prop · H10348 · 2013-11-26 00:00:00 — anser att det bör övervägas om bestämmelserna i lagen (2001:183) om behandling av personuppgifter i verksamhet med val och folkomröstningar kan anses gälla även för ärenden om samtycke. Regeringen gör bedömningen att de bestämmelser i den lagen som ger stöd för behandling av personuppgifter om kandidater i val- och folkomröstningsdatabasen får anses omfatta dem som anmäls som kandidater i samband med handläggningen av ärenden om samtycke. I motsats till anser regeringen att det inte behövs någon reglering om när ärenden om samtycke tidigast ska börja handläggas eller att bör ges rätt att meddela föreskrifter om det. 8 Partisymboler på valsedlar 8.1 Valsedlarnas utformning och giltighet Bestämmelser om valsedlarnas utformning och innehåll finns i 6 kap. vallagen och i valförordningen (2005:874). Vid val används tre olika slags valsedlar: partimarkerade valsedlar som innehåller uppgift om parti- och valbeteckning (6 kap. 1 § 1 vallagen), namnvalsedlar som därutöver innehåller uppgift om kandidater (6 kap. 1 § 2 vallagen) och blanka valsedlar som enbart innehåller uppgift om valbeteckning (6 kap. 1 § 3 vallagen). Med valbeteckning avses uppgift om vilket val valsedlarna är avsedda att användas i. Utöver nämnda uppgifter får val- sedlarna även innehålla viss annan information, bl.a. uppgift om för vilken valkrets valsedeln är avsedd och uppgift om huruvida det parti som valsedeln gäller för har registrerat sin partibeteckning och anmält sina kandidater (6 kap. 2 § vallagen). Kandidatnamnen ska vara uppförda Varje kandidat ska identifieras så att det framgår vem Valsedlarna ska dessutom vara utformade så att väljarna kan lämna en särskild personröst och innehålla upplysning om personvalets innebörd (6 kap. 3 § vallagen). I vallagen regleras även valsedlarnas storlek (6 kap. 4 § vallagen). Regler om valsedlarnas färg i olika slags val finns i valförordningen. bilagan till förordningen finns också föreskrifter om vilket utrymme på valsedeln som får användas för olika slags uppgifter och om vilka upp- gifter som får lämnas om kandidaterna. Hur upplysningen om person- valets innebörd ska vara utformad anges i 5 § andra stycket förordningen. Bestämmelser om valsedlars ogiltighet finns i 13 kap. vallagen. valsedel som en väljare har lämnat inte förvarats på ett säkert sätt ska den 2013/14:48 anses ogiltig, om det kan antas att det har gjorts något obehörigt med den (13 kap. 6 § vallagen). Av 13 kap. 7 § första stycket 1–3 vallagen följer att en valsedel är ogiltig om den saknar partibeteckning, har mer än en partibeteckning eller har kännetecken som uppenbart har gjorts med avsikt. Det innebär alltså att en valsedel inte anses ogiltig om den avviker i fråga om t.ex. färg eller form eller har beställts av ett parti direkt från ett tryckeri. Det har förekommit att lokala partier har låtit trycka upp symboler och logotyper på valsedlar för att utmärka eller särskilja partinamnet. En sådan valsedel betraktas inte med automatik som ogiltig men något uttryckligt stöd i lag eller förordning för att använda symboler och logotyper har partierna inte haft. Bedömningen av tillåtligheten av ett sådant förfarande får ske utifrån vad som kan anses utgöra en avsiktlig märkning på en valsedel. Det saknas dock praxis från av denna fråga. 8.2Partisymbol ska få tryckas på valsedeln Regeringens förslag: En partibeteckning ska få innehålla en partisymbol. Prövningen av risken för att en partibeteckning kan förväxlas med en annan beteckning som registrerats eller anmälts för registrering eller som anmälts för deltagande i val ska även omfatta risken för förväxling av en partisymbol som ingår i partibeteckningen. Vid prövningen av valsedlars ogiltighet bortses i förekommande fall från en partisymbol som en väljare skriver till på en valsedel. Kommitténs förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Kommittén lämnar dock inte något förslag om att bortse från tillskrivna partisymboler. Remissinstanserna: Samtliga kommuner och landsting som har yttrat sig tillstyrker eller lämnar förslaget utan invändning. Ett stort antal av de övriga remissinstanserna, bl.a. , i , , vid , , , och , lämnar förslaget utan invändning. Även Kommuner och Landsting är positivt till förslaget men påpekar att det är viktigt att utrymmet för namnlistor bevaras i nuvarande storlek och att symbolerna inte utformas på ett sådant sätt att valhemligheten röjs. Val av färger och utformning bör enligt förbundet leva upp till de nationella målen för funktionshinderspolitiken. Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam) stödjer förslaget och betonar vikten av att riktlinjerna Riv hindren följs. Förslaget avstyrks av några remissinstanser, bl.a. i , i län och i . De menar att reformen medför att utrymmet på valsedlar för kandidatnamn och personkryss blir ännu mindre än vilket gör det svårare för väljarna att sätta kryss i rätt ruta och svårare för myndig- heterna att tyda vilken kandidat som avses med ett kryss. förslaget enligt dessa remissinstanser innebära svåra avvägningar i den slutliga rösträkningen om en väljare har valt att teckna en partisymbol på i uttrycker tveksamhet till förslaget på motsvarande grunder. framhåller att utrymmesbristen på namnvalsedlarna kan komma att utgöra ett problem främst för stora partier i landstingen. i anser att det inte enbart är risken för förväxling av partisymboler som bör bedömas vid granskningen. kan det inte uteslutas att möjligheten att ha partisymboler på valsedlar kan användas i oseriösa sammanhang varför det bör klar- göras att symboler som kan verka stötande eller annars olämpliga inte Liknande synpunkter förs även fram av bl.a. Patent- och anser att förslaget bör belysas ytterligare så att symboler som t.ex. hakkors och liknande inte legiti- meras genom den nya lagstiftningen. i län menar att kommitténs slutsats i fråga om riskerna för valhemligheten är alltför lättsinnig. fakultetsnämnden vid påpekar att det finns en risk för att valhemligheten avslöjas genom att färgen på valsedeln kan komma att uppfattas genom valkuvertet. , som avstyrker förslaget, betonar också att det skulle behövas ytterligare kriterier för prövningen av symbolernas utformning, vilka skulle ge upphov till svåra bedömningsfrågor i registreringsverksamheten. anser att partisymbolen inte bör vara en del av parti- beteckningen eller att de ska behöva beaktas vid rösträkningen. heten pekar bl.a. på att en kungörelse av registrerade partibeteckningar i Post- och inte kan innehålla bilder. framför även att förslaget medför att det uppstår stora svårigheter vid förväxlingsprövningen eftersom det öppnar för en mängd olika kombinationer i partibeteckningen. Vidare menar myndigheten att en partisymbol bör kunna tryckas i färg men att partinamnet bör tryckas i anser att det finns behov av att kunna avslå en ansökan om registrering av en partibeteckning i vissa fall, t.ex. om användningen av en symbol kan innefatta hets mot folkgrupp. Myndigheten framhåller även att förfarandet för förväxlingsprövning behöver övervägas ytterligare. att ett system som uttryckligen tillåter partisymboler på valsedlar bör kompletteras med regler som ger ett effektivt skydd för symbolerna. Föreningen påpekar att den nuvarande immaterialrättsliga lagstiftningen inte ger utrymme för sådant skydd utanför närings- Skälen för regeringens förslag Symboler underlättar för väljare att ta rätt valsedel Av kommitténs redogörelse för tidigare utredningsarbete rörande möjlig- heter att trycka partisymboler på valsedlar framgår att tanken bakom flera av de förslag som tidigare förts fram har varit att användandet av sådana skulle underlätta för de väljare som har svårt att tillgodogöra sig det skrivna innehållet på valsedlarna. Som kommittén framhåller gäller detta 2013/14:48 i vart fall i fråga om de partimarkerade valsedlarna, om de olika partisymbolerna kan särskiljas på ett tillräckligt klart sätt. När det gäller namnvalsedlar kan en partisymbol visserligen