prop · H1031d28 · 2013-09-18 00:00:00 — skatteväxlingar ska bli neutralt. Kommuner och landsting vars skattekraft understiger den garanterade ska liksom erhålla ett inkomstutjämningsbidrag som beräknas utifrån skillnaden mellan den egna beskattningsbara inkomsten per invånare och den garanterade. För bidragsberättigade kommuner beräknas bidragen utifrån av medelskattesats för kommunerna och för bidragsberättigade landsting utifrån av en reducerad medelskattesats för landstingen 2011. Den reducerade medelskattesatsen ska uppgå till av medelskattesatsen för landsting 2011. Motivet för att reducera den bidragsgrundande skattesatsen för landsting är att landstingsskatten i , , väger tungt vid beräkning av medelskattesatsen för landsting, vilket bl.a. beror på en hög sjukvårdskonsumtion och ett åtagande som vad beträffar kollektivtrafik och färdtjänst avviker från andra landstings åtagande. För både kommuner och landsting gäller att den bidragsgrundande skattesatsen liksom ska korrigeras per län för de skatteväxlingar som skett mellan kommuner och landsting , därav namnet länsvis skattesats. Kommittén anser att samtliga kommuner och landsting ska omfattas av utjämningssystemet om det huvudsakliga syftet att alla kommuner respektive landsting ska ges likvärdiga ekonomiska förutsättningar ska uppnås. Kommuner och landsting vars beskattningsbara inkomster överstiger den garanterade nivån ska därför liksom betala en inkomstutjämningsavgift till staten. De länsvisa skattesatser som ska tillämpas beräknas på samma sätt som för bidragskommunerna respektive bidragslandstingen med den skillnaden att kompensationsgraden liksom ska motsvara 85 i stället för . Beträffande arbetspendlingen över landsgräns (den s.k. gränspendlingen) anser kommittén att det är angeläget att det nordiska skatteavtalet ses över för omförhandling inklusive det gränsgångaravtal som utgör ett tillägg till huvudavtalet. Kommitténs överväganden och förslag rörande inkomstutjämningen behandlas i avsnitt 4. Resultatet av kommitténs uppföljning av samtliga delmodeller i kostnadsutjämningen samt förslag till förändringar i dessa redovisas i avsnitt 5. Beträffande förskola, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet anser kommittén att nuvarande utjämningsmodell bör ersättas med en betydligt förenklad modell med större tonvikt på åldersstrukturen. Kommittén förslag innebär att dagens åldersersättning ersätts med en förenklad åldersersättning som baseras på den redovisade nettokostnaden från räkenskapssammandraget för åldersgrupperna 1–respektive 6–. Vidare föreslås att nuvarande Kvolymindex, som avser att fånga skillnader i behov av förskola och skolbarnsomsorg mellan olika kommuner, ersätts av två nya index varav det ena avser att fånga upp de kostnadsskillnader som följer av olika vistelsetider i förskolan. Det andra avser att fånga upp skillnader i behov av fritidshem och pedagogisk omsorg för 6–12 åringar. Beträffande , inklusive förskoleklass, föreslås att nuvarande utjämningsmodell bör behållas men uppdateras med avseende på den fasta ersättningen för merkostnader för modersmålsundervisning och svenska som andraspråk samt beräkningen av merkostnader för små skolor och skolskjutskostnader. När det gäller gymnasieskolan anser kommittén att nuvarande utjämningsmodell bör behållas men uppdateras med avseende på delkomponenten för bebyggelsestruktur och kompletteras med en ny komponent som delvis tar hänsyn till merkostnader för små gymnasieskolor. Kommitténs bedömning är att utfallet i den nuvarande utjämningsmodellen för individ- och familjeomsorg (IFO) ger oacceptabelt stora skillnader i förhållande till de faktiska kostnaderna i olika typer av kommuner varför modellen bör förändras. Kommitténs förslag till förändrad modell bygger på en regressionsanalys där den genomsnittliga nettokostnaden för hela individ- och familjeomsorgen skattas med hjälp av följande variabler: andel arbetslösa utan ersättning i befolkningen, andel lågutbildade svenskar 20–, roten ur tätortsbefolkningen i kommunen 2005, andel av befolkningen boende i flerfamiljshus byggda –1975 samt andel av befolkningen med 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 ekonomiskt bistånd som varar . Dagens utjämningsmodell för äldreomsorg är den i särklass mest komplicerade. I kommitténs uppdrag ingår att se över möjligheterna och vid behov lämna förslag i syfte att förenkla kostnadsutjämningen. Kommittén har lagt ned ett omfattande arbete för att försöka skapa en förenklad delmodell för äldreomsorgen och har härvid funnit att ålder, civilstånd, etnicitet, skillnader i dödlighet och bebyggelsestruktur är relevanta faktorer för att fånga strukturella behovs- och kostnadsskillnader mellan kommunerna. Beträffande