prop · H003182 · 2013-07-03 00:00:00 — av FN:s straffrättsliga konventioner och bilaterala avtal om För övriga fall bör gälla att de organ som i redan avgivna förklaringar har utsett i huvudsak domstolar 2012/13:182 och förvaltningsmyndigheter alltjämt bör vara behöriga sändande myndigheter i . Ändrade förklaringar eller underrättelser bör göras till EG:s delgivningsförordning, , konvention om rättslig hjälp och ett antal straffrättsliga . bör också underrätta de stater som har bilaterala avtal med om det straffrättsliga samarbetet (förenta stater, , ) samt som EU träffat avtal om rättslig hjälp med. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Regeringens bedömning: Några övergångsbestämmelser behövs inte. Promemorians förslag: I promemorian föreslogs ett ikraftträdande av lagändringarna samt tillämpning av äldre förfarandebestämmelser på ärenden som påbörjats före ikraftträdandet. Remissinstanserna har inte lämnat några synpunkter på förslaget. Skälen för regeringens förslag och bedömning: En förflyttning av funktionen som mottagande organ när bistånd begärs med delgivning i och som centralmyndighet för internationell delgivning från till i kräver i huvudsak organisatoriska förändringar. De nya bestämmelserna innebär främst att reglerna om och förfarandena vid internationell delgivning förenklas och förtydligas. I sak förändras inte förfarandet vid internationell delgivning. Regeringens bedömning är därför att några särskilda övergångsbestämmelser inte bör införas. Författningsändringarna ska träda i kraft . Ekonomiska och andra konsekvenser Regeringens bedömning: Kostnaderna för en överföring av centralmyndighetsfunktionen för internationell delgivning och tillhörande ärenden från till i bör finansieras i enlighet med de förslag som lagts fram av regeringen i budgetpropositionen , dvs. omfördelning av anslag under utgiftsområde 4 Rättsväsendet till Promemorians bedömning var att kostnaderna för den nya central- myndigheten skulle finansieras genom omfördelning inom läns- styrelsernas ramanslag samt att resurser överförs från Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna har inte haft något att invända mot promemorians bedömning. holms län uppmärksammar att kostnaderna för stämningsmannadelgiv- ning genom polisens försorg ökat väsentligt . sig positiv till att förbättra informationen om internationell delgivning men understryker att detta förutsätter att tillräckliga resurser anslås för ett sådant arbete. ifrågasätter promemorians bedömning att domstolar och utlandsmyndigheter inte skulle få ökade kostnader och ökad arbetsbelastning i samband med de nya förslagen. Skälen för regeringens bedömning Kostnader för den nya centralmyndigheten I promemorian uppskattades verksamheten vid den nya centralmyndig- heten för internationell delgivning motsvara fyra årsarbetskrafter. bedömning gjordes mot bakgrund av att promemorian föreslog att all internationell delgivningsverksamhet skulle koncentreras till Läns- styrelsen i , dvs. såväl de nuvarande ärendena med ansök- ningar från andra nordiska länder om delgivning som de tillkommande ärendena om delgivning från länder i övriga världen. I och med att regeringen i den del som rör de nordiska delgivningsärendena inte föreslår några förändringar (se avsnitt 6.1) finns inte heller skäl att omfördela inom länsstyrelsernas ramanslag. i övrigt av den nu föreslagna verksamhetsöverföringen från till i har regeringen i budgetpropositionen föreslagit att anslagen ska minska för vissa myndigheter inom utgiftsområde 4 Rättsväsendet för att omfördelas till beslutade i enlighet med i har påpekat att kostnaderna för stäm- ningsmannadelgivning ökat väsentligt sedan den nya delgivningslagen trädde i kraft och vill försäkra sig om att det kommer att finnas täckning för dessa kostnader även . Regeringen är medveten om att dessa kostnader ökat. Detta har också föranlett att kostnaden för delgiv- ning i på utländsk begäran även ökat hos den nuvarande central- 2012/13:182 myndigheten för internationell delgivning. debiterar centralmyndigheten medel från för samtliga kostnader som hänför sig till internationellt delgivningssamarbete (t.ex. stämningsmannadelgivning). Genom regleringsbrev för budgetår 2013 avseende Domstolar ges även den nya centralmyndigheten, dvs. i , denna möjlighet i och med att verksamheten för internationella delgivningar flyttas över dit. Vidare görs i promemorian bedömningen att informationen om inter- nationell delgivning behöver förbättras och