepapperisering, netto vinsten från den kapitalisering av framtida inkomster från de värdepapperiserade tillgångarna som ger kreditförstärkning till positionerna i värdepapperiseringen. ska utarbeta förslag till tekniska standarder för tillsyn för att ytterligare specificera begreppet vinst vid försäljning som anges i punkt 1 a. ska överlämna dessa förslag till tekniska standarder för tillsyn till kommissionen . Till kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska standarder för tillsyn som avses i första stycket i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010. Europeiska unionens officiella tidning L 176/41 Säkring av kassaflöden och förändringar av värdet av egna skuldförbindelser 1.Instituten ska i sin kapitalbas inte inräkna följande poster: a)Den del av reserverna för verkligt värde som härrör från vinster eller förluster på säkring av kassaflöden av finansiella instrument som inte värderas till verkligt värde, inbegripet förväntade kassaflöden. b)Vinster eller förluster på egna skuldförbindelser som värderas till verkligt värde och som beror på ändringar av institutets egen kreditstatus. c)Alla vinster och förluster i verkligt värde som härrör från institutets egen kreditrisk avseende derivatskulder. 2.Instituten ska vid tillämpningen av punkt 1 c inte räkna av vinster och förluster i verkligt värde som härrör från institu tets egen kreditrisk mot sådana vinster och förluster som härrör från motpartsrisk. 3.Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 1 b får institut inkludera summan av vinster och förluster på de egna skulderna i kapitalbasen om samtliga följande villkor är upp fyllda: a)Skulderna har formen av sådana obligationer som avses i artikel 52.4 i direktiv /65/EG. b)Förändringarna i värdet av institutets tillgångar och skulder beror på samma förändringar i institutets egen kreditvärdig het. c)Det finns ett nära samband mellan värdet av de obligationer som avses i led a och värdet av institutets tillgångar. d)Det är möjligt att lösa in hypotekslånen genom att köpa tillbaka de obligationer som finansierat hypotekslånen till marknadsvärde eller nominellt värde. ska utarbeta förslag till tekniska standarder för tillsyn för att specificera vad som utgör dessa nära samband mellan värdet av obligationerna och värdet av tillgångarna, enligt vad som avses i punkt 3 c. ska överlämna dessa förslag till tekniska standarder för tillsyn till kommissionen . Till kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska standarder för tillsyn som avses i första stycket i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010. Vid beräkning av kapitalbasen ska instituten tillämpa kraven i artikel 105 på samtliga sina tillgångar som är bokförda till verkligt värde och ska från kärnprimärkapitalet dra det ytterli gare belopp som är nödvändigt för värdejustering. Orealiserade vinster och förluster som tas upp till verkligt värde Med undantag av de poster som avses i artikel 33 ska instituten inte göra några justeringar för att från kapitalbasen undanta sådana orealiserade vinster eller förluster på tillgångar eller skul der som bokförts till verkligt värde. A v s n i t t 3 A v d r a g f r å n p o s t e r i k ä r n p r i m ä r k a p i t a l , u n d a n t a g o c h a l t e r n a t i v U n d e r a v s n i t t 1 A v d r a g f r å n p o s t e r i k ä r n p r i m ä r k a p i t a l Avdrag från poster i kärnprimärkapital Instituten ska från kärnprimärkapitalposterna dra av föl jande: a)Förluster för innevarande räkenskapsår. b)Immateriella tillgångar. c)Uppskjutna skattefordringar som är beroende av framtida lönsamhet. d)Negativa belopp från beräkningen av förväntade förluster i enlighet med artiklarna 158 och 159, om institutet beräknar riskvägd exponering med hjälp av internmetoden. e)De förmånsbestämda pensionsfondstillgångarna i institutets balansräkning. f)Institutets indirekta och syntetiska innehav av egna kärnpri märkapitalinstrument, inklusive egna kärnprimärkapital instrument som institutet har en faktisk eller villkorad för pliktelse att köpa enligt befintlig kontraktsförpliktelse. L 176/42 Europeiska unionens officiella tidning g)Direkta, indirekta och syntetiska innehav av kärnprimärka pitalinstrument i enheter i den finansiella sektorn med vilka institutet har ett korsvist ägande som enligt den behöriga myndigheten är avsett att på konstlad väg blåsa upp institu tets kapitalbas. h)Tillämplig summa av institutets direkta, indirekta och synte tiska innehav av kärnprimärkapitalinstrument i enheter i den finansiella sektorn, om institutet inte har något väsentligt innehav i dessa enheter. i)Tillämplig summa av institutets direkta, indirekta och synte