prop · H003125 · 2013-04-16 00:00:00 — Regeringens proposition 2012/13:125 Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen lämnas förslag till genomförande av och rådets direktiv /52/EG av om minimistandarder för sanktioner och åtgärder mot arbetsgivare för tredjelandsmedborgare som vistas olagligt (sanktionsdirektivet). I propositionen föreslås ett straffrättsligt ansvar för arbetsgivare som anställer utlänningar som inte har rätt att vistas i . Den föreslagna straffbestämmelsen omfattar såväl uppsåtligt som oaktsamt handlande. Oavsett om ett straffrättsligt ansvar krävs ut eller inte föreslås att en fysisk eller juridisk person som anställer utlänningar som inte har rätt att vistas i ska betala en särskild avgift. Det föreslås även bestämmelser om annan särskild rättsverkan av brott. Den som anställer utlänningar som inte har rätt att vistas i ska dels kunna fråntas sin rätt till alla offentliga stöd, bidrag och förmåner , dels bli återbetalningsskyldig för offentliga stöd, bidrag och förmåner som betalats ut eller annars kommit honom eller henne till del innan brottet kom till polisens kännedom. Det föreslås vidare en lagstadgad rätt för utlänningar som saknat rätt att vistas i att erhålla lön och annan ersättning för utfört arbete. Vid tvist mellan en utlänning och en arbetsgivare om innestående ersättning ska införas en presumtion om att lönen anses motsvara den minimilön som följer av kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen och om att tre månaders heltidsarbete har utförts. Det föreslås också en möjlighet att bevilja ytterligare tidsbegränsat uppehållstillstånd för den som efter ansökan av en förundersöknings- ledare har uppehållstillstånd enligt 5 kap. 15 § utlänningslagen (2005:716), förkortad UtlL, som har samarbetat med de brottsutredande myndigheterna i en utredning om brott enligt 20 kap. 5 § UtlL och som har väckt talan om innestående ersättning. Det förlängda uppehållstillståndet är avsett att underlätta för utlänningen att erhålla sin rätt till ersättning för utfört arbete. Om en förundersökningsledare har ansökt om tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt 5 kap. 15 § UtlL eller en utlänning har ansökt om ytterligare tidsbegränsat uppehållstillstånd föreslås att får besluta om att tills vidare ställa in verkställigheten av beslut om avvisning eller utvisning. Det föreslås även att om tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt 5 kap. 15 § UtlL eller ett ytterligare uppehållstillstånd har meddelats får ett beslut om avvisning eller utvisning inte verkställas som uppehållstillståndet gäller. Utlänningar som beviljas sådant ytterligare uppehållstillstånd ska enligt förslaget ha rätt till vård i samma omfattning som när de hade ett tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt 5 kap. 15 § UtlL. I entreprenörsförhållanden föreslås ansvarsbestämmelser för uppdrags- givare respektive uppdragsgivare i tidigare led till arbetsgivare som har en utlänning anställd som inte har rätt att vistas i . Uppdragsgivare och uppdragsgivare i tidigare led ska under vissa förhållanden bli subsidiärt ansvariga i förhållande till arbetsgivaren (underentreprenören) för lön och annan ersättning till olagligt vistandes utlänningar hos arbetsgivaren som arbetar inom underentreprenaden. Uppdragsgivare och uppdragsgivare i tidigare led ska även kunna påföras en särskild avgift. Lagändringarna föreslås träda i kraft . En ändring i lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. föreslås dock träda i kraft . Propositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringen och de gröna. 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (2001:181) om 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (2008:344) om hälso- 4.3Förbud mot anställning av tredjelandsmedborgare som 7.1Skyldighet att kontrollera tillstånd för vistelse och 7.3Skyldighet att underrätta om anställning av en 8.1Straffrättsligt ansvar för arbetsgivare som anställer en 8.3Inskränkningar i rätten att delta i offentlig upphandling . 8.4Fråntagande av rätten till offentliga stöd, bidrag och andra 8.5Stängning av inrättningar och återkallelse av tillstånd att 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till 1.lag om rätt till lön och annan ersättning för arbete utfört av utlänning som inte har rätt att vistas i , 2.lag om ändring i utlänningslagen (2005:716), 3.lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet, 4.lag om ändring i lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. Regeringen har följande förslag till lagtext. 2.1Förslag till lag om rätt till lön och annan ersättning för arbete utfört av en utlänning som inte har rätt att vistas i Härigenom föreskrivs1 följande. 1 § Denna lag gäller när en arbetsgivare som inte har vidtagit sådana kontrollåtgärder som avses i 20 kap. 12 § andra stycket utlänningslagen (2005:716) har en utlänning anställd i som inte har rätt att vistas här. Lagen gäller också när en sådan utlänning tillfälligt utför arbete i ett annat land. Lagen är inte tillämplig på medborgare i en EES-stat eller i , och inte heller på deras familjemedlemmar, om dessa har rätt till fri rörlighet enligt de regler som gäller inom Europeiska unionen. 2 § Ett avtalsvillkor som i jämförelse med denna lag är till nackdel för utlänningen är utan verkan mot honom eller henne. 3 § I denna lag avses med uppdragsgivare den som anlitar en eller flera underentreprenörer för att genomföra ett huvud- eller ett underentreprenadavtal. Med uppdragsgivare i tidigare led avses i denna lag en uppdragsgivare som inte har ett direkt avtalsförhållande med den underentreprenör som är arbetsgivare för utlänningen. Lagen är inte tillämplig på den som är beställande part i ett huvudentreprenadavtal. Lön och annan ersättning 4 § En utlänning som har utfört arbete under sådana förhållanden som avses i 1 § första stycket har rätt till lön och annan ersättning från sin arbetsgivare. 5 § Vid tvist mellan en arbetsgivare och en utlänning om lön eller annan ersättning för utfört arbete ska, om inte någon av dem visar annat, 1.lönen eller ersättningen anses motsvara den minimilön och ersättning som följer av kollektivavtal eller praxis inom yrket eller branschen, och 2.utlänningen anses ha utfört tre månaders heltidsarbete. 1 Jfr och rådets direktiv /52/EG av om minimistandarder för sanktioner och åtgärder mot arbetsgivare för tredjelandsmedborgare som vistas olagligt (EUT L 168, 30.6.2009, s. 24, Celex 32009L0052). Kostnader för att sända lön och annan ersättning 6 § Om det uppstår kostnader för att sända sådan lön och annan ersättning som avses i 4 § till en utlänning ska arbetsgivaren betala dessa. 7 § Om en arbetsgivare som anlitas som underentreprenör för att genomföra ett entreprenadavtal inte kan ersätta en utlänning enligt 46 §§, ansvarar arbetsgivarens uppdragsgivare och uppdragsgivare i tidigare led solidariskt med varandra för den lön och annan ersättning samt de eventuella kostnader för att sända lönen och ersättningen till utlänningen som arbetsgivaren skulle ha betalat enligt 46 §§. En uppdragsgivare som har vidtagit rimliga kontrollåtgärder och som inte inser eller har skälig anledning att anta att arbetsgivaren har en eller flera utlänningar anställda som saknade rätt att vistas i , är inte ansvarig enligt första stycket. En uppdragsgivare i tidigare led är ansvarig enligt första stycket endast om uppdragsgivaren inser eller har skälig anledning att anta att arbetsgivaren har en eller flera utlänningar anställda som saknade rätt att vistas här och som arbetade inom underentreprenaden. 8 § Arbetsgivaren ska ersätta den som har betalat lön eller annan ersättning enligt 7 § första stycket. Motsvarande skyldighet gäller också för en sådan uppdragsgivare som är ansvarig enligt 7 § i förhållande till uppdragsgivare i tidigare led. 9 § Mål om tillämpningen av denna lag ska, i den mån tvisten avser förhållandet mellan en arbetsgivare och en utlänning, handläggas enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Denna lag träder i kraft . Härigenom föreskrivs1 i fråga om utlänningslagen (2005:716) dels att 5 kap. 18 §, 12 kap. 12 a §, 20 kap. 5, 12 och 13 §§ samt 23 kap. 1 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas sju nya paragrafer, 5 kap. 15 d §, 12 kap. 12 b och 13 b §§, 20 kap. 12 a och 1517 §§ samt närmast före 12 kap. 13 b § och 20 kap. 15 § nya rubriker av följande lydelse. En utlänning med uppehålls- tillstånd enligt 15 § får, efter egen ansökan, för tiden efter tillståndets giltighetstid beviljas ett tids- begränsat uppehållstillstånd, om utlänningen 1. har samarbetat med de brottsutredande myndigheterna i en utredning om brott enligt 20 kap. 5 §, och 2. har väckt talan om innestående ersättning för arbete enligt lagen (2013:000) om rätt till lön och annan ersättning för arbete utfört av en utlänning som inte har rätt att vistas i . En utlänning som vill ha uppehållstillstånd i ska ha ansökt om och beviljats ett sådant tillstånd före inresan i landet. En ansökan om uppehållstillstånd får inte bifallas efter inresan. Det som föreskrivs i första stycket gäller dock inte om 1.utlänningen har rätt till uppehållstillstånd här som flykting eller annan skyddsbehövande enligt 1 § eller kan beviljas uppehållstillstånd här med stöd av 21 kap. 2, 3 eller 4 §, 2.utlänningen med stöd av 6 § bör beviljas uppehållstillstånd här, 3.en ansökan om uppehållstillstånd avser förlängning av ett tids- begränsat uppehållstillstånd som beviljats en utlänning med familje- anknytning med stöd av 3 § första stycket 1 eller 2 b eller 3 a § första stycket 1 eller andra stycket, 1Jfr och rådets direktiv /52/EG av om minimistandarder för sanktioner och åtgärder mot arbetsgivare för tredjelandsmedborgare som vistas olagligt (EUT L 168, 30.6.2009, s. 24, Celex 32009L0052). 2Senaste lydelse 2010:440. 4.utlänningen kan beviljas eller har tidsbegränsat uppehållstillstånd här med stöd av 15 §, 5.utlänningen enligt 3 § första stycket 14, 3 a § första stycket 13 eller andra stycket har stark anknytning till en person som är bosatt i och det inte skäligen kan krävas att utlänningen reser till ett annat land för att ge in ansökan där, 6.en ansökan om uppehållstillstånd avser förlängning av ett tids- begränsat uppehållstillstånd som med stöd av 10 § har beviljats en utlänning i fall som avses i 6 kap. 2 § första stycket, 8.utlänningen med stöd av 10 § har beviljats ett tidsbegränsat uppe- hållstillstånd för studier och antingen slutfört studier som motsvarar 30 högskolepoäng eller fullföljt en termin vid forskarutbildning, eller 9.det annars finns synnerliga skäl. Det som föreskrivs i första stycket gäller inte heller om utlänningen har beviljats en visering för att besöka en arbetsgivare i eller är undantagen från kravet på visering om han eller hon ansöker om ett uppehållstillstånd för arbete inom ett slag av arbete där det råder stor efterfrågan på arbetskraft. En ytterligare förutsättning är att arbetsgivaren skulle förorsakas olägenheter om utlänningen måste resa till ett annat land för att ge in ansökan där eller att det annars finns särskilda skäl. Vid skälighetsbedömningen enligt andra stycket 5 ska konsekvenserna för ett barn av att skiljas från sin förälder särskilt beaktas, om det står klart att uppehållstillstånd skulle ha beviljats om prövningen gjorts före 3 Senaste lydelse 2008:884. 15 §, får besluta om inhibition av ett beslut att avvisa eller utvisa den utlänning som ansökan avser. Förbud mot verkställighet när tidsbegränsat uppehållstillstånd har meddelats Om har beviljat ett tidsbegränsat uppehålls- tillstånd enligt 5 kap. 15 eller 15 d §, får ett beslut om avvisning eller utvisning av utlänningen inte verkställas så länge uppehålls- tillståndet gäller. Till böter eller, när omstän- digheterna är försvårande, fängelse i högst döms den som uppsåtligen eller av oaktsamhet har en utlänning i sin tjänst fastän utlänningen inte har föreskrivet arbetstillstånd. I fråga om påförande av särskild avgift gäller 1214 §§. Till böter eller, när omstän- digheterna är försvårande, fängelse i högst döms den som uppsåtligen eller av oaktsamhet har en utlänning anställd, om utlänningen 1.inte har rätt att vistas i , eller 2.har rätt att vistas här men saknar föreskrivet arbetstillstånd. I fråga om påförande av särskild avgift gäller 1214 §§. En fysisk eller juridisk person som har en utlänning i sin tjänst fastän utlänningen inte har arbetstillstånd skall betala en särskild avgift oavsett om ansvar krävs ut enligt 5 §. Avgiften till- faller staten. För varje utlänning utgör avgiften hälften av det prisbasbelopp enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken som gällde när överträdelsen upphörde. En fysisk eller juridisk person som har en utlänning anställd ska, oavsett om ansvar krävs ut enligt 5 §, betala en särskild avgift, om utlänningen 1.inte har rätt att vistas i , eller 2.har rätt att vistas här men saknar föreskrivet arbetstillstånd. Särskild avgift enligt första stycket 1 ska inte betalas av den som har 1.kontrollerat utlänningens rätt att vistas i , 4 Senaste lydelse 2010:1296. Om överträdelsen har pågått än , utgör avgiften för varje utlänning i stället hela prisbasbeloppet. Avgiften får sättas ned eller efterges helt, om särskilda skäl talar för det. 2.behållit en kopia av eller ett utdrag ur den eller de handlingar som visar att utlänningen har rätt att vistas här, och 3.underrättat den behöriga myndigheten, som anges i en förordning som har utfärdats med stöd av denna lag, om anställningen. För varje utlänning är avgiften hälften av det prisbasbelopp enligt 2 kap. 6 och 7 §§ social- försäkringsbalken som gällde när överträdelsen upphörde. Om överträdelsen har pågått än , är avgiften för varje utlänning i stället hela prisbasbeloppet. Av- giften får sättas ned helt eller delvis, om särskilda skäl talar för det. Avgiften tillfaller staten. En fysisk eller juridisk person som är uppdragsgivare, eller uppdrags- givare i tidigare led, åt en arbetsgivare som har en utlänning som inte har rätt att vistas i anställd, ska betala en särskild avgift om 1.uppdragsgivaren, eller en upp- dragsgivare i tidigare led, har anlitat arbetsgivaren som under- entreprenör för att genomföra ett avtal om entreprenad eller under- entreprenad, 2.utlänningen arbetar inom underentreprenaden, och 3.uppdragsgivaren, eller uppdragsgivaren i tidigare led, inte är beställare i huvud- entreprenadavtalet. En uppdragsgivare som har vidtagit rimliga kontrollåtgärder och som inte inser eller har skälig anledning att anta att arbetsgivaren hade en eller flera utlänningar anställda som saknade rätt att vistas iSverige, ska inte betala den särskilda avgiften. En uppdragsgivare i tidigare led ska betala den särskilda avgiften endast om uppdragsgivaren inser eller har skälig anledning att anta att arbetsgivaren hade en eller flera utlänningar anställda som saknade rätt att vistas här och som arbetade inom underentreprenaden. För varje utlänning är avgiften hälften av det prisbasbelopp enligt 2 kap. 6 och 7 §§ social- försäkringsbalken som gällde när överträdelsen upphörde. Om överträdelsen har pågått än , är avgiften för varje utlänning i stället hela prisbasbeloppet. Avgiften får sättas ned helt eller delvis, om särskilda skäl talar för det. Avgiften tillfaller staten. Avgiften får inte tas ut när har gått efter det att överträdelsen upphörde. Den som har begått ett brott som avses i 5 § första stycket 1 får, på yrkande av allmän åklagare, för av högst fråntas sin rätt till en del av eller alla offentliga stöd, bidrag och förmåner som har beviljats men ännu inte betalats ut eller kommit honom eller henne till del om 1. omständigheterna vid gär- ningen är försvårande, 2 åtgärden är motiverad med hänsyn till brottets straffvärde, 3 den samlade reaktionen på brottsligheten inte blir oproportio- nerligt sträng, och 4. anställningen har avsett arbete för annat än arbetsgivarens privata syften. Särskild rättsverkan enligt denna paragraf får inte avse stöd, bidrag eller annan förmån som har beviljats en fysisk person för hans eller hennes privata behov. Den som har begått ett brott som avses i 5 § första stycket 1 och som har tagit emot offentliga stöd, bidrag eller andra förmåner får, på yrkande av allmän åklagare, förpliktas att betala tillbaka en del av eller alla sådana stöd, bidrag eller andra förmåner som betalats ut eller annars kommit honom eller henne till del upp innan brottet kom till polisens kännedom om 1.omständigheterna vid gärningen är försvårande, 2.