den delmodell som avser att kompensera för kraftig befolkningsminskning respektive kraftig befolkningsökning anser kommittén att nuvarande delmodell bör behållas men utökas såtillvida att kommuner som växer kraftigt även ska kompenseras för merkostnader för nya förskolelokaler. När det gäller delmodellen för bebyggelsestruktur anser kommittén att den justering som gjordes för delkomponenten byggkostnader bör behållas. Detsamma gäller delkomponenterna gator och vägar samt uppvärmningskostnader. Komponenten administration, lokala resor och räddningstjänst bör dock ersätts av två komponenter: administration respektive räddningstjänst. Vad gäller barn med utländsk bakgrund föreslår kommittén att den nuvarande utjämningsmodellen bör behållas men att beräkningen ska avse kommundelar (församlingar) i stället för hela kommuner. Kommittén föreslår att den nuvarande hälso- och sjukvårdsmodellen ersätts med en ny modell som innebär att den del av befolkningen som räknas till den vårdtunga gruppen och deras kostnader läggs in i den matrismodell som används för övrig befolkning samt att delkomponenten som avser att fånga upp merkostnader som följer av en gles bebyggelsestruktur uppdateras. Beträffande kollektivtrafiken föreslår kommittén att nuvarande utjämningsmodell bör behållas men uppdateras med utgångspunkt från länsvisa kostnadsuppgifter för trafiken, glesheten, personer som pendlar samt personer som bor i tätorter med fler än 11 000 personer. Enligt kommitténs bedömning bör skillnader i lönekostnader kompenseras fullt ut för både kommuner och landsting. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 I kommitténs uppdrag ingår att beakta konsekvenserna för utjämningssystemet av införandet av den kommunala fastighetsavgiften. Kommittén anser att resultatet från den av regeringen tillsatta utredningen som har till uppgift att se över fastighetstaxeringen av bostäder bör avvaktas innan ställning tas till hur konsekvenserna av införandet av den kommunala fastighetsavgiften bör beaktas i förhållande till utjämningssystemet. Kommitténs överväganden och förslag rörande den kommunala fastighetsavgiften behandlas i avsnitt 6. Enligt direktiven ska kommittén utreda om det strukturbidrag som infördes bör förändras eller avvecklas och i så fall föreslå hur detta ska hanteras. Kommittén föreslår att den del av kommunernas strukturbidrag som utgörs av standardkostnad för svagt befolkningsunderlag ska kvarstå oförändrad. Resterande del av strukturbidraget bör reduceras så att den totala minskningen av strukturbidraget begränsas till högst av det uppräknade skatteunderlaget. Vidare föreslås att den del av landstingens strukturbidrag som utgörs av standardkostnad för små landsting kvarstår oförändrad. Resterande del av strukturbidraget reduceras så att den totala minskningen av strukturbidraget begränsas till högst av det uppräknade skatteunderlaget. Kommitténs överväganden och förslag rörande strukturbidragen till kommuner och landsting behandlas i avsnitt 7. Samlade ekonomiska effekter av kommitténs förslag I avsnitt 8 redovisas de samlade ekonomiska förändringarna av kommitténs förslag exklusive effekterna av de införanderegler som föreslås i avsnitt 9. De största förändringarna av kommitténs förslag sker i kostnadsutjämningen respektive Beträffande kostnadsutjämningen för kommunerna sker de största förändringarna till följd av att delmodellen för förskola, fritidshem och pedagogisk omsorg förändras. Den största negativa förändringen i kostnadsutjämningen för en enskild kommun uppgår till per invånare medan den största positiva förändringen uppgår till per invånare. Den genomsnittliga förändringen för landstingen till följd av kommitténs förslag i kostnadsutjämningen uppgår till per invånare innan införandereglerna har beaktats. Den största negativa förändringen för ett enskilt landsting uppgår till förändringen uppgår till per invånare. Omfördelningseffekterna uppstår i allt väsentligt beroende på den föreslagna förändringen av hälso- och sjukvårdsmodellen. Samtliga sju landsting som får en negativ förändring i hälso- och sjukvårdsmodellen tillhör den grupp av åtta landsting där andelen bidiagnoser svarar för eller mer av den vårdtunga gruppen i dagens delmodell för hälso- och sjukvård. I de sju landsting som får den största positiva förändringen uppgår andelen bidiagnoser till mellan av den vårdtunga gruppen. Sambandet mellan andelen bidiagnoser i den vårdtunga gruppen och bidragsförändringarna till följd av kommitténs förslag är starkt. Den största negativa förändringen för kommuner och landsting sammantaget sker i , vilket främst beror på den förändrade hälso- och sjukvårdsmodellen och att de nuvarande strukturbidragen till kommuner och landsting reduceras. De ekonomiska effekterna av de förändringar som kommittén föreslår bör enligt kommitténs mening införas successivt för de kommuner och landsting som får bidragsminskningar eller avgiftsökningar. Kommittén föreslår att ett införandebidrag införs och beräknas så att den årliga bidragsminskningen respektive avgiftshöjningen begränsas till högst per invånare och år för både kommuner och landsting. Kostnaderna för införandebidragen föreslås finansieras av samtliga kommuner och landsting. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 För kommuner och landsting med bidragsökningar eller avgiftsminskningar föreslås att förändringarna får slå igenom fullt ut som förändringarna införs. Utjämningssystemet i samband med indelningsändringar I vissa fall kan kommuner och landsting få minskade intäkter i kostnadsutjämningen vid sammanläggning av kommuner och landsting. Enligt direktiven ska kommittén överväga om och i så fall föreslå hur dessa hinder ska hanteras i utjämningssystemet eller hur de ska lösas på annat sätt. Kommitténs förslag innebär att de kommuner som förlorar på en eventuell sammanläggning får behålla de intäkter som kommunerna skulle ha haft var och en för sig under en övergångstid . Beträffande landstingen anser kommittén att det är rimligt att tillägget för små landsting tas bort vid en sammanläggning men först indelningändringen trätt i kraft. Regeringen har i instruktionen för Statskontoret gett myndigheten i uppgift att löpande följa upp systemet. Kommittén vill understryka betydelsen av att Statskontoret till ledning och stöd för sitt arbete med uppföljningen tillskapar en referensgrupp bestående av företrädare för , berörda fackdepartement och myndigheter samt Kommuner och Landsting. Det är kommitténs uppfattning att regeringen måste bestämma hur finansieringen ska ske av de kostnader som Tillväxtanalys har för att hålla data och den beräkningsmodell som myndigheten utvecklat för att fånga upp glesbygdens speciella merkostnader aktuell. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 2 Lagförslaget i betänkandet Förslag till lag om ändring i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning dels att 14 § ska upphöra att gälla, dels att 3, 7, 11–13 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 12 a §, samt närmast före 12 a § en ny rubrik av följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse I denna lag används följande termer i den betydelse som anges här. Utjämningsår: Det år bidrag eller Utjämningsår: Det år bidrag eller avgift skall betalas. avgift ska betalas. Uppräknat skatteunderlag: De sammanlagda beskattningsbara inkomsterna för en kommun eller ett landsting enligt årliga taxeringsbeslut enligt 4 kap. 2 § taxeringslagen (1990:324) om taxering till inkomstskatt året före utjämningsåret, uppräknade med uppräkningsfaktorerna enligt 4 § tredje stycket lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. Uppräknad medelskattekraft: Summan av de uppräknade skatteunderlagen för hela landet dividerad med antalet invånare i landet året före utjämningsåret. Skatteutjämningsunderlag: Den uppräknade medelskattekraften multiplicerad med antalet folkbokförda invånare i kommunen respektive året före utjämningsåret uppräknad med den procentsats som anges i 4 §. Medelskattesats: Varje kommuns och landstings skatteunderlag multiplicerad med dess skattesats varefter summan av de beräknade beloppen divideras med skatteunderlaget i landet. Skatteunderlaget och skattesatsen för kommuner som inte ingår i ett landsting undantas från denna beräkning. Standardkostnad: En för varje kommun eller landsting beräknad teoretisk kostnad för var och en av de verksamheter och kostnadsslag som anges i 8 §, varvid kostnaden beräknas med utgångspunkt i faktorer som är av särskild betydelse för att belysa strukturella förhållanden. Strukturkostnad: Summan av standardkostnaderna för en kommun eller ett Bidragsminskning: En bidrags- Bidragsminskning: En bidrags- minskning föreligger i den mån minskning föreligger i den mån nettot av en kommuns eller ett nettot av en kommuns eller ett landstings bidrag och avgifter år landstings bidrag och avgifter år 2004 enligt de lagar som upphävs 2012 enligt denna lag i dess lydelse genom denna lag ökat med ett före , är större än enhetligt belopp per invånare, 333 nettot av kommunens eller lands- kronor för kommuner och tingets bidrag och avgifter enligt för landsting, är större än nettot av en bestämmelserna i lagen i dess lydelse kommuns eller ett landstings bidrag , med undantag för och avgifter enligt 5, 6, 9, 10 §§, 11 § 11 § tredje stycket, 12 § tredje stycket 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 andra stycket, 12 § andra stycket, 15 och 16 §§, om dessa