hjälpa en väljare att välja en valsedel som tillhör det parti som väljaren avser att lägga sin röst på, men den bidrar inte till ökade förutsättningar för väljaren att personrösta. I de fall ett parti går fram med en enda namnvalsedel kan partisymbolen trots det tjäna sitt syfte, om den används av en väljare som har svårt att tyda vilken partibeteckning som finns på en valsedel och behöver hjälp med det men som är beredd att godta ordningen bland kandidater på valsedeln. Om ett parti går fram med flera olika namnvalsedlar i samma val blir värdet av en symbol något mindre, eftersom väljaren då inte får någon vägledning vare sig för personvalet eller för listvalet. Även i ett sådant fall bidrar symbolen dock till att underlätta för väljaren ta en valsedel för rätt parti. Som framgår i avsnitt 8.1 innebär den nuvarande ordningen att användandet av symboler på valsedlar inte per automatik leder till att valsedlarna blir ogiltiga. Eftersom det saknas uttryckliga bestämmelser om symboler finns det dock inte några förutsättningar för partierna att beställa tryckning av sådana genom det allmännas försorg. Den osäkerhet som finns när det gäller risken för ogiltigförklaring på den grunden att valsedlarna, under vissa omständigheter, skulle kunna anses vara avsiktligt märkta innebär sannolikt också att partierna drar sig för att använda symboler på valsedlar som de själva beställer från tryckerierna. För tilltron till valsystemet och demokratin är det av vikt att det allmänna i möjligaste mån underlättar för väljarna att rösta på det parti de har avsett. Valsystemet bör också vara så utformat att det i största möjliga utsträckning motverkar riskerna för missbruk och illojala beteenden i val från partiernas sida. En reform som innebär att partierna ges möjlighet att använda partisymboler på valsedlarna kan enligt regeringens mening bidra till att risken för illojala beteenden minskar. Det förutsätter dock att det finns ett effektivt skydd mot missbruk av symbolerna. Behov av effektivt skydd för partisymboler Det känneteckenskydd som erbjuds genom den civilrättsliga regleringen på varumärkesrättens och firmarättens område omfattar i princip inte användningen av partisymboler i samband med val. Ensamrätten till varukännetecken enligt varumärkeslagen (2010:1877), som förvärvas genom inarbetning eller registrering, är kommersiell och innebär ensamrätt till kännetecken för att från andras varor eller tjänster kunna skilja sådant som rättighetshavaren själv tillhandahåller i sin näringsverksamhet. Detta gäller också för användningen av näringskännetecken enligt firmalagen (1974:156). De politiska partiernas verksamhet i samband med val utgör inte näringsverksamhet i den mening som avses här. Varumärkeslagen och firmalagen ger således i princip inte något skydd mot illojala förfaranden i samband med val. I vallagstiftningen finns inte några spärrar som på ett effektivt sätt kan förebygga och förhindra missbruk av partisymboler i val. Utan ett godtagbart skydd för partisymbolerna finns en risk för att dessa används av ett parti på ett sätt som medför att väljarna vilseleds snarare än vägleds i valet. En sådan ordning skulle få till följd att syftet bakom att tillåta symboler på valsedlarna – att underlätta för väljarna att rösta på det parti de har avsett – skulle motverkas. Om systemet ska vinna demokratisk legitimitet måste risken för att detta inträffar begränsas i så stor utsträckning som möjligt. För att ett system som uttryckligen tillåter partisymboler på valsedlarna som trycks upp genom det allmännas försorg ska kunna godtas måste det med andra ord kompletteras med regler som skapar ett godtagbart skydd för symbolerna i valförfarandet. Skydd för partisymboler genom prövning av förväxlingsrisk Enligt nuvarande ordning har partierna möjlighet att få ett visst skydd för sin partibeteckning genom att anmäla den för registrering. Genom registreringen skyddas partiet mot att andra partier registrerar samma eller en snarlik beteckning för ett val. Beteckningen motsvarar i praktiken det namn som ett parti går fram under i valet och som finns på partiets valsedlar. Enligt 2 kap. 3 § 1 vallagen ska partibeteckningen bestå av eller innehålla ord. En förutsättning för att en registrering ska godtas är att beteckningen inte är förväxlingsbar med någon annan beteckning som är registrerad eller som har anmälts för registrering för samma val. Beteckningen ska inte heller kunna förväxlas med en beteckning som har gällt för samma typ av val men som avregistrerats för högst på grund av namnbyte (2 kap. 3 § 3–4 vallagen). Enligt det förslag till krav på förhandsanmälan av partier som avser att delta i val som lämnas i propositionen (avsnitt 6.2.1) förutsätts att varje parti som vill delta i val anmäler sitt deltagande och anger den partibeteckning under vilken partiet uppträder i valet. Denna beteckning får inte vara förväxlingsbar med en beteckning för något parti som redan är registrerat eller har anmält sitt deltagande i det valet. Om beteckningen är förväxlingsbar ska den inte godtas. Kommittén föreslår att den gällande ordningen för registrering av partibeteckning kompletteras så att det i lagen uttryckligen anges att partibeteckningen får innehålla en symbol. Förslaget innebär att det blir frivilligt för partierna att vid ansökan om registrering också anmäla en partisymbol som en del av beteckningen. Det innebär också att den förutsättning som gäller för registrering av en partibeteckning, att en beteckning inte godtas om den kan antas bli förväxlad med en beteckning som redan är registrerad eller som anmälts för registrering, i förekommande fall blir tillämplig även i fråga om partisymbolen. Kommittén föreslår att en motsvarande ordning också införs för de partibeteckningar som anmäls av partier som, utan att begära registrering, enbart anmäler sitt deltagande i valet enligt det nya systemet för förhandsanmälan av partier. Kommittén anser att både partinamnet och partisymbolen bör få tryckas på valsedeln i den färg som partierna själva bestämmer. Förslaget har fått ett blandat mottagande av remissinstanserna. Det stora flertalet remissinstanser är positiva till förslaget eller har inte några synpunkter på de bedömningar som görs av kommittén. Handisam poängterar värdet av partisymboler ur ett tillgänglighetsperspektiv. Ett tillåtande av partisymboler torde enligt myndigheten kunna underlätta för många väljargrupper att skilja valsedlarna åt. dock tveksamma till förslaget eller avstyrker det. Med anledning av de påpekanden som flera länsstyrelser gör, att det finns risk för att utrymmet för kandidatnamn på valsedlarna minskar om förslaget genomförs, vill regeringen betona att reformen inte får medföra annat än en högst marginell påverkan på utrymmet för kandidatnamn. Detta intresse måste beaktas när föreskrifterna om valsedelns utformning ska meddelas i valförordningen. i , i län, i och i framhåller att det kan bli svårt att bedöma vilket parti en väljare avser om han eller hon har ritat t.ex. en blomma på en valsedel. Även pekar på detta problem och efterlyser ytterligare reglering för bedömningen av valsedlar vid preliminär och slutlig rösträkning. Regeringen delar och länsstyrelsernas uppfattning att svåra bedömningsfrågor kan uppkomma vid rösträkningen om valnämnderna och länsstyrelserna ska pröva om en för hand tecknad partisymbol utgör en röst på ett visst parti eller om valsedeln kan anses innehålla två olika partibeteckningar och därför ska bedömas som ogiltig. Syftet med en reform som ger partierna möjligheter att använda partisymboler på valsedlarna är främst att förbättra förutsättningarna för väljare att skilja valsedlarna åt och använda en valsedel för just det parti de avser att rösta på. En sådan reform bör inte genomföras på ett sätt som innebär att det uppstår nya problem vid prövningen av valsedlarnas giltighet. I likhet med anser regeringen därför att man vid rösträkningen bör bortse från partisymbolerna. Detta bör klargöras i bestämmelserna om valsedlars ogiltighet. invänder mot att partisymbolen ska vara en del av partibeteckningen och anser att det räcker med föreskrifter i förordning som anger att det är tillåtet för partier att använda partisymboler på valsedlar. Myndigheten poängterar särskilt att registrerade partibeteckningar ska kungöras men att det saknas förutsättningar att kungöra bilder i Post- och . För att möjliggöra en reform som innebär att partisymboler tillåts på valsedlarna menar regeringen att det är av största vikt att en prövning av förväxlingsrisken av partisymboler kommer till stånd. Regleringen om förväxlingsprövning måste finnas i vallagen. Regeringen delar därför inte uppfattning att det är tillräckligt att reglera möjligheten att använda partisymboler i förordning. Det kan konstateras att kommitténs förslag innebär att prövningen av förväxlingsrisken när det gäller partisymboler kommer att kunna ske inom ramen för en redan etablerad ordning. Från allmän synpunkt framstår det som en fördel om prövningen av partinamnet och partisymbolen kan ske i ett sammanhang och att detta kan ske inom ramen för en redan etablerad ordning. Frågan är då om kungöranderegleringen lägger hinder i vägen för den av kommittén föreslagna lagtekniska lösningen. När en partibeteckning har registrerats eller avregistrerats ska enligt 2 kap. 8 § vallagen kungöra detta i Post- och . Med stöd av denna bestämmelse kungörs bl.a. vilken partibeteckning som har registrerats och för vilket val beteckningen gäller. Kungörandet utgör utgångspunkt för den frist som gäller för överklagande av registreringsbeslutet (15 kap. 6 § första stycket 1 vallagen). Som påpekar kan bilder inte kungöras i Post- och Det framstår emellertid inte som nödvändigt från rättssäkerhetssynpunkt att kungörelse av registreringsbesluten avseende partisymboler innefattar en bild av den registrerade symbolen. Avgörande för bedömningen är i stället om syftet med kungörelsen i tillräcklig mån kan tillgodoses genom förfarandet. Det torde enligt regeringens bedömning vara tillräckligt att det kungörs att ett beslut om registrering av en partisymbol som är knutet till ett visst partinamn har fattats och för vilket val registreringen gäller. I samband med att kungörelsen görs i Post- och torde information om partisymbolen därutöver på lämpligt sätt kunna göras tillgänglig via på internet. Regeringen bedömer att en sådan ordning inte kan anses inverka menligt på möjligheten att överklaga registreringsbeslutet. Regeringen bedömer sammantaget att den av kommittén föreslagna regleringen skapar goda förutsättningar att genomföra en effektiv kontroll av förväxlingsrisken av partisymboler i samband med val. En registrering av en partibeteckning bör alltså vägras om en partisymbol kan förväxlas med ett partinamn eller en symbol som redan är registrerad eller som anmälts för registrering för valet. Detsamma bör gälla om partisymbolen kan förväxlas med en symbol som högst har avregistrerats på grund av ett namnbyte. På motsvarande sätt bör inte heller en anmälan om deltagande i val godtas om ett parti anmäler en partisymbol som är förväxlingsbar med någon annan symbol som anmälts för deltagande i valet. För att säkerställa att det valtekniska skyddet för en partibeteckning blir effektivt finns det skäl att införa en ny ogiltighetsgrund för valsedlar som innehåller en partibeteckning, inklusive namn och symbol, som inte är registrerad eller anmäld och godkänd. Den nuvarande ogiltighetsgrunden för avsiktliga märkningar bör kompletteras med en uttrycklig ogiltighetsgrund för partibeteckningar som inte har godtagits av eller, efter överklagande, . I likhet med kommittén anser regeringen att symboler som trycks i svart färg i många fall kan bli svåra att särskilja. Regeringen gör därför bedömningen att det bör övervägas om partierna ska få möjlighet att trycka sina partisymboler i färg. Några remissinstanser, bl.a. i län och vid , riktar invändningar mot kommitténs ställningstagande avseende riskerna för