prop · H003146 · 2013-04-17 00:00:00 — 2.2.2Almis kapitalförsörjning och rådgivning till företagare uppdrag är att ha en marknadskompletterande roll som finansiär och rådgivare till små och medelstora företag. finansieringsroll bygger på principen att utlåningen ska ske till en högre ränta än ett vanligt företagslån på en bank. Den högre räntan reflekterar att bolaget tar en högre risk än banken.37 Utöver huvuduppgiften att fungera som en marknadskompletterande aktör har i uppdrag att särskilt beakta grupperna kvinnor och invandrare. Dessa grupper ska både ges rådgivning och finansiering i en utsträckning som överstiger gruppens andel av företagsstocken och bland nyföretagare.38 Målen har formulerats på detta vis i ägardirektiven . I ägardirektivet finns även en skrivning som uppmanar att följa utvecklingen på kapitalmarknaden för företag som ägs eller leds av kvinnor och utrikes födda och att uppmärksamma vilka låneprodukter som efterfrågas av dessa grupper. är det statligt helägda moderbolaget i Almikoncernen, som bildades . Den operativa verksamheten bedrivs i . Det finns 16 regionala dotterbolag som ägs till av moderbolaget och till av regionala aktörer som landsting och regionförbund. erbjuder flera olika typer av lån (företagslån, mikrolån, innovationslån och exportlån). Ett annat dotterbolag, , tillhandahåller riskkapital.39 bedriver rådgivning i egen regi men har även ett nära samarbete med andra aktörer. kan ge rådgivning till företagare på ett tjugotal olika språk i och med att dotterbolaget tillkom.40 38Ägardirektiv för 2012. 39Almi ingår inte i denna granskning. 40IFS (i ) bildades som en stiftelse för att ge stöd till entreprenörer med utländsk bakgrund som vill starta eller redan driver ett företag. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? Intervjuer med utrikes födda företagare Erfarenheter av att starta och driva företag Två av de intervjuade personerna beskriver företagandet i första hand som en väg ut ur arbetslöshet. För andra har det snarare rört sig om ett sätt att tjäna mer pengar än vad man gör som anställd och en önskan att få starta och driva en verksamhet och att vara sin egen. Några kommer in på att det är viktigt att ha en stark drivkraft. Man behöver en vision om vad det är man vill göra och sedan drivas av en stark vilja att förverkliga den. Flera av företagarna tar upp frågor som byråkrati, skatt och tillståndsfrågor som svåra att hantera. Dessa svårigheter förstärks av att inte vara uppvuxen i . Bristande språkkunskaper gör det svårare att förstå den information som ges i telefon och på myndigheternas hemsidor. Däremot lyfts inte bristande språkkunskaper fram av någon av de intervