prop · H1031 · 2013-09-18 00:00:00 — Vidare kommer det att utredas om konsumentskyddet vid telefonförsäljning generellt behöver stärkas. arbetas även med en lag som ska begränsa användningen av automatisk avtalsförlängning i konsumentförhållanden. Ett stort antal personer har omfattande problem med sina skulder. Regeringen kommer att överlämna ett lagförslag till med krav på tillstånd för konsumentkreditgivning för snabblåneföretag. arbetas med lagförslag som ska möjliggöra för att ta ut en straffavgift från bl.a. snabblåneföretag som inte gör ordentliga kreditprövningar och utreder möjligheten att underlätta skuldsanering för s.k. evighetsgäldenärer. 1.9Effekter av regeringens politik I detta avsnitt redovisas regeringens bedömning av BNP- och sysselsättningseffekterna av de reformer som föreslås eller aviseras i denna proposition och av de reformer som regeringen har genomfört. Vidare redovisas fördelningseffekterna av de reformer som föreslås eller aviseras i denna proposition. 1.9.1Regeringens politik bidrar till högre sysselsättning Regeringen bedömer att de genomförda strukturreformerna, inklusive de reformer som föreslås eller aviseras i denna proposition, ökar den varaktiga sysselsättningen med ca 250 000 personer och att jämviktsarbetslösheten sjunker på lång sikt (se tabell 1.9). Regeringens reformer påverkar inte enbart sysselsättningen, utan bidrar även till att de som redan är sysselsatta arbetar mer, t.ex. genom att incitamenten till att gå från deltidstill heltidsarbete ökar. Sammantaget bedöms de genomförda strukturreformerna och de reformer som föreslås eller aviseras i denna proposition varaktigt öka antalet arbetade timmar med på lång sikt, vilket motsvarar knappt 280 000 årsarbetskrafter. Jobbskatteavdraget bedöms bidra med omkring hälften av denna ökning. Regeringens bedömning baseras på den forskning som finns kring effekterna av olika åtgärder, t.ex. hur förändringar i skattesystemet, socialförsäkringen och inom arbetsmarknadspolitiken påverkar arbetsutbudet och sysselsättningen.11 Kunskapen om effekternas storlek, och särskilt i vilken takt de slår igenom, är dock långt ifrån fullständig. De bedömningar som redovisas i tabell 1.9 är därmed osäkra. Tabell 1.9 Effekter av regeringens politik på lång sikt Förändring i procent om annat ej anges Jobbskatteavdrag 1–4 -0,6 -0,1 -0,7 -0,2 -0,3 -0,3 -0,1 -1,8 1Antal arbetade timmar omräknat till årsarbetskrafter. En årsarbetskraft motsvarar . 2Antal personer i åldersgruppen 15–. 3Förändring i procentenheter. 3 Effekten av tidigare reformer av ekonomiskt bistånd och av höjt bostadsbidrag bedöms sammantaget netto ha små effekter på den varaktiga sysselsättningen. Källa: Egna beräkningar. De reformer som föreslås eller aviseras i denna proposition bidrar till att tillväxten och sysselsättningen blir starkare än vad som annars hade blivit fallet. Sammantaget bedöms åtgärderna som föreslås eller aviseras i denna proposition leda till att BNP-tillväxten blir ca 0,3 procenten- 11 Se rapporten ska utvecklingen av arbetsmarknadens funktionssätt bedömas? (ekonomiska avdelning 2011:1). heter högre och att antalet sysselsatta blir ca 10 000 personer fler 2014 än om åtgärderna inte vidtagits. En snabbare tillväxt leder även till att färre personer långvarigt hamnar utanför arbetsmarknaden, vilket minskar risken för att arbetslösheten biter sig fast på höga nivåer. inkomst av arbete utgör en större andel av hushållsinkomsterna. På , när fler kommer in på arbetsmarknaden, bidrar jobbskatteavdraget till att den ekonomiska standarden relativt sett ökar mest bland de med lägst inkomster. 