bestämmelser skulle ha gällt för . och 13 §, om dessa bestämmelser skulle ha gällt för . Strukturbidragsminskning: En strukturbidragsminskning föreligger i den mån en kommuns eller ett landstings strukturbidrag enligt denna lag i dess lydelse före är större än kommunens rätt till bidrag enligt 11 § andra stycket i dess lydelse , om bestämmelsen hade gällt för , eller rätt till bidrag enligt 12 § andra stycket. Regeringen fastställer för varje län de skattesatser (länsvisa skattesatser) som skall tillämpas vid beräkning av bidrag enligt 5 § och avgifter enligt 6 §. De länsvisa skattesatserna skall för bidragsberättigade kommuner fastställas utifrån av medelskattesatsen och för bidragsberättigade landsting utifrån av medelskattesatsen . För avgiftsskyldiga kommuner och landsting skall de länsvisa skattesatserna i stället fastställas utifrån av medelskattesatsen . Vid fastställandet av de länsvisa skattesatserna skall hänsyn tas till skatteväxlingar mellan kommuner och landsting i respektive län . Regeringen fastställer för varje län de skattesatser (länsvisa skattesatser) som ska tillämpas vid beräkning av bidrag enligt 5 § och avgifter enligt 6 §. De länsvisa skattesatserna ska för bidragsberättigade kommuner fastställas utifrån av medelskattesatsen och för bidrags- kommuner ska de länsvisa skattesatserna i stället fastställas utifrån av medelskattesatsen år 2011 och för avgiftsskyldiga landsting utifrån av medelskattesatsen som reducerats . Vid fastställandet av de länsvisa skattesatserna ska hänsyn tas till skatteväxlingar mellan kommuner och landsting i respektive län . En kommun har rätt till ett strukturbidrag enligt följande. En kommun som haft en En kommun som haft en beräknad standardkostnad för svagt främjande åtgärder eller för svagt bidrag med motsvarande belopp. bidrag med motsvarande belopp. En kommun som får en En kommun som får en bidragsminskning som är större än 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 skatteunderlaget har rätt till ett bidrag motsvarande denna del av minskningen. räknade skatteunderlaget för har rätt till ett bidrag motsvarande denna del av minskningen. Ett landsting har rätt till ett strukturbidrag enligt följande. Ett landsting som haft en beräknad standardkostnad för små landsting har rätt till ett bidrag med motsvarande belopp. Ett landsting som får en bidrags- Ett landsting som får en struktur- bidragsminskning som är större än skatteunderlaget har rätt till skatteunderlaget har rätt till ett bidrag som motsvarar denna del ett bidrag motsvarande denna del av enligt lagen (1979:411) om indelning i kommuner och landsting med en annan kommun eller flera andra kommuner och den kommun som bildas genom sammanläggningen skulle få lägre standardkostnader för struktur eller ett lägre strukturbidrag än vad de i sammanläggningen ingående kommunerna skulle ha fått inte hade genomomförts, ska den nya utgöras av de i sammanläggningen eller bebyggelsestruktur eller struktur- Detta ska gälla under de fyra närmast följande åren från och med det år då indelningsändringen trädde i En kommun som får en bidrags- En kommun eller ett landsting som minskning har rätt till ett årligt får en bidragsminskning har rätt till införandebidrag för den del av ett årligt införandebidrag för den del bidragsminskningen som inte ersätts enligt 11 § tredje stycket och som ersätts enligt 11 § tredje stycket eller 12 § tredje stycket och som överstiger 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 minska av det uppräknade skatteunderlaget och utgå längst till och med . minska med per invånare till dess det upphör. Ett landsting som får en bidragsminskning har rätt till ett årligt införandebidrag för den del av bidragsminskningen som inte ersätts enligt 12 § tredje stycket och som överstiger av det uppräknade skatteunderlaget . Införandebidraget skall därefter minska av det uppräknade skatteunderlaget och utgå längst till och med . 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om bidrag och avgifter för och . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 3Förteckning över remissinstanserna avseende betänkandet Följande remissinstanser har beretts möjlighet att yttra sig över betänkandet Likvärdiga förutsättningar – Översyn av den kommunala utjämningen (SOU 2011:39) och yttrat sig: , , i , i , i , Statskontoret, , , , , , , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, , Ale kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , Bodens kommun, , kommun, , kommun, , , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, , , Falu kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, , , kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, , , kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, , , , , Höörs