tiska innehav av kärnprimärkapitalinstrument i enheter i den finansiella sektorn, om institutet har ett väsentligt innehav i dessa enheter. j)Den summa som måste dras av från övrigt primärkapital i enlighet med artikel 56, som överstiger institutets övrigt primärkapital för kapitaltäckningsändamål. k)Exponeringsbeloppet för följande poster som uppfyller kra ven för 1 riskvikt, om institutet drar av detta expo neringsbelopp från beloppet för kärnprimärkapitalposter som ett alternativ till att tillämpa en riskvikt på 1 : i)Kvalificerade innehav i företag utanför den finansiella sektorn. ii)Värdepapperiseringspositioner, i enlighet med artiklarna 243.1 b, 244.1 b och 258. iii)Transaktioner utan samtidig prestation, i enlighet med artikel 379.3. iv)Positioner i en korg för vilka ett institut inte kan fast ställa riskvikten enligt internmetoden, i enlighet med ar tikel 153.8. v)Aktieexponeringar enligt en internmetod, i enlighet med artikel 155.4. l)Varje skattepålaga som rör kärnprimärkapitalposter som kan förutses när beräkningen görs, utom då institutet på lämpligt sätt justerar summan för kärnprimärkapitalposter i den mån sådana skattepålagor minskar den summa upp till vilken dessa poster får användas för att täcka risker eller förluster. ska utarbeta förslag till tekniska standarder för tillsyn för att specificera tillämpningen av de avdrag som avses i punkt 1 a, c, e, f, h, i och 1 i den här artikeln och därmed samman hängande avdrag som avses i artiklarna 56 a, c, d och f samt 66 a, c och d. ska lägga fram dessa förslag till tekniska standarder för tillsyn för kommissionen . Till kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska standarder för tillsyn som avses i första stycket i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010. ska utarbeta förslag till tekniska standarder för tillsyn för att specificera de typer av kapitalinstrument i finansiella institut och, i samråd med Europeiska tillsynsmyndigheten (Eu ropeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten) (Eiopa), som inrättats genom och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 av (1), försäkrings- och återförsäkringsföretag i tredjeland samt företag som är un dantagna från tillämpningsområdet för direktiv /138/EG i enlighet med artikel 4 i det direktivet som ska dras av från följande poster i kapitalbasen: a)Kärnprimärkapitalposter. b)Övrigt primärkapital. c)Supplementärkapitalposter. ska lägga fram dessa förslag till tekniska standarder för tillsyn för kommissionen . Till kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska standarder för tillsyn som avses i första stycket i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010. Avdrag av immateriella tillgångar Instituten ska fastställa beloppet för avdrag av immateriella till gångar på följande sätt: a)Det belopp som ska dras av ska minskas med summan av tillhörande uppskjutna skatteskulder som skulle utsläckas om de immateriella tillgångarna skrevs ned eller togs bort från balansräkningen enligt tillämpliga redovisningsramar. b)Det belopp som ska dras av ska innefatta goodwill som inräknats i värderingen av institutets väsentliga innehav. (1) EUT L 331, 15.12.2010, s. 48. Europeiska unionens officiella tidning L 176/43 Avdrag av uppskjutna skattefordringar som är beroende av framtida lönsamhet 1.Instituten ska fastställa det belopp för uppskjutna skatte fordringar som är beroende av framtida lönsamhet och som måste dras av i enlighet med denna artikel. 2.Det belopp för uppskjutna skattefordringar som är bero ende av framtida lönsamhet ska beräknas utan att reduceras med summan av institutets tillhörande uppskjutna skatteskulder, utom då villkoren i punkt 3 är uppfyllda. 3.Det belopp för uppskjutna skattefordringar som är bero ende av framtida lönsamhet får minskas med summan av in stitutets tillhörande uppskjutna skatteskulder, under förutsätt ning att följande villkor är uppfyllda: a)Enheten har laglig rätt enligt tillämplig nationell lagstiftning att kvitta dessa skattefordringar mot aktuella skatteskulder. b)De uppskjutna skattefordringarna och de uppskjutna skattes kulderna hänför sig till skatter debiterade av samma skatte myndighet och avseende samma skattesubjekt. 