1.9.2Fördelningseffekter av regeringens politik När fler arbetar och färre försörjs genom sociala ersättningar minskar inkomstskillnaderna i samhället. I diagram 1.11 redovisas åtgärdernas effekter på den justerade disponibla inkomsten för olika delar av inkomstfördelningen. Redovisningen avser såväl ett direkt (statiskt) som ett långsiktigt (dynamiskt) perspektiv. I det senare fallet tas även hänsyn till de inkomstförändringar som väntas uppkomma till följd av ett ökat arbetsutbud. Diagram 1.11 Effekter på disponibel inkomst av förslagen i denna proposition för olika inkomstgrupper 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 Inkomstgrupp Anm.: Justerad disponibel inkomst är hushållets sammanlagda inkomst justerad för försörjningsbörda. Diagrammet visar effekterna av förändringarna i skatt på arbete, höjningen av det särskilda bidraget för barnfamiljer inom bostadsbidraget samt minskad reducering av bostadstillägg för pensionärer med arbetsinkomst. Den justerade disponibla inkomsten har sedan utökats med de utgiftsminskningar som tillkommer hushållen av förändringarna i arbetslöshetsavgiften och egenavgiften för företagare. Källor: och egna beräkningar. Förändringen i bostadsbidraget och den sänkta skatten för pensionärer ger en ökad disponibel inkomst i den nedre delen av inkomstfördelningen. Jobbskatteavdraget och den högre skiktgränsen för statlig inkomstskatt ger däremot, på kort sikt, främst en ökad disponibel inkomst högre upp i inkomstfördelningen, där 1.9.3Effekter av regeringens politik för den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män Åtgärderna som föreslås eller aviseras i denna proposition leder till att mäns inkomster ökar något mer än kvinnors (se diagram 1.12). Detta beror på att män i genomsnitt har högre arbetsinkomster och jobbar heltid i högre utsträckning än kvinnor. Det föreslagna förstärkta jobbskatteavdraget och den höjda skiktgränsen för statlig inkomstskatt ger därför tillsammans en något större ökning av den disponibla inkomsten för män jämfört med för kvinnor. Den föreslagna sänkta skatten för pensionärer ökar däremot kvinnors genomsnittliga disponibla inkomst något mer än mäns eftersom fler kvinnor är pensionärer. Den föreslagna höjningen av det särskilda bidraget för barn i bostadsbidraget gynnar också kvinnors inkomster i högre utsträckning än mäns, eftersom det är vanligare att kvinnor är ensamstående med barn. förväntas politiken leda till ett ökat arbetsutbud och därigenom en ytterligare ökning av den disponibla inkomsten. Denna effekt väntas vara nästan lika stor för kvinnor som för män. Diagram 1.12 Effekter av förslagen i denna proposition på individuell disponibel inkomst för kvinnor och män Anm.: Individuell disponibel inkomst utgörs av de individuella inkomsterna samt den andel av de hushållsgemensamma inkomsterna som fås om de fördelas på de vuxna i hushållet. Diagrammet visar effekterna av förändringarna i skatt på arbete, höjningen av det särskilda bidraget för barnfamiljer inom bostadsbidraget samt minskad reducering av bostadstillägg för pensionärer med arbetsinkomst. Den disponibla inkomsten har sedan utökats med de utgiftsminskningar som tillkommer individen av förändringarna i arbetslöshetsavgiften och egenavgiften för företagare. Källor: och egna beräkningar. 2 Förslag till riksdagsbeslut vad gäller den ekonomiska politiken och förslag till statens budget 1.godkänner riktlinjerna för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken (avsnitt 1), 2.fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till följd av tekniska justeringar till och (avsnitt 5.4), 3.fastställer utgiftstaket för staten inklusive ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget till (avsnitt 5.4), 4.godkänner beräkningen av budgetens inkomster (avsnitt 7.1 och bilaga 1 avsnitt 2), 5.beslutar om fördelning av utgifter på utgiftsområden (avsnitt 8.1.1 och tabell 8.2), 6.godkänner beräkningen av förändringen av anslagsbehållningar (avsnitt 8.1.1 tabell 8.2), 7.godkänner beräkningen av utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget (avsnitt 8.1.1 tabell 8.2), 8.godkänner den preliminära fördelningen av utgifter på utgiftsområden , 2016 och 2017 som riktlinje för regeringens budgetarbete (avsnitt 8.1.2 tabell 8.3), 9.bemyndigar regeringen att ta upp lån