prop · H10361 · 2013-12-18 00:00:00 — Inför utvärderingen avser regeringen därför att bjuda in organisationer inom det civila samhället till ett samråd om frågor om inflytande och delaktighet i EU och om medborgarinitiativets effekt för ett stärkt medborgarinflytande inom EU. Samrådet ska bidra till att ge regeringen ett fördjupat erfarenhetsunderlag av medborgarinitiativet och vara en del av ett underlag som ska bidra till regeringens arbete med att stärka demokratin inom EU. 2.4.1Politikens inriktning för att öka den demokratiska medvetenheten och tilltron till det demokratiska systemet Bedömning: Medvetenhet om demokratins grundläggande principer och kunskap om demokratins spelregler är en förutsättning för ett fungerande demokratiskt styrelseskick. Demokratins förankring i samhället avspeglas i förtroendet för demokratins institutioner. När individer känner tillit till stat och myndigheter finns det förutsättningar för ett beslutsfattande som får bred acceptans i samhället. Detta är viktigt på såväl nationell som europeisk nivå. Insatser bör genomföras för att stärka medvetenheten om demokratins grundläggande principer i samhället och tilltron till det demokratiska systemet, inte minst bland unga. Skälen för regeringens bedömning: Demokratin vilar ytterst på principerna om den allmänna och lika rösträtten och alla individers lika värde. Dessa principer utgör utgångspunkten för folkstyrets beslutsformer. Individens grundläggande fri- och rättigheter är fastställda i regeringsformen och i de internationella konventioner som anslutit sig till, däribland om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, vilken i sin helhet är en del av svensk rätt. I regeringsformens andra kapitel uttrycks att det allmänna ska verka för att demokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden och att det allmänna ska verka för att alla människor ska kunna uppnå delaktighet och jämlikhet i samhället. En allmän medvetenhet och förståelse för dessa grundläggande värderingar är en förutsättning för en fungerande och livskraftig demokrati. I skrivelsen Dialog om samhällets värdegrund framhåller regeringen att normerna om demokrati och mänskliga rättigheter ska ses som en gemensam bas i samhället (skr. 2009/10:106). Dessa normer utgör en grundläggande värdegrund som alla bör förhålla sig till. En grundläggande acceptans och förståelse för dessa normer är nödvändig för den sociala sammanhållningen i samhället. Att samhället är socialt sammanhållet är betydelsefullt för demokratin. samhälle finns det en risk att individer söker sig bort från ett gemensamt beslutsfattande som utgår från allmänhetens intressen. åtnjuter lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter tenderar polariserande krafter, såsom intolerans, främlingsfientlighet och extremism, att bli begränsade i samhället. Det är också viktigt att individen har grundläggande kunskap om sina politiska rättigheter och demokratins spelregler. benämnas som demokratisk kompetens och är nödvändig för att individen ska kunna vara delaktig i den demokratiska processen och fatta väl övervägda beslut i de allmänna valen. När individer känner tillit till stat och myndigheter finns det förutsättningar för det offentliga att fatta beslut som får bred acceptans i samhället. Det finns inget som tyder på att stödet för demokratin som styrelseskick sviktar i det svenska samhället. såsom World Value Study visar att det är ytterst få individer som är mottagliga för auktoritära eller antidemokratiska styrelseformer (World Value Survey, , 2012). Därutöver visar bl.a. de attitydundersökningar som genomförts av , Opinion och Media vid () att en övervägande majoritet av befolkningen är nöjd med hur demokratin fungerar (Svenska trender, , 2012). riksdag och regering är högt och har stärkts . stödet för EU har minskat har den svenska opinionen blivit mer positiv sedan blev medlem i EU (Ett fall för EU, , Sieps, 2013). Kunskapen om, liksom förtroendet för, EU:s institutioner såsom och kommissionen, är emellertid fortfarande lågt. Däremot har andelen som aldrig tar del av någon nyhetsmedia ökat. Konsumtionen av nyhetsmedier har särskilt gått ner bland unga. kan denna utveckling leda till ökade kunskapsbrister i vissa samhällsgrupper (Ds 2013:19). Som ett resultat av utvecklingen av internet och digitala medier har möjligheterna att välja mellan olika nyhetsmedier ökat. Det har bidragit till ökad mångfald och breddad debatt, men har enligt också gjort det enklare för individer att isolera sig från information som de inte gillar och forma parallella informationsstrukturer. Denna utveckling riskerar att leda till en polarisering av åsikter och verklighetsuppfattningar. Det finns också en liten grupp individer som uttrycker ett svagare stöd för demokratin och dess grundläggande värderingar än andra. generellt sett ett lägre förtroende för demokratin än äldre. demokratin är svagare bland pojkar med föräldrar som är arbetslösa eller som har en låg utbildningsbakgrund (Fokus 10 - En analys av ungas inflytande, 2010). Undersökningar visar även att kunskapen om demokrati och mänskliga rättigheter är lägre inom dessa grupper av unga. Den bristande tilliten till demokratin inom dessa grupper kan i detta perspektiv utgöra en utmaning för det demokratiska På samma sätt visar attitydundersökningar att intoleranta eller främlingsfientliga attityder inte är allmänt spridda i det svenska Den svenska opinionen har blivit mindre negativ till invandring och närvaron av människor från andra länder. Unga personer som har erfarenhet av att växa upp i ett samhälle som i större utsträckning präglas av olikheter i fråga om kultur och levnadssätt Skr. 2013/14:61 ger dessutom uttryck för en större öppenhet och tolerans än äldre. finns däremot en grupp individer i samhället som hyser intoleranta och främlingsfientliga åsikter (I framtidens skugga, , 2012). Sådana attityder är mer förekommande bland män och personer med lägre utbildning. av befolkningen hyser extremt negativa åsikter om invandrare. Dessa kan vara mottagliga för politiska rörelser med en antidemokratisk ideologi. Regeringen anser att det är betydelsefullt att det allmänna verkar för att stärka medvetenheten om demokratins grundläggande principer på alla nivåer i samhället. Ett arbete med att öka den demokratiska medvetenheten bör bedrivas fortlöpande. Demokratins grundläggande värderingar måste ständigt återvinnas och förankras i samhället för att demokratin ska förbli uthållig. Regeringen avser också att verka för att stärka kunskapen om hur EU:s gemensamma institutioner fungerar och hur inflytande kan utövas över det politiska beslutsfattandet på EU-nivå. 2.4.2Åtgärder för att öka den demokratiska medvetenheten och tilltron till det demokratiska systemet Åtgärd: Regeringen avser att ge Forum för levande historia ett fortsatt uppdrag att genomföra insatser för att stärka ungas demokratiska värderingar genom att belysa demokratins historia, utveckling och betydelse utifrån ett europeiskt sammanhang. Skolan har en central roll när det gäller att säkerställa att unga blir medvetna om de demokratiska värderingar som samhället vilar på. Skolan har i enlighet med skollagen (2010:800) ett demokratiuppdrag. Utbildningen ska enligt denna utformas i överensstämmelse med grund- läggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheterna, såsom människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet samt solidaritet mellan människor. Undersökningar, t.ex. International Civic Citizenship and Education Study, visar att kunskapsnivån om demokrati och mänskliga rättigheter bland av eleverna är mycket låg (Morgondagens medborgare, , 2010). Demokratisynen bland unga är särskilt avgörande för hur demokratin utvecklas framöver. ungdomsåren som de värderingar som en individ bär med sig genom livet Mot denna bakgrund anser regeringen att ett arbete för att stärka ungas demokratiska värderingar är nödvändigt. Regeringen har gett Forum för levande historia i uppdrag att utveckla metoder och arbetsmaterial för att stärka ungdomars demokratiska värderingar och att sprida dessa till framför allt Regeringen har även uppdragit åt Forum för levande historia att genomföra insatser för att stärka ungas demokratiska värderingar genom att belysa demokratins historia, utveckling och betydelse utifrån ett europeiskt sammanhang. Forum för levande historia ska ta fram ett digitalt metodmaterial för användning inom grund- och gymnasieskolan. Materialet ska utgå ifrån vittnesmål från Förintelsen, kommunismens brott och andra brott mot mänskligheten i syfte att stärka den demokratiska medvetenheten hos unga. Forum för levande historia ska verka för att metodmaterialet sprids och kommer till användning till inom grund- och gymnasieskolan. Åtgärder inom det civila samhället Åtgärd: Regeringen avser att ge ett fortsatt uppdrag att fördela medel till organisationer inom det civila samhället för verksamhet som stärker ungas demokratiska värderingar. Det civila samhället har en betydelsefull roll när det gäller att sprida kunskap och medvetenhet om demokratins funktionssätt, liksom att vara en arena för demokratisk debatt och dialog. Det civila samhällets organisationer har en viktig roll i arbetet för att öka kunskapen om de mänskliga rättigheterna och deras betydelse för ett öppet och demokratiskt samhälle. Det civila samhället är därför en viktig aktör för att stärka medvetenheten om demokratin. Mot denna bakgrund har regeringen gett i uppdrag att, i enlighet med förordningen (2011:1509) om statsbidrag för demokratifrämjande verksamhet, fördela ett stöd till organisationer inom det civila samhället. Bidraget fördelas för att stödja verksamhet som syftar till att förebygga ett antidemokratiskt beteende och till demokrati- och ledarskapsutbildning för personer som är eller kan vara förebilder på lokal nivå. Regeringen avser att fortsätta stödja det civila samhällets organisationer för att genomföra verksamhet som bidrar till att stärka medvetenheten om demokratins grundläggande värderingar. Åtgärd: Regeringen avser att ge stöd till trossamfund ett fortsatt stöd för att stimulera trossamfundens demokratifrämjande arbete. Trossamfunden har blivit en allt mer betydelsefull del av det civila samhället. Trossamfunden erbjuder en möjlighet för människor att ge uttryck för andliga och existentiella behov och frågeställningar. Genom sin verksamhet kan trossamfunden bidra till större kunskap, förståelse och respekt för olika trosinriktningar. Kontakter och samverkan mellan olika trossamfund, liksom trossamfundens egen medverkan inom olika samhällsområden är värdefull. På många områden kompletterar trossamfunden där staten inte räcker till, t.ex. det sociala ansvarstagandet för människor som lever i en socialt utsatt situation. Trossamfundens verksamhet är även värdefull när det gäller att föra dialog om frågor som rör värderingar, respekt och tolerans. I propositionen Staten och trossamfunden (prop. 1998/99:124) betonas vikten av att trossamfunden får stöd och möjligheter att medverka tillsammans med andra krafter för att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som vårt samhälle vilar på. för statligt stöd till trossamfund ger regeringen ett Skr. 2013/14:61 stöd till stabila och livskraftiga trossamfund som verkar i enlighet med demokratins grundläggande värderingar. stöd till trossamfund utgör även ett dialogforum för trossamfunden i frågor som rör värderingar, respekt och tolerans. Regeringen anser att det är betydelsefullt att trossamfunden involveras i det demokratifrämjande arbetet. stöd till trossamfund har på uppdrag av regeringen fått i uppdrag att utvidga dialogen med trossamfunden i syfte att ytterligare stimulera arbetet med demokrati och demokratiska värderingar och motverka antidemokratiska yttringar i samhället. Regeringen avser att fortsatt verka för att stimulera och utveckla trossamfundens demokratiarbete. 