4.Institutets tillhörande uppskjutna skatteskulder som an vänds i enlighet med punkt 3 får inte inkludera uppskjutna skatteskulder som minskar den summa av immateriella till gångar eller förmånsbestämda pensionsplaner som måste dras av. 5.Beloppet för tillhörande uppskjutna skatteskulder enligt punkt 4 ska fördelas på a)uppskjutna skattefordringar som är beroende av framtida lönsamhet och som härrör från temporära skillnader som inte dras av i enlighet med artikel 48.1, b)alla övriga uppskjutna skattefordringar som är beroende av framtida lönsamhet. Instituten ska fördela de tillhörande uppskjutna skatteskulderna proportionellt i enlighet med andelen uppskjutna skatteford ringar som är beroende av framtida lönsamhet, som avses i leden a och b. För stora skatteinbetalningar, skatteförluster som förts till tidigar år och uppskjutna skattefordringar som inte är beroende av framtida lönsamhet Följande poster ska inte dras av från kapitalbasen och ska inte omfattas av en riskvikt enligt kapitel 2 eller 3 i del tre avdelning II: a)För stora skatteinbetalningar . b)Innevarande års skatteförluster som förts till , vil ket ger upphov till en fordran på en nationell regering, ett delstatligt självstyrelseorgan eller en lokal skattemyndighet. Uppskjutna skattefordringar som inte är beroende av framtida lönsamhet ska vara begränsade till uppskjutna skatte fordringar som härrör från temporära skillnader, om samtliga följande villkor är uppfyllda: a)De ersätts utan dröjsmål automatiskt och tvingande av en skattekredit om institutet inrapporterar en förlust när institu tets årsredovisning fastställs formellt eller om institutet drab bas av likvidering eller insolvens. b)Ett institut ska enligt tillämplig nationell lagstiftning kunna kvitta en skattekredit enligt led a mot en skatteskuld för institutet eller för ett annat företag som i skattehänseende ingår i samma konsolidering som institutet enligt den lags tiftningen eller för ett annat företag som är föremål för gruppbaserad tillsyn i enlighet med kapitel 2 i del ett avdel ning II. c)Om skattkrediterna enligt led b överstiger skatteskulderna enligt samma led ska överskottet ofördröjligen ersättas med en direkt fordran ställd till den nationella regeringen i den medlemsstat vars jurisdiktion institutet tillhör. Instituten ska tillämpa en riskvikt på på de uppskjutna skattefordringarna om villkoren i leden a, b och c är uppfyllda. Avdrag av negativa belopp från beräkningen av förväntade förlustbelopp Det belopp som ska dras av i enlighet med artikel 36.1 d ska inte reduceras genom en ökning av uppskjutna skattefordringar som är beroende av framtida lönsamhet, eller någon annan ytterligare skatteeffekt, som skulle kunna inträffa om avsättning arna skulle öka till samma nivå som förväntade förluster som avses i avdelning I kapitel 3 avsnitt 3. Avdrag av förmånsbestämda pensionsplaner Vid tillämpning av artikel 36.1 e ska summan av förmåns bestämda pensionsplaner som ska dras av reduceras med a) summan av alla tillhörande uppskjutna skatteskulder som skulle kunna utsläckas om tillgångarna skrevs ned eller togs bort ur balansräkningen enligt tillämpliga redovisnings ramar, L 176/44 Europeiska unionens officiella tidning b)summan av de tillgångar i den förmånsbestämda pensions planen som institutet har obegränsad rätt att utnyttja, under förutsättning att den behöriga myndigheten på förhand har gett tillstånd till detta. De tillgångar som används för att minska det belopp som ska dras av ska åsättas en riskvikt i enlighet med del tre avdelning II kapitel 2 eller 3, beroende på vad som är tillämpligt. ska utarbeta förslag till tekniska standarder för tillsyn för att specificera de kriterier enligt vilka en behörig myndighet ska tillåta ett institut att minska tillgångsbeloppet i den för månsbestämda pensionsplanen på det sätt som anges i punkt 1 b. ska lägga fram dessa förslag till tekniska standarder för tillsyn för kommissionen . Till kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska standarder för tillsyn som avses i första stycket i enlighet med artiklarna 10-14 i förordning (EU) nr 1093/2010. Avdrag av innehav i egna kärnprimärkapitalinstrument Vid tillämpning av artikel 36.1 f ska instituten beräkna innehav i egna kärnprimärkapitalinstrument grundat på bruttobeloppet för långa positioner, med följande undantag: a)Instituten får beräkna summan av innehav av egna kärnpri märkapitalinstrument grundat på nettobeloppet för långa positioner, under förutsättning att båda av följande villkor är uppfyllda: i)De långa och korta positionerna har samma underlig gande exponering och de korta positionerna inte innebär någon motpartsrisk. ii)Såväl de korta som de långa positionerna innehas an tingen i handelslagret eller utanför handelslagret. b)Instituten ska bestämma det belopp som ska dras av för direkta, indirekta och syntetiska innehav av indexvärdepap per, genom att beräkna den underliggande exponeringen mot egna kärnprimärkapitalinstrument som ingår i indexen. c)Instituten får "netta" bruttovärdet av långa positioner i egna kärnprimärkapitalinstrument som härrör från innehav av in dexvärdepapper