enligt 5 kap. budgetlagen (2011:203) (avsnitt 9.2.1), 10.godkänner beräkningen av nettoutlåning (avsnitt 9.2.1tabell 9.8), 11.godkänner beräkningen av den kassamässiga korrigeringen (avsnitt 9.2.1tabell 9.8), 12.bemyndigar regeringen att besluta om lån i för investeringar i anläggningstillgångar som används i statens verksamhet som inklusive tidigare gjord upplåning uppgår till högst 38 (avsnitt 11.1.1), 13.bemyndigar regeringen att besluta om krediter för myndigheternas ränte- konton i som inklusive tidigare utnyttjade krediter uppgår till högst 17 (avsnitt 11.1.2), 14.bemyndigar regeringen att , med de begränsningar som följer av 3 kap. 8 § andra stycket budgetlagen (2011:203), besluta om överskridande av vissa anslag (avsnitt 11.4), 15.antar förslaget till lag om ändring i budgetlagen (2011:203) (avsnitt 3.24 och 12.1.2), vad gäller skattefrågor och annan lagstiftning som ligger till grund för beräkningen av statens inkomster 16.antar förslaget till lag om stöd vid korttidsarbete (avsnitt 3.1 och 6.17), 17.antar förslaget till lag om kvotplikt för biodrivmedel (avsnitt 3.2 och 6.19), 18.antar förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken (avsnitt 3.3, 6.14 och 6.17), 19.antar förslaget till lag om ändring i semesterlagen (1977:480) (avsnitt 3.4 och 6.17), 20.antar förslaget till lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152) (avsnitt 3.5 och 6.14), 21.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta (avsnitt 3.6 och 6.4), 22.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl. (avsnitt 3.7 och 6.14), 23.antar förslaget till lag om ändring i ordningslagen (1993:1617) (avsnitt 3.8 och 7.4.2), 24.antar förslaget till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200) (avsnitt 3.9, 6.14 och 6.32), 25.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1551) om frihet från skatt vid import m.m. (avsnitt 3.10 och 6.31), 26.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1564) om alkoholskatt (avsnitt 3.11 och 6.31), 27.antar förslagen till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi (avsnitt 3.12, 3.13, 6.19, 6.21 och 6.23), 28.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring (avsnitt 3.14 och 6.17), 29.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor (avsnitt 3.15 och 7.4.1), 30.antar förslaget till lag om ändring i lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter (avsnitt 3.16 och 6.31), 31.antar förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) (avsnitt 3.17, 6.2, 6.3, 6.5, 6.6, 6.13, 6.14 och 6.15), 32.antar förslaget till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980) (avsnitt 3.18, 6.9och 6.14), 33.antar förslaget till lag om ändring i lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter (avsnitt 3.19 och 6.9), 34.antar förslaget till lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet (avsnitt 3.20 och 6.17), 35.antar förslaget till lag om ändring i lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980) (avsnitt 3.21 och 6.9), 36.antar förslaget till lag om ändring i vägtrafikskattelagen (2006:227) (avsnitt 3.22och 6.24), 37.antar förslaget till lag om ändring i lagen (2006:228) med särskilda bestämmelser om fordonsskatt (avsnitt 3.23 och 6.24), 38.antar förslaget till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) (avsnitt 3.25och 6.14), 39.antar förslaget till lag om ändring i lagen (2011:1269) om godkännande av gåvomottagare vid skattereduktion för gåva (avsnitt 3.26 och 6.14), 40.antar förslaget till lag om ändring i lagen (2012:681) om ändring i lagen (2010:1823) om ändring i lagen (2009:1497) om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi (avsnitt 3.27 och 6.21), 41.antar förslaget till lag om ändring i lagen (2012:797) om ändring i lagen (2009:1497) om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på energi (avsnitt 3.28 och 6.23). Regeringen har följande förslag till lagtext. 3.1Förslag till lag om stöd vid korttidsarbete Härigenom föreskrivs följande. 