åtgärden är motiverad med hänsyn till brottets straffvärde, 3.den samlade reaktionen på brottsligheten inte blir oproportionerligt sträng, och 4.anställningen har avsett arbete för annat än arbetsgivarens privata syften. Särskild rättsverkan enligt denna paragraf får inte avse stöd, bidrag eller annan förmån som har betalats ut till en fysisk person för hans eller hennes privata behov. Om ett brott som avses i 5 § första stycket 1 har begåtts i en verksamhet som drivs av en juridisk person, får särskild rättsverkan enligt 15 och 16 §§ beslutas mot den juridiska personen, om 1. ledningen för den juridiska personen inte har gjort vad som skäligen kunnat krävas för att före- bygga brottsligheten, eller 2. brottet har begåtts av a) en person i ledande ställning grundad på befogenhet att företräda den juridiska personen eller att fatta beslut på den juri- diska personens vägnar, eller b) en person som annars haft ett särskilt ansvar för tillsyn eller kontroll i verksamheten. Denna lag träder i kraft . 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet Härigenom föreskrivs att 1 kap. 4 § och 2 kap. 2 och 3 §§ lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet1 ska ha följande lydelse. Uppgifter får behandlas för tillhandahållande av information som behövs hos för 1.fastställande av underlag för samt bestämmande, redovisning, betalning och återbetalning av skatter och avgifter, 2.bestämmande av pensionsgrundande inkomst, 4.revision och annan analys- eller kontrollverksamhet, 5.tillsyn samt lämplighets- och tillståndsprövning och annan liknande prövning, a)enligt lagen (2007:324) om hantering av vissa borgenärsuppgifter och b)av andra frågor om ansvar för någon annans skatter och avgifter, 7. fullgörande av ett åliggande som följer av ett för bindande av utlänningar som avses i lagen (2013:000) om rätt till lön och annan ersättning för arbete utfört av en utlänning som inte har rätt att vistas i , och 10. tillsyn, kontroll, uppföljning och planering av verksamheten. Uppgifter som får behandlas enligt första stycket får även behandlas för tillhandahållande av information som behövs i brottsbekämpande verksamhet enligt lagen (1997:1024) om medverkan i brottsutredningar. 1Senaste lydelse av lagens rubrik 2003:670. 2Senaste lydelse: 2007:329. I databasen får uppgifter behandlas om personer som omfattas av verksamhet enligt 1 kap. 4 § 18. Uppgifter om andra personer får behandlas om det behövs för handläggningen av ett ärende. I databasen får uppgifter behandlas om personer som omfattas av verksamhet enligt 1 kap. 4 § 19. Uppgifter om andra personer får behandlas om det behövs för handläggningen av ett ärende. För de ändamål som anges i 1 kap. 4 § får följande uppgifter behandlas 1.en fysisk persons identitet, medborgarskap, bosättning och familjeförhållanden, 2.en juridisk persons identitet, säte, ägarförhållanden samt firmatecknare och andra företrädare, 3.registrering för skatter och avgifter, 4.underlag för fastställande av skatter och avgifter, 5.bestämmande av skatter och avgifter, 6.underlag för fastighetstaxering, 7.revision och annan kontroll av skatter och avgifter, 8.uppgifter som behövs för handläggning enligt lagen (2007:324) om hantering av vissa borgenärsuppgifter, 9.avgiftsskyldighet till ett registrerat trossamfund och medlemskap i fackförening, 10.yrkanden och grunder i ett ärende, av en utlänning som inte har rätt att vistas i . I databasen får även andra uppgifter behandlas som behövs för fullgörande av ett åliggande som följer av ett för bindande internationellt åtagande. 3Senaste lydelse: 2001:327. 4Senaste lydelse: 2007:329. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer meddelar närmare föreskrifter om vilka uppgifter som får behandlas i databasen enligt första stycket. Denna lag träder i kraft . 2.4Förslag till lag om ändring i lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (2008:334) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. ska ha följande lydelse. 4 § Denna lag omfattar utlänningar som 1.har ansökt om uppehållstillstånd i som flykting enligt 4 kap. 1 § eller som annan skyddsbehövande enligt 4 kap. 2 eller 2 a § utlänningslagen (2005:716) eller motsvarande äldre bestämmelser, 2.har beviljats uppehållstillstånd med tillfälligt skydd eller uppe- hållstillstånd efter tillfälligt skydd med stöd av bestämmelserna i 21 kap. 2, 3, 4 eller 6 § utlänningslagen och som inte är folkbokförda här i landet, 3.hålls i förvar enligt 10 kap. 1 eller 2 § utlänningslagen och som inte har placerats i kriminalvårdsanstalt, häkte eller polisarrest, eller Sådana utlänningar som avses i första stycket 1 eller 2 omfattas av lagen även om de har meddelats beslut om avvisning eller utvisning. Det gäller dock inte utlänning som håller sig undan så att beslutet inte kan verkställas. Denna lag träder i kraft . och Europeiska unionens råd antog direktiv /52/EG om minimistandarder för sanktioner och åtgärder mot arbetsgivare för tredjelandsmedborgare som vistas olagligt (EUT L 168, 30.6.2009, s. 24, Celex 32009L0052) (sanktionsdirektivet). Direktivet skulle ha varit genomfört i svensk rätt . Sanktionsdirektivet finns i bilaga 1. Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att bl.a. ta ställning till hur sanktionsdirektivet ska genomföras i svensk rätt (dir. 2009:49). Utredningen antog namnet Sanktions- utredningen (Ju 2009:12). överlämnade betänkandet EU:s direktiv om sanktioner mot arbetsgivare (2010:63). En sammanfattning av betänkandet och utredningens lagförslag finns i bilagorna 2 och 3. Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över remiss- instanserna finns i bilaga 4. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (Ju2010/7476/). Propositionen bygger på en överenskommelse mellan regeringen och de gröna. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de förslag som finns i bilaga 5. Lagrådets yttrande finns i bilaga 6. Regeringen har i allt väsentligt utformat bestämmelserna enligt Lagrådets förslag. Dessutom har i förhållande till lagrådsremissens förslag vissa språkliga och redaktionella ändringar gjorts. Lagrådets synpunkter och förslag behandlas i avsnitten 7.1 och 10.4 samt i författnings- kommentaren. Syftet med sanktionsdirektivet är att motverka olaglig invandring till den Europeiska unionen. I direktivets artikel 1 anges att det därför i direktivet fastställs gemensamma minimistandarder för sanktioner och åtgärder som medlemsstaterna ska tillämpa gentemot arbetsgivare som överträder förbudet att anställa tredjelandsmedborgare som vistas olagligt. artikel 20.1 i EUF-fördraget) och som inte heller är personer som åtnjuter fri rörlighet enligt gemenskapslagstiftningen i enlighet med artikel 2.5 i kodexen om Schengengränserna1 (den s.k. gränskodexen). Hänvisningen till denna artikel i gränskodexen innebär att medborgare i EES-länderna, , och liksom medborgare i , samt deras familjemedlemmar som utövar sin rätt till fri rörlighet, undantas från direktivets tillämpningsområde. Tredjelandsmedborgare som vistas olagligt definieras som en tredje- landsmedborgare som vistas på en medlemsstats territorium, men som inte uppfyller, eller inte längre uppfyller, villkoren för vistelse eller bosättning i den medlemsstaten. Med anställning menas verksamhet som omfattar alla slag av arbete som regleras av nationell lagstiftning eller i enlighet med etablerad praxis för eller under ledning och/eller kontroll av en arbetsgivare.