det föreslås att en internetbaserad sök- och informationstjänst ska utvecklas. Regeringen ansluter sig till promemorians bedömning i denna del men vill understryka att det handlar om att vidareutveckla information som redan finns tillgänglig samt att informationen och eventuella söktjänster måste infogas i ett under i redan befintligt system. Det är mot denna bakgrund som regeringen i budgetpropositionen föreslog att i engångsvis ska tillföras för att täcka kostnaden för detta arbete. Kostnader för delgivning i utlandet Förvaltningsrätten i uttrycker oro över att domstolarna genom det nya förslaget får kostnader för delgivning utomlands som de inte tidigare haft. anser i motsats till promemorians bedömning, att utlandsmyndigheternas arbetsmängd och kostnader torde öka i och med att svenska myndigheter ska vända sig direkt till utlandsmyndigheterna för att få bistånd med utlandsdelgivning. I förhållande till de förslag som rör bistånd med delgivning i utlandet (se avsnitt 6.2.2) har regeringen anslutit sig till de remissinstanser som invänt mot promemorians förslag. I stället anser regeringen att domstolar, förvaltningsmyndigheter och enskilda, under vissa förutsättningar, även i fortsättningen ska få vända sig till centralmyndigheten för bistånd med delgivning, dvs. Även kommer det således att finnas en kontaktpunkt i både för svenska domstolar och myndigheter som behöver bistånd med delgivning i ut- landet samt för utlandsmyndigheterna som liksom tidigare kan vara en länk i delgivningssamarbetet. Kostnaderna och arbetsinsatserna för domstolar och förvaltningsmyndigheter torde bli i det närmaste oförändrade med de föreslagna ändringarna. Eventuella merkostnader bedöms rymmas inom befintliga anslagsramar. 9.1Förslag till lag om ändring i 6 § Bestämmelserna i 3 § andra stycket, 3438 och 4751 §§ delgivningslagen (2010:1932) gäller inte delgivning av stämning i brottmål. Bestämmelserna i 24 § delgivningslagen hindrar inte att den tilltalade delges stämning och andra handlingar i ett brottmål genom förenklad delgivning om han eller hon av polisman, åklagare, tulltjänsteman eller tjänsteman vid vid ett personligt sammanträffande har delgetts information om att sådan delgivning kan komma att användas i tingsrätten och det då handlingarna skickas till den tilltalade inte har förflutit än informationen lämnades. Paragrafen, som behandlas i avsnitt 6.2.1, anger vad som gäller för delgivning av stämning i brottmål. I första stycket görs en ändring till följd av de ändringar som görs i 3 § delgivningslagen. Följdändringen innebär att det alltjämt är uteslutet att tillämpa utländsk rätt vid delgivning av stämning i brottmål. Detta tydliggörs genom en hänvisning till 3 § andra stycket delgivningslagen. 9.2Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) 26 § Sekretess hindrar inte att en uppgift om en enskilds adress, telefonnummer och arbetsplats eller uppgift i form av fotografisk bild av en enskild lämnas till en myndighet, om uppgiften behövs där för delgivning enligt delgivningslagen (2010:1932) eller för bistånd med sådan delgivning. Om den enskilde hos en myndighet som tillhandahåller ett elektroniskt kommunikationsnät eller en elektronisk kommunikationstjänst har begärt att abonnemanget ska hållas hemligt och om uppgiften är sekretessbelagd enligt 29 kap. 3 §, får den lämnas ut endast om den myndighet som begär uppgiften finner att det kan antas att den som söks för delgivning håller sig undan eller att det annars finns synnerliga skäl. I paragrafen, som har behandlats i avsnitt 6.4, regleras frågan om en myndighets möjlighet att ta del av uppgifter som normalt omfattas av sekretess vid delgivning eller bistånd med delgivning. Genom en ändring i paragrafens första stycke klargörs att bestämmelsen även är tillämplig när uppgifterna behövs vid bistånd med Med stöd av bestämmelsen kan i i sin verksamhet med delgivningsbistånd få del av sådana personuppgifter som anges i paragrafen utan hinder av att de omfattas av sekretess. sådan situation skulle kunna vara att den som söks för delgivning har Om uppgifterna behövs för att ska kunna bistå med delgivning hindrar alltså inte sekretess att 2012/13:182 uppgifterna lämnas ut. Även vid delgivning i utlandet kan främst utlandsmyndigheterna ha behov av att få del av sekretessbelagda personuppgifter. 