1 § Arbetsgivare har rätt till stöd vid korttidsarbete enligt bestämmelserna i denna lag. 2 § I denna lag finns bestämmelser om –vilka arbetsgivare som omfattas av lagen (3 §), –innebörden av vissa uttryck i denna lag (4 §), –när stöd vid korttidsarbete får lämnas (5–8 §§), –förutsättningar för preliminärt stöd (9–16 §§), –beräkning av preliminärt stöd (17 §), –ansökan om preliminärt stöd (18 §), –avstämning av preliminärt stöd (19–27 §§), –anmälan om avstämning (28–30 §§), –återbetalningsskyldighet för felaktiga utbetalningar (31 §), –kreditering och debitering av skattekonto (32–34 §§), –kontroll (35 och 36 §§), –handläggande myndighet (37 §), och –överklagande (38 §). Vilka arbetsgivare som omfattas av lagen 3 § Lagen gäller arbetsgivare som är juridiska personer eller som är fysiska personer och bedriver näringsverksamhet. Lagen gäller dock inte 1. staten, landsting, kommuner, kommunalförbund och samverkansorgan, 2.juridiska personer över vilka staten, landsting, kommuner, kommunalförbund och samverkansorgan, var för sig eller tillsammans, har ett direkt eller indirekt rättsligt bestämmande inflytande, såvida inte verksamheten avser affärsverksamhet, och 3.arbetsgivare i fråga om verksamhet som huvudsakligen är finansierad av allmänna medel och där det enligt en offentligrättslig reglering ankommer på det allmänna att tillhandahålla verksamheten. Innebörden av vissa uttryck i denna lag 4 § Vid tillämpning av denna lag ska följande gälla: 1.Ordinarie arbetstid är den tid som en arbetstagare skulle ha arbetat, om han eller hon inte hade deltagit i korttidsarbete. Vid beräkning av den ordinarie arbetstiden ska det bortses från frånvaro. 2.Ordinarie lön är den regelmässigt utgående kontanta lön som arbetstagaren skulle ha haft under stödmånaden om han eller hon inte hade deltagit i korttidsarbete. I den ordinarie lönen ingår dock inte löneökningar som avser tid efter jämförelsemånaden. Inte heller ingår lön till den del som den överstiger det belopp som regeringen bestämmer. Vid beräkning av den ordinarie lönen ska det bortses från frånvaro. Om arbetstagaren har deltagit i korttidsarbete under endast en del av stödmånaden, utgör den ordinarie lönen motsvarande del. 3.Korttidsarbete är arbete där arbetstiden är kortare än den ordinarie arbetstiden, eller där partiell arbetsbefrielse införs med stöd av ett centralt kollektivavtal, med anledning av en synnerligen djup lågkonjunktur och lönen därför är lägre än den ordinarie lönen. 4.Stödperiod är den tidsperiod när stöd vid korttidsarbete ska lämnas enligt 5–8 §§. 5.Stödmånad är den kalendermånad som arbetsgivaren begär preliminärt stöd för. 6.Jämförelsemånad är den kalendermånad som infaller före den månad då regeringen föreskriver att stöd vid korttidsarbete ska lämnas enligt 5 §. När stöd vid korttidsarbete får lämnas Regeringens föreskrifter om rätt till stöd vid korttidsarbete 5 § Regeringen får meddela föreskrifter om att stöd vid korttidsarbete ska lämnas. Sådana föreskrifter får meddelas endast om 1.det råder en synnerligen djup lågkonjunktur eller är sannolikt att en sådan är nära förestående, och 2.stödet bedöms inte i beaktansvärd omfattning hindra en samhällsekonomiskt önskvärd strukturomvandling eller medföra andra betydande samhällsekonomiska nackdelar. 6 § Föreskrifter enligt 5 § ska avse av tolv kalendermånader. 7 § Om förutsättningarna i 5 § andra stycket är uppfyllda får den tidsperiod som anges i 6 § förlängas en gång med tolv kalendermånader. Föreskrifter om förlängning får meddelas tidigast sex kalendermånader efter det att föreskrifter enligt 5 § meddelades. 