2.5Värna demokratin mot våldsbejakande extremism 2.5.1Politikens inriktning för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism Regeringens bedömning: Ideologiskt våld som riktas mot samhällets institutioner, dess representanter eller mot enskilda individer är en utmaning för demokratin och den sociala sammanhållningen i samhället. Ett samhälle som inte tydligt tar avstånd från våldsbejakande extremism och ideologiskt motiverat våld riskerar att bli polariserat. Åtgärder bör vidtas i syfte att förebygga att individer lockas till våldsbejakande extremism och att antidemokratiska miljöer får förankring och breder ut sig i samhället. Skälen för regeringens bedömning: Ett demokratiskt och öppet samhälle kan aldrig göras helt osårbart för våldsbejakande extremism. I olika sammanhang och under olika omständigheter kommer individer att lockas att ta till våld för att uppnå en förändring av samhället. Grupper som agerar utifrån en antidemokratisk eller extremistisk agenda engagerar i regel enbart ett fåtal individer, men eftersom det våld de utövar riktas mot det öppna och demokratiska samhället utgör det förebyggandet arbetet en angelägenhet för hela samhället. är inte skonat från våldsbejakande extremism. Enligt finns det individer och grupper som förespråkar våld utifrån en antidemokratisk, främlingsfientlig och rasistisk världsbild. Dessa grupper benämns i regel som vitmakt eller högerextrema (Våldsam politisk extremism, Brå 2009:15). På den motsatta sidan av det ideologiska spektrat engagerar den vänsterautonoma miljön individer som betraktar rättsstaten och marknadsekonomin som fientliga och som anser att våld är ett legitimt medel för att förändra samhället. I finns ett antal nätverk som verkar utifrån en våldsbejakande islamistisk extremistisk ideologi (Våldsbejakande islamistisk extremism i , Säkerhetspolisen 2010). Ett antal individer med koppling till har radikaliserats och deltagit i våldshandlingar i andra länder. Det är företrädesvis unga män som lockas till våldsbejakande extremistmiljöer. 2013/14:61 Enligt bedömning utgör de våldsbejakande extremistmiljöerna i inte ett hot mot det demokratiska styrelseskicket som helhet. Rörelserna är begränsade och det finns inte något som tyder på att antalet individer inom de våldsbejakande extremistmiljöerna håller på att tillta eller avta. Attitydundersökningar såsom World Value Survey visar också att få personer hyser intoleranta eller främlingsfientliga åsikter och att sådana attityder inte ökat (World Value Survey, , 2012). Tilltron till demokratin är stark och de flesta individer i samhället accepterar inte våld eller andra utomparlamentariska metoder för att förändra samhället. Det finns däremot ungdomsgrupper med lägre tilltro till demokratin och som visar en större acceptans för antidemokratiska metoder. Inom dessa grupper finns det individer som kan lockas till våldsbejakande extremistgrupper. Omständigheter i omvärlden kan påverka demokratiutvecklingen och grundvalen för extremism . I synnerhet har den ekonomiska krisen inom skapat en grogrund för ökad intolerans och antidemokratiska tendenser. Närvaron av extremistgrupper i enskilda medlemsstater kan påverka utvecklingen i andra delar av (Preventing and Countering Far-right Extremism: European Cooperation, ISD, 2012). Vikten av ett förebyggande arbete för att värna demokratin och det öppna samhället aktualiserades inte minst av självmordsattentatet i och attentaten i och på Utøya . Sådana terroristdåd kan få stark påverkan på samhällets demokratisyn och den sociala sammanhållningen överlag. Den våldsbejakande extremismen har förändrats och delvis blivit mer komplex. Genom internet har det t.ex. blivit möjligt för enskilda individer att radikaliseras utan att fysiskt vara i kontakt med andra inom den ideologiska miljön (Våldsbejakande och antidemokratiska budskap på internet, , 2013). Mot denna bakgrund anser regeringen att det är nödvändigt med ett arbete för att motverka tendenser som kan utgöra ett hot mot demokratin. Regeringen anser därför att det är betydelsefullt att arbetet med att värna och stärka demokratin och att motverka grogrunderna till våldsbejakande extremism sker brett och tvärsektoriellt och att det är långsiktigt. 