5 § Sekretess gäller i verksamhet som avser delgivning enligt delgivningslagen (2010:1932) eller bistånd med sådan delgivning för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Paragrafen, som har behandlats i avsnitt 6.4, reglerar frågan om sekretess för uppgift om enskilds personliga förhållanden i verksamhet som avser delgivning eller bistånd med delgivning. Genom ändringen i första stycket klargörs att bestämmelsen även omfattar bistånd med delgivning. Verksamheten vid i eller vid utlandsmyndigheterna med att lämna bistånd med delgivning utgörs i vissa fall av annan verksamhet än verksamhet som avser delgivning enligt delgivningslagen. kommer biståndet enbart bestå i ett vidareförmedlande av delgivningsframställningen. Om exempelvis en svensk domstol har behov att delge en person i ett annat land och domstolens ansökan skickas via i så kommer uppgifter om en enskilds personliga förhållanden att skyddas av sekretess även hos . Om i anlitar ett auktoriserat delgivnings- företag för verkställighet av delgivning på utländsk begäran kommer i förekommande fall tystnadsplikt att gälla hos delgivningsföretaget för uppgifter om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, se 11 § lagen (2010:1933) om auktorisation av delgivningsföretag. 9.3Förslag till lag om ändring i delgivningslagen (2010:1932) 3 § Delgivning med en person som vistas utomlands får ske om den stat där delgivning ska ske tillåter det. Vid delgivning enligt första stycket får lagen på den utländska orten tillämpas, om det inte skulle strida mot svenska allmänna rättsprinciper. En kallelse av en målsägande, ett vittne, en sakkunnig eller någon som avses i 36 kap. 1 § , som ska delges utomlands, får inte ske vid vite, om inte annat följer av lagen (1974:752) om Paragrafen, som behandlas i avsnitt 6.2.1, reglerar frågor rörande delgivning med en person som befinner sig utomlands. stycke införs i paragrafen och tidigare första och andra styckena blir andra och tredje styckena. I första stycket klargörs att delgivning i utlandet av svensk myndighet endast får ske om det andra landet tillåter det. stat framgår normalt av den internationella överenskommelse som är aktuell i det enskilda fallet. möjlighet att delge någon i ett annat land kan även framgå på annat sätt, t.ex. genom att den staten lämnat sådan information, eller om en stat i det enskilda fallet lämnat samtycke till att delgivning får ske där. Det finns dock stater som inte över huvud taget tillåter att delgivning sker med någon som vistas där eftersom det saknas ett avtal mellan och den staten. I likhet med tidigare lydelse omfattar den nya bestämmelsen såväl delgivning med fysiska som med juridiska personer. I det praktiska delgivningssamarbetet torde det i första hand bli aktuellt att bedöma om en stat tillåter postdelgivning eller inte. Bestämmelsen omfattar dock även andra delgivningssätt, t.ex. muntlig delgivning. Såväl postdelgivning som muntlig delgivning eller delgivning med e- post med någon i utlandet kan i vissa länder uppfattas som otillåten myndighetsutövning av ett annat land och godtas därmed inte. I flertalet fall finns det dock inte något som hindrar en svensk domstol eller förvaltningsmyndighet från att delge personer i utlandet direkt med post. Inom ramen för EU-samarbetet gäller detta såväl på det straffrättsliga området () som på området för civilrätt (EG:s delgivningsförordning). Även på det skatterättsliga området är det enligt bl.a. Europaråds- och om ömsesidig handräckning i skatteärenden tillåtet med postdelgivning med någon i utlandet. När det gäller postdelgivning som ska ske med stöd av kan det noteras att ett flertal icke EU-stater har reserverat sig mot att sådan delgivning sker i den staten. Om delgivning ska ske i ett sådant land krävs att det görs en ansökan till det andra landets behöriga myndigheter om bistånd med delgivning. I det nya andra stycket görs endast redaktionella följdändringar. 4 a § Innehåller en ansökan om bistånd med delgivning i en begäran om att ett visst förfarande som avviker från denna lag ska användas, får det tillämpas, om det inte skulle strida mot svenska allmänna rättsprinciper. Vid bistånd med delgivning i får delgivning av en handling som är skriven på eller översatt till ett annat språk än svenska eller ett språk som följer av en internationell överenskommelse som är bindande för , endast ske med delgivningsmottagarens samtycke om det inte står klart att han eller hon förstår det andra språket. Paragrafen som är ny, behandlas i avsnitt 6.3.2 och 6.3.3 och reglerar frågor om delgivningssätt och språkkrav vid bistånd med delgivning i . Av det första stycket framgår att bistånd