8 § När en sådan tidsperiod som avses i 6 eller 7 § har löpt ut, får föreskrifter enligt 5 § avse en tidsperiod som infaller tidigast 24 kalendermånader från den tidpunkt när tidsperioden löpt ut. Förutsättningar för preliminärt stöd – gemensamma bestämmelser 9 § Preliminärt stöd får lämnas endast till arbetsgivare som var registrerad som arbetsgivare hos under jämförelsemånaden och som även är registrerad som sådan när ansökan om preliminärt stöd prövas. Näringsförbud eller skatte- och avgiftsskulder 10 § Preliminärt stöd får inte lämnas till arbetsgivare som har näringsförbud eller skatte- och avgiftsskulder som har överlämnats till för indrivning, när ansökan om sådant stöd prövas. Är arbetsgivaren en juridisk person, får den eller de fysiska personer som har ett betydande inflytande i verksamheten inte ha näringsförbud. Krav hänförliga till arbetstagare 11 § Preliminärt stöd får lämnas endast för arbetstagare 1.som var anställda hos arbetsgivaren under hela eller en del av jämförelsemånaden med samma eller högre sysselsättningsgrad som under stödmånaden, 2.för vilka arbetsgivaren för stödmånaden var skyldig att betala arbetsgivaravgifter enligt socialavgiftslagen (2000:980), och 3.som inte tillhör arbetsgivarens familj. Nivåer för arbetstids- och löneminskning 12 § För att ge rätt till preliminärt stöd ska en arbetstagares arbetstidsminskning vid deltagande i korttidsarbete uppgå till av ordinarie arbetstid, av ordinarie arbetstid, eller av ordinarie arbetstid. Har ett centralt kollektivavtal om partiell arbetsbefrielse ingåtts, ska arbetsbefrielsen motsvara arbetstidsminskningen enligt första stycket. 13 § För att ge rätt till preliminärt stöd ska en arbetstagares löneminskning vid deltagande i korttidsarbete uppgå till av ordinarie lön, om arbetstidsminskningen är , av ordinarie lön, om arbetstidsminskningen är , av ordinarie lön, om arbetstidsminskningen är . Stöd lämnas inte för uppsägningstid 14 § Stöd får inte lämnas för korttidsarbete som är hänförligt till en arbetstagares uppsägningstid. Förutsättningar för preliminärt stöd när det finns kollektivavtal 15 § För att en arbetsgivare ska ha rätt till preliminärt stöd ska, om inte annat följer av 16 §, följande förutsättningar vara uppfyllda: 1.Arbetsgivaren ska vara bunden av ett kollektivavtal om korttidsarbete som har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation. 2.De närmare förutsättningarna för tillämpningen av korttidsarbete och vilka arbetstagare som ska omfattas ska regleras i ett lokalt kollektivavtal. 3.Den arbetstids- och löneminskning som avtalats ska vara förenlig med 12 och 13 §§. Om det inte finns någon lokal part på arbetstagarsidan, får ett avtal enligt första stycket 2 i stället ingås mellan arbetsgivaren och den centrala arbetstagarorganisationen. Förutsättningar för preliminärt stöd när det inte finns kollektivavtal 16 § För att en arbetsgivare som inte är bunden av ett sådant kollektivavtal som avses i 15 § ska ha rätt till preliminärt stöd ska följande förutsättningar vara uppfyllda: 1.Arbetstagarens deltagande i korttidsarbete ska ha stöd i skriftligt avtal mellan arbetsgivaren och arbetstagaren. Ett sådant avtal ska ha ingåtts efter det att korttidsarbete aktualiserats hos arbetsgivaren. 2.Minst 70 procent av de arbetstagare inom en driftsenhet som uppfyller kraven enligt 11 § ska delta i stödberättigat korttidsarbete under stödmånaden. 3.Den arbetstids- och löneminskning som har avtalats ska vara densamma för alla deltagande arbetstagare inom driftsenheten. 4.Den arbetstids- och löneminskning som har avtalats ska vara förenlig med 12 och 13 §§. Beräkning av preliminärt stöd 17 § Underlaget för preliminärt stöd för en arbetstagare avseende en stödmånad ska beräknas på följande sätt. Arbetstagarens ordinarie lön ska multipliceras med den avtalade arbetstidsminskningen enligt 12 § för avtalsperioden. Detta resultat ska minskas i proportion till det antal arbetstagaren har varit frånvarande från arbetet under den del av stödmånaden som arbetstagaren deltagit i korttidsarbete. Preliminärt stöd betalas med ett belopp som motsvarar av underlaget enligt första stycket. Ansökan om preliminärt stöd 18 § En ansökan om preliminärt stöd ska ha kommit in till inom två kalendermånader från utgången av stödmånaden. I annat