2.5.2 Åtgärder för att värna demokratin mot Skr. 2013/14:61 våldsbejakande extremism Öka kunskapen om våldsbejakande extremism Åtgärd: Regeringen avser att genomföra åtgärder för att öka kunskapen om våldsbejakande extremism i samhället. Utbildningsinsatser ska i första hand riktas till yrkesgrupper som kommer i kontakt med personer som är i riskzonen för att dras in i våldsbejakande extremistmiljöer eller som är aktiva inom sådana miljöer. Regeringen avser även att verka för att organiseringen och samverkan av det förebyggande arbetet utvecklas. Ett viktigt steg i arbetet för att förebygga våldsbejakande extremism är att skapa medvetenhet och kunskap om företeelsen. Det är betydelsefullt att yrkesverksamma som bemöter individer i riskzonen för att dras in våldsbejakande extremistmiljöer har kunskap om hur dessa individer bör bemötas. Detta gäller i första hand polis och rättsväsendet, men även yrkesverksamma inom kriminalvården, grund- och gymnasieskola, socialtjänst och annan liksom personer verksamma inom det civila samhället och fritidsverksamheter. Frågor om extremism kan vara komplexa. Att ta avstånd från en person med extremistiska åsikter kan resultera i att engagemanget förstärks. kan arbetet med att förebygga våldsbejakande extremism väcka frågor om åsikts- och föreningsfrihet. Kunskapen om extremism måste därför utgå från en saklig och vetenskaplig grund. I syfte att inhämta en uppdaterad lägesbild om de våldsbejakande extremistmiljöerna gavs en utredare i uppdrag att sammanställa en rapport om de våldsbejakande extremistmiljöer som finns i (Ju2013/4417/P). Utredaren ska också beskriva de tendenser som kan påverka den framtida utvecklingen av våldsbejakande extremistmiljöer i . Rapporten ska redovisas . tillsatte regeringen utredningen effektivare arbete för att förebygga våldsbejakande extremism (dir. 2012:57). Utredaren har fått i uppgift att ta fram ett utbildningsmaterial som innehåller metoder om hur våldsbejakande extremism kan bemötas och förebyggas. Utbildningsmaterialet ska användas vid utbildning av personer inom de berörda yrkesgrupperna och bidra till att bättre kunna identifiera vilka som löper risk att rekryteras till våldsbejakande extremism. Utbildningen ska också resultera i ett mer verkningsfullt bemötande av sådana personer. Kunskap om förebyggande arbete finns ofta lokalt i de delar av landet som har haft erfarenheter av våldsbejakande extremism och antidemokratiska yttringar. Utredaren har därför även fått i uppdrag att främja samverkan och kunskapsutbyte inom det förebyggande arbetet mellan myndigheter, kommuner och organisationer inom det civila samhället genom att ta initiativ till och medverka i möten mellan dessa. Utredaren ska även verka för att det förebyggande arbetet får förutsättningar att bemöta olika former av extremism. Vidare ska utredaren, med utgångspunkt i befintliga samverkansformer, lämna 2013/14:61 förslag till hur ett fortsatt förebyggande arbete bättre kan utvecklas och organiseras. För att kunna möta framtida utmaningar är det viktigt att det finns förutsättningar för ett långsiktigt förebyggande arbete. Utredaren ska därför lämna förslag på vilken eller vilka myndigheter eller andra organisationer som kan sprida utbildningsmaterialet till relevanta aktörer och föreslå hur arbetet med att förebygga våldsbejakande extremism kan utvecklas och vilken eller vilka myndigheter som kan ansvara för det arbetet. Med utgångspunkt i de förslag som utredningen föreslår i det slutbetänkande som ska överlämnas till regeringen avser regeringen att vidta åtgärder för att vidareutveckla och förstärka det förebyggande arbetet mot våldsbejakande extremism. Förebygga att individer ansluter sig till våldsbejakande extremistgrupper och stöd till avhopp Åtgärd: Regeringen avser att ge ett fortsatt uppdrag att