kommun, kommun, , kommun, kommun, , kommun, , , kommun, kommun, kommun, Klippans kommun, kommun, , , , Kumla kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, , , kommun, kommun, , , , , , , kommun, kommun, , kommun, , kommun, Malung-Sälens kommun, , kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, , , , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , , Sala kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, , kommun, , , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, Säters kommun, kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, Tjörns kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 , , kommun, kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, , , kommun, kommun, Ystads kommun, Åmåls kommun, kommun, Åre kommun, kommun, kommun, , , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, landsting, , , , , , läns landsting, , , läns landsting, , , läns landsting, , , , , Västra , läns landsting, , i , , Akademikers , Kommuner och Landsting samt . Yttrande har också inkommit från , Region , , SmåKom, , de gröna på , , , SydSam och Region . Trafikanalys, Arbetsförmedlingen, kommun, kommun, kommun, kommun, Bjuvs kommun, kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, , Hjo kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, kommun, , , kommun, , , kommun, kommun, , kommun, kommun, , kommun, kommun, , Orusts kommun, kommun, kommun, , , kommun, kommun, , , , , kommun, , , , kommun, , kommun, och kommun har inte yttrat sig eller angett att de avstår från att yttra sig. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 4Sammanfattning av promemorian Förslag till ändringar i inkomstutjämningen för kommuner och landsting (dnr Fi2012/4726) I denna promemoria lämnas förslag till ändringar i systemet för kommunalekonomisk utjämning. Förändringarna avser i huvudsak inkomstutjämningen. Syftet med förslagen är att minska inkomstutjämningens eventuella effekter på tillväxten genom att reducera marginaleffekterna i utjämningen för de kommuner och landsting som betalar en inkomstutjämningsavgift. För de kommuner och landsting som betalar inkomstutjämningsavgift föreslås att den länsvisa skattesatsen, som används vid beräkningen av avgiften, ska fastställas utifrån , i stället för , av medelskattesatsen 2003 för kommunerna respektive landstingen för den delen av kommunens eller skattekraft som är högst av den uppräknade medelskattekraften multiplicerad med antalet invånare i kommunen respektive . Ett särskilt bidrag föreslås införas inom ramen för strukturbidraget för att kompensera de kommuner och landsting som får lägre intäkter till följd av sänkningen av inkomstutjämningsavgiften. I promemorian görs vidare bedömningen att kostnadsutjämningen bör ändras i linje med vad Utjämningskommittén.08 föreslagit. Även strukturbidraget bör, med det ovan nämnda tillägget, förändras i enlighet med utredningens förslag. Avslutningsvis görs bedömningen att införanderegler bör införas i enlighet med utredningens förslag. Samtliga ändringar föreslås träda i kraft . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 5 Lagförslaget i promemorian Förslag till lag om ändring i lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning Härigenom föreskrivs att 7, 11 och 12 §§ lagen (2004:773) om kommunalekonomisk utjämning ska ha följande lydelse. Regeringen fastställer för varje län de skattesatser (länsvisa skattesatser) som skall tillämpas vid beräkning av bidrag enligt 5 § och avgifter enligt 6 §. De länsvisa skattesatserna skall för bidragsberättigade kommuner fastställas utifrån av medelskattesatsen och för bidragsberättigade landsting utifrån av medelskattesatsen . För avgiftsskyldiga kommuner och landsting skall de länsvisa skattesatserna i stället fastställas utifrån av medelskattesatsen . Vid fastställandet av de länsvisa skattesatserna skall hänsyn tas till skatteväxlingar mellan kommuner och landsting i respektive län . Regeringen fastställer för varje län de skattesatser (länsvisa skattesatser) som ska tillämpas vid beräkning av bidrag enligt 5 § och avgifter enligt 6 §. De länsvisa skattesatserna ska för bidragsberättigade kommuner fastställas utifrån av medelskattesatsen och för bidrags- För avgiftsskyldiga kommuner och landsting ska de länsvisa skattesatserna i stället fastställas utifrån av medelskattesatsen för den del av det uppräknade medelskattekraften multiplicerad med antalet folkbokförda invånare i kommunen respektive året före utjämningsåret. För överstigande del ska den länsvisa skattesatsen fastställas utifrån av medelskattesatsen för . Vid fastställandet av de länsvisa skattesatserna ska hänsyn tas till skatteväxlingar mellan kommuner och landsting i respektive län .