fall får stöd inte lämnas för stödmånaden. Avstämning av preliminärt stöd Arbetsgivarens skyldighet att göra en avstämning 19 § En arbetsgivare som har fått preliminärt stöd ska göra en avstämning enligt 20 §. Avstämning ska ske vid utgången av tredje kalendermånaden från den tidpunkt då en stödperiod löpt ut. Om arbetsgivaren under tre på varandra följande kalendermånader inte har ansökt om preliminärt stöd, uppkommer dock skyldigheten att göra en avstämning vid utgången av den . Den tidpunkt då skyldigheten att göra en avstämning uppkommit, är en avstämningstidpunkt. En stödperiod eller den som skyldigheten att göra en avstämning avser, är en avstämningsperiod. 20 § En avstämning innebär att arbetsgivaren ska, för varje arbetstagare som det preliminära stödet har avsett, bedöma om den genomsnittliga arbetstids- och löneminskningen som har tillämpats under respektive avtalsperiod som avstämningsperioden består av 1.motsvarar en och samma nivå enligt 12 och 13 §§, och 2.har stöd i avtal enligt 15 eller 16 §. 21 § Den tillämpade genomsnittliga arbetstidsminskningen är den minskning av arbetstiden som en arbetstagare har haft eller, om han eller hon har varit frånvarande, skulle ha haft . Den tillämpade genomsnittliga arbetstidsminskningen anges i procent av ordinarie arbetstid. 22 § När den tillämpade genomsnittliga arbetstidsminskningen enligt 21 § fastställs för en arbetstagare, ska hänsyn tas endast till månader eller delar av månader för vilka preliminärt stöd har lämnats för honom eller henne. Den tillämpade genomsnittliga arbetstidsminskningen ska anses motsvara en nivå enligt 12 § om den är minst lika stor som det procenttal som anges där för respektive nivå. 23 § Den tillämpade genomsnittliga löneminskningen är den minskning av lönen som en arbetstagare har haft eller, om han eller hon har varit frånvarande, skulle ha haft . Den tillämpade genomsnittliga löneminskningen anges i procent av summan av ordinarie lön avrundat till närmaste heltal. 24 § När den tillämpade genomsnittliga löneminskningen enligt 23 § fastställs för en arbetstagare, ska hänsyn tas endast till månader eller delar av månader för vilka preliminärt stöd lämnats för honom eller henne. Den tillämpade genomsnittliga löneminskningen ska anses motsvara en nivå enligt 13 § om den är lika stor som det procenttal som anges där för respektive nivå. Återbetalningsskyldighet för allt preliminärt stöd i vissa fall 25 § Arbetsgivaren är skyldig att betala tillbaka allt preliminärt stöd som har betalats ut för en arbetstagare , om tillämpad genomsnittlig arbetstids- och löneminskning beräknat på de månader eller delar av månader för vilka preliminärt stöd lämnats för arbetstagarens deltagande i korttidsarbete inte motsvarar en och samma nivå enligt 12 och 13 §§. Detsamma gäller om något av angivna förhållanden inte har stöd i avtal enligt 15 eller 16 §. Beräkning av slutligt stöd om avtal justerats 26 § En arbetsgivare som har fått preliminärt stöd är skyldig att betala tillbaka skillnaden mellan preliminärt stöd och slutligt stöd, om det preliminära stödet för en stödmånad har beräknats på en större arbetstidsminskning än den som följer av det avtal som vid avstämningstidpunkten gäller för stödmånaden. Slutligt stöd beräknas på motsvarande sätt som preliminärt stöd men baserat på den mindre arbetstidsminskningen. 27 § En arbetsgivare som har fått preliminärt stöd har rätt till ytterligare stöd motsvarande skillnaden mellan preliminärt stöd och slutligt stöd, om preliminärt stöd för en stödmånad har beräknats på en mindre arbetstidsminskning än den som följer av det avtal som vid avstämningstidpunkten gäller för stödmånaden. Slutligt stöd beräknas på motsvarande sätt som preliminärt stöd men baserat på den större arbetstidsminskningen. Ytterligare stöd får inte lämnas till en arbetsgivare som har näringsförbud eller skatte- och avgiftsskulder som har överlämnats till för indrivning, när frågan om sådant stöd prövas.