fördela stöd till organisationer som verkar för att förebygga att individer dras in i våldsbejakande extremistmiljöer eller som stöder avhopp från sådana miljöer. Ett viktigt arbete för att förebygga att personer ansluter sig till våldsbejakande extremistmiljöer och att stödja personer som vill lämna sådana miljöer bedrivs av organisationer inom det civila samhället. Ett antal lokala organisationer och nätverk har etablerats i syfte att förebygga våldsbejakande extremism. För att stärka detta arbete beslutade regeringen att ge i uppdrag att fördela medel till organisationer inom det civila samhället som bedriver verksamhet som har till syfte att förebygga att individer ansluter sig till våldsbejakande extremiströrelser och att ge stöd till individer som avser att lämna sådana miljöer. Medel fördelas i enlighet med förordningen (2011:1508) om statsbidrag för verksamhet mot våldsbejakande extremism. Regeringen gav i uppdrag att undersöka verksamhet som hjälper unga att lämna grupper som främjar hot och våld för att uppnå politiska mål (Avhopparverksamhet – analys och förslag på hur samhället kan stödja unga avhoppare, Av studien framgår att den avhopparverksamhet som bedrivs inom det civila samhället enbart är inriktad på högerextremistiska grupper. Av Säkerhetspolisens rapport om våldsbejakande islamistisk extremism framgår att individer som anslutit sig till den våldsbejakande islamistiska miljön inte i samma omfattning som individer inom andra våldsfrämjande extremistmiljöer är benägna att lämna dessa sammanhang när de blir äldre. Medan de flesta individer anslutna till vitmaktmiljön eller de autonoma grupperna lämnar dessa innan de når , förblir individer inom den våldsbejakande islamistiska extremistmiljön aktiva . Det är därför särskilt viktigt att stimulera verksamheter som bedrivs för att förebygga radikalisering och främja avhopp från den våldsbejakande islamistiska Skr. 2013/14:61 extremistmiljön. Regeringen avser att ge ett fortsatt uppdrag till att fördela stöd till organisationer som arbetar med att förebygga att individer ansluter sig till våldsbejakande extremiströrelser och som stöder individer som avser att lämna sådana miljöer. Åtgärder för att motverka att antidemokratiska och våldsbejakande yttringar sprids över internet Åtgärd: Regeringen avser att ge i uppdrag att verka för att unga stärks i rollen som medvetna medieanvändare och därigenom förebygga att antidemokratiska och våldsbejakande budskap som förmedlas via internet får genomslag. Teknikutvecklingen har förändrat det offentliga samtalet. Den ökade användningen av internet har möjliggjort att fler kan uttrycka sin åsikt och delta i diskussioner i olika former av nätverk. Internet erbjuder dessutom en virtuell mötesplats, där individer kan vara delaktiga i samhällsdebatten utan att fysiskt mötas. Internet har även blivit en viktig arena där extremistiska grupperingar kan sprida våldsbejakande budskap och rekrytera nya medlemmar. överlämnade Våldsbejakande och antidemokratiska budskap på internet, som sammanställts på uppdrag av regeringen (, 2013). Rapporten beskriver förekomsten av antidemokratiska budskap på internet och sociala medier som riktas särskilt till unga. Enligt rapporten har internet en stor betydelse för organisationer, rörelser och nätverk som verkar för att sprida ett antidemokratiskt budskap. Av de webbplatser som finns i är de högerextrema särskilt omfattande och har ett betydligt större antal besökare än de våldsbejakande islamistiska eller vänsterautonoma webbsidorna. Internetmiljöerna har emellertid vissa gemensamma drag, t.ex. genom deras användning av ett vi och de budskap, en tydlig självförsvarsretorik, konspiratoriska ramberättelser och en idealisering av direkthandling. gav regeringen ett uppdrag att ta fram ett digitalt utbildningsmaterial som syftar till att öka ungas medie- och informationskunnighet med koppling till antidemokratiska och våldsbejakande budskap på internet och i sociala medier (Ju2013/3289/D).