med delgivning i på utländsk begäran under vissa förhållanden får ske på ett sätt som avviker från vad som föreskrivs i delgivningslagen. Bestämmelser som gör det möjligt att begära delgivning enligt ett särskilt förfarande finns i (artikel 5), konvention om rättslig hjälp (artikel 7) och (artikel 4.1). Utgångspunkten är att en begäran från den ansökande staten om att ett visst förfarande ska tillämpas vid delgivningen ska tillmötesgås. Endast om det begärda förfarandet skulle strida mot svenska allmänna rättsprinciper ska bistånd inte lämnas. Det är naturligt att den som bistår med delgivning i ett sådant fall först kontaktar det andra landets myndigheter för att undersöka om delgivning i stället kan genomföras på ett annat sätt. 2012/13:182 Innebörden av att ett förfarande strider mot svenska allmänna rättsprinciper motsvarar i allt väsentligt den som gäller vid tillämpningen av 3 § delgivningslagen. Ett exempel är att delgivning inte får ske på ett sätt som skulle anses utgöra en kränkning av en parts rätt till en rättvis rättegång (jfr artikel 6 i ). Av andra stycket framgår att en handling som ska delges ska vara avfattad på eller översatt till svenska eller ett språk som i en internationell överenskommelse förbundit sig att acceptera. I de flesta avtal har i en förklaring till avtalen angett att de handlingar som ska delges ska vara skrivna på eller översatta till svenska. I några fall har även accepterat danska och norska. I de fall något avtal inte finns ska endast svenska accepteras. Detta krav gäller i alla fall, dvs. även i de fall där någon avtalsförbindelse inte finns mellan och den andra staten. Avsteg från denna huvudregel kan godtas om den som ska delges samtycker till delgivningen eller om det står klart att delgivningsmottagaren förstår det språk som handlingen är skriven på eller översatt till. Det kan i enskilda fall t.ex. stå klart att språket i handlingarna är mottagarens modersmål. 9 § En person som ska se till att delgivning sker utan samband med ett mål eller ärende får vända sig till en länsstyrelse eller, om delgivningen ska utföras utomlands, till i för bistånd med delgivningen. Regeringen får meddela föreskrifter om förutsättningar för bistånd med delgivning utomlands enligt första stycket. ska avvisa en framställan om delgivning om föreskriven ansökningsavgift inte har betalats. Paragrafen, som behandlas i avsnitt 6.2.2, rör frågan om var en enskild sökande som ska se till att delgivning sker utan samband med ett mål eller ärende får vända sig för delgivning i eller utomlands. Ett nytt andra stycke införs i paragrafen och tidigare andra stycket blir i stället ett tredje stycke. Första stycket ändras på så sätt att som mottagande organ för framställningar om bistånd med delgivning utomlands, byts ut mot i . I likhet med tidigare lydelse omfattar den nya bestämmelsen såväl fysiska som juridiska personer. I andra stycket bemyndigas regeringen att meddela föreskrifter om vilka förutsättningar som ska gälla för att enskilda sökanden som ska se till att delgivning sker utan samband med ett mål eller ärende, ska få bistånd med delgivning utomlands från i . I promemorian föreslås förbättringar och förenklingar av förfarandet när svenska myndigheter hjälper utländska myndigheter med delgivning i . Enligt den nuvarande ordningen är uppgiften att hjälpa till spridd på flera myndigheter. Förslaget går ut på att endast en myndighet i blir mottagande myndighet för alla inkommande ärenden, förvaltningsrättsliga ärenden undantagna. Även i förhållande till den nuvarande ordningen där Justitie- och hjälper sökanden i med delgivning utomlands föreslår en ändring. Utgångspunkten bör i stället vara att en domstol eller förvaltningsmyndighet som behöver få någon delgiven i utlandet själv ska sköta delgivningen i första hand genom postdelgivning. Endast i de fall då detta inte är möjligt ska hjälp kunna lämnas. Det föreslås att hjälpen ska lämnas av utlandsmyndigheterna. Vidare föreslås att företag och andra enskilda inte längre ska få delgivningshjälp från det allmänna, utan får sköta delgivning på egen hand, t.ex. med hjälp av privata delgivningsföretag. Promemorian innehåller också författningsförslag som är avsedda att på ett tydligare och modernare sätt än tidigare reglera förutsättningar och förfarande vid internationell delgivning. Äldre detaljbestämmelser, mestadels meddelade i förordning eller motsvarande, föreslås tas bort och ersättas av en mer generell reglering. Därtill föreslås ett antal lagändringar. Slutligen behandlar promemorian förslag på andra åtgärder för att förbättra det internationella delgivningssamarbetet och informationen om detta. De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft . Sekretess gäller i verksamhet som avser delgivning enligt delgivningslagen (2010:1932) för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. 1Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att 10 kap. 26 § och 22 kap. 5 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska ha följande lydelse. Sekretess hindrar inte att en Sekretess hindrar inte att en uppgift om en enskilds adress, uppgift om en enskilds adress, telefonnummer och arbetsplats eller eller uppgift i form av fotografisk uppgift i form av fotografisk bild av bild av en enskild lämnas till en en enskild lämnas till en myndighet, om uppgiften behövs där för delgivningslagen (2010:1932). (2010:1932) eller för bistånd med Om den enskilde hos en myndighet som driver televerksamhet har begärt att abonnemanget ska hållas hemligt och om uppgiften är sekretessbelagd enligt 29 kap. 3 §, får den lämnas ut endast om den myndighet som begär uppgiften finner att det kan antas att den som söks för delgivning håller sig undan eller att det annars finns synnerliga skäl. Sekretess gäller i verksamhet som avser delgivning enligt del- givningslagen (2010:1932) eller bistånd med sådan delgivning för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft . 1Senaste lydelse 2010:1982. 2Senaste lydelse 2010:1982. 2Förslag till lag om ändring i delgivningslagen (2010:1932) Härigenom föreskrivs i fråga om delgivningslagen (2010:1932) dels att 1, 3 och 9 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 4a §, av följande lydelse. Denna lag gäller när delgivning ska ske i mål eller ärende hos domstol eller annan myndighet eller när delgivning i annat fall ska ske enligt lag eller annan författning. Om det i lag eller annan författning finns en bestämmelse som avviker från denna lag, gäller den bestämmelsen. Denna lag gäller också när bistånd lämnas med delgivning i på begäran av utländsk domstol, annan utländsk myndighet eller av någon som enligt en internationell överenskommelse som tillträtt är behörig att begära bistånd med delgivning. När bistånd med delgivning lämnas får förfarande som avviker från denna lag tillämpas, om det inte skulle strida mot svenska allmänna rättsprinciper. Delgivning med en person som vistas utomlands får ske om det är tillåtet enligt lagen på den utländska orten. Delgivning med en person som vistas utomlands får ske enligt lagen på den utländska orten, om inte sådan delgivning skulle strida mot svenska allmänna rättsprinciper. En kallelse av en målsägande, ett vittne, en sakkunnig eller någon som avses i 36 kap. 1 § andra och tredje styckena , som ska delges utomlands, får inte ske vid vite, om inte annat följer av lagen (1974:752) om nordisk vittnesplikt. Om det följer av en internationell överenskommelse som tillträtt att en handling som ska delges en mottagare i på begäran av någon som avses i 1 § tredje stycket ska vara skriven på eller översatt till visst språk, och är handlingen inte skriven på eller översatt till det språket, får delgivning endast ske med En person som ska se till att En person som ska se till att delgivning sker utan samband med delgivning sker i utan ett mål eller ärende får vända sig samband med ett mål eller ärende till en länsstyrelse eller, om får vända sig till en länsstyrelse för bistånd med delgivningen. () för bistånd med delgivningen. ska avvisa en framställan om delgivning om föreskriven ansökningsavgift inte har betalats. Denna lag träder i kraft . Följande remissinstanser har inkommit med yttranden över departementspromemorian: ombudsmän, över och , , , , Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Justitiekanslern, , , , , , , i , i län, i , vid , , , , , Svenska polisförbudet, och Svensk Inkasso. , , , Intrum , begravningsbyråers förbund och Fonus har inbjudits att lämna synpunkter men avstått. Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitieråden och samt justitierådet . Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1.lag om ändring i , 2.lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), 3.lag om ändring i delgivningslagen (2010:1932). Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kanslirådet . Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition 2012/13:182 Internationell delgivning. inför, ändrar, upp- Lag om ändring i