mot korta positioner i egna kärnprimärka pitalinstrument som härrör från korta positioner i underlig gande index, inbegripet i de fall de korta positionerna inne bär en motpartsrisk, förutsatt att båda följande villkor är uppfyllda: i)De långa och de korta positionerna ingår i samma un derliggande index. ii)Såväl de långa som de korta positionerna innehas an tingen i handelslagret eller utanför handelslagret. Väsentligt innehav i en enhet i den finansiella sektorn När det gäller avdrag, ska ett institut anses ha ett väsentligt innehav i en enhet i den finansiella sektorn om något av föl jande villkor är uppfyllt: a)Institutet äger av de kärnprimärkapitalinstru ment som har givits ut av enheten. b)Institutet har nära förbindelser med enheten och äger kärnprimärkapitalinstrument som givits ut av enheten. c)Institutet äger kärnprimärkapitalinstrument som givits ut av enheten och enheten ingår inte i konsolideringen som följer av del ett avdelning II kapitel 2, men ingår i den samman ställda redovisning som lämnas av institutet vid finansiell rapportering enligt tillämpliga redovisningsramar. Avdrag av innehav i kärnprimärkapitalinstrument hos enheter i den finansiella sektorn när ett institut har ett korsvist ägande som är avsett att på konstlad väg blåsa upp kapitalbasen Instituten ska göra de avdrag som anges i artikel –i, i enlighet med följande: a)Innehav av kärnprimärkapitalinstrument och andra kapital instrument i enheter i den finansiella sektorn ska beräknas på grundval av bruttobeloppen för långa positioner. b)Försäkringsposter i primärkapitalet ska behandlas som inne hav av kärnprimärkapitalinstrument när det gäller avdrag. Europeiska unionens officiella tidning L 176/45 Avdrag av innehav av kärnprimärkapitalinstrument i enheter i den finansiella sektorn Institutet ska göra de avdrag som krävs enligt artikel 36.1 h och i, i enlighet med följande bestämmelser: a)Direkta, indirekta och syntetiska innehav av kärnprimärka pitalinstrument i enheter i den finansiella sektorn får beräk nas på grundval av nettovärdet för långa positioner med samma underliggande exponering, under förutsättning att båda av följande villkor är uppfyllda: i)De korta positionernas löptid motsvarar de långa positio nernas löptid eller har en återstående löptid . ii)Såväl de korta som de långa positionerna innehas an tingen i handelslagret eller utanför handelslagret. b)De ska fastställa det belopp som ska dras av för direkta, indirekta och syntetiska innehav av indexvärdepapper genom att beräkna den underliggande exponeringen mot kapital instrumenten i enheter i den finansiella sektorn i dessa index. Avdrag av innehav av kärnprimärkapitalinstrument i det fall ett institut inte har ett väsentligt innehav i en enhet i den finansiella sektorn Vid tillämpning av artikel 36.1 h ska instituten beräkna den summa som ska dras av genom att multiplicera beloppet i led a i denna punkt med den faktor som erhålls från beräk ningen i led b i denna punkt: a)Det totala belopp med vilket institutets direkta, indirekta och syntetiska innehav av kärnprimärkapitalinstrument, primär kapitaltillskott samt supplementärkapitalinstrument i enheter iden finansiella sektorn i vilka institutet inte har ett väsent ligt innehav överstiger av det totala beloppet för insti tutets kärnprimärkapitalposter beräknat efter tillämpning av följande på kärnprimärkapitalposterna: i)Artiklarna 32–35. ii)Avdragen i enlighet med artikel 36.1 a–g, k ii–k v och l, exklusive det belopp som ska dras av för uppskjutna skattefordringar som är beroende av framtida lönsamhet och som uppstår ur temporära skillnader. iii)Artiklarna 44 och 45. b)Beloppet för institutets direkta, indirekta och syntetiska in nehav av kärnprimärkapitalinstrument i de enheter i den finansiella sektorn i vilka institutet inte har ett väsentligt innehav, delat med totalsumman av institutets direkta, in direkta och syntetiska innehav av kapitalbasinstrument i dessa enheter i den finansiella sektorn. 2.Instituten ska inte inräkna sådana emissionsgarantipositio ner som innehas i fem eller färre arbetsdagar i summan i punkt 1a och vid beräkning av faktorn i punkt 1 b. 3.Det belopp som ska dras av i enlighet med punkt 1 ska fördelas mellan alla kärnprimärkapitalinstrument som innehas. Instituten ska fastställa andelen innehav av kärnprimärkapital instrument som ska dras av i enlighet med punkt 1 genom att multiplicera den summa som anges i led a i denna punkt med den andel som anges i led b i denna punkt: a)Summan av det innehav som måste dras av enligt punkt 1. b)Andelen av den totala summan av institutets direkta, in direkta och syntetiska innehav av kärnprimärkapitalinstru