valhemligheten om partisymbolerna trycks i färg. Regeringen noterar i detta sammanhang att den ordning som tillämpas när det gäller distributionen av valsedlar i förtidsröstnings- och vallokalerna innebär att valsedlarna läggs upp på ett valsedelsbord vid ingången till lokalen. Dessa kan plockas av väljarna och tas med till valskärmen längre in i lokalen där de läggs i valkuvert för att sedan lämnas till röstmottagaren. Denna ordning brukar emellanåt ifrågasättas utifrån väljarnas intresse av att bevara sin valhemlighet, inte minst mot bakgrund av att valfunktionärer i vallokalen har i uppdrag att hålla ordning bland valsedlarna och därför måste hålla viss uppsikt över valsedelsbordet. För att undvika att någon får reda på hur väljaren tänker 2013/14:48 rösta kan hon eller han t.ex. välja att ta valsedlar för flera partier eller att till röstnings- eller vallokalen ta med sig de valsedlar som distribuerats av partierna med posten före valet. Regeringen anser att det inte finns anledning att överdriva de ökade risker för valhemligheten som kan uppkomma som en följd av att partisymboler får tryckas i färg. Valhemligheten bör rimligen kunna skyddas med i princip samma medel som kan behöva utnyttjas redan med dagens ordning. Juridiska fakultetsnämndens vid synpunkt, att symbolerna kan komma att synas genom valkuvertet, vill regeringen framhålla att valkuverten givetvis måste vara utformade på ett sådant sätt att en partisymbol inte kan avslöjas genom dessa. Detta måste beaktas vid upphandlingen av valkuvert. Vid en avvägning mellan den något ökade risken för valhemligheten vid användning av partisymboler i färg å ena sidan och de förbättrade förutsättningarna att särskilja olika figurmärken från varandra å andra sidan, gör regeringen bedömningen att övervägande skäl talar för att symbolerna ska få tryckas i färg, om ett parti begär det. Till skillnad från anser regeringen att både partisymbolen och partinamnet bör få tryckas i färg, om partiet begär det. Detta bör regleras i valförordningen. Regeringen anser att det bör vara upp till partierna själva att bestämma den grafiska utformningen och färgen på såväl partinamn som partisymbol men vill framhålla vikten av att partierna noga överväger bl.a. teckensnitt, färgval och kontrastverkan när partibeteckningen utformas. Det ligger i både väljarnas och partiernas intresse att partinamn och partisymboler är lättillgängliga och läsbara för alla. Utgångspunkten för arbetet bör därför vara att skapa god tillgänglighet för alla väljargrupper. Regeringen utgår från att partierna vid utformningen av namn och symboler vidtar åtgärder för att tillgodose berättigade krav på kontrast och läsbarhet (jfr prop. 1999/2000:79, skr. 2009/10:166, bet. 2009/10:SoU20). Andra förutsättningar för prövning av tillåtligheten av en partisymbol Några remissinstanser, bl.a. , i och , framför att det bör finnas förutsättningar att vägra registrering av en symbol även i andra fall än då det finns en förväxlingsrisk. Dessa remissinstanser hänvisar särskilt till fall då själva exponeringen av en symbol kan innefatta en brottslig gärning och liknande situationer. Regeringen har förståelse för dessa synpunkter. Det kan inte uteslutas att ansökningar görs om registrering av symboler som kan verka stötande eller på annat sätt väcka uppseende bland allmänheten. Det framstår dock som vanskligt att hitta en från rättssäkerhetssynpunkt godtagbar avgränsning för prövningen av symboler om den ska göras utifrån vad som kan verka stötande för allmänheten. Till bilden hör att det ur demokratisk synvinkel är av största vikt att valsystemet erbjuder så likvärdiga villkor som möjligt för partierna att verka i val. När det gäller symboler som det kan antas vara brottsligt att använda i offentliga sammanhang, t.ex. hakkors, kan konstateras att registreringen av en sådan symbol inte medför att användningen legitimeras eller att det blir straffritt att exponera symbolen i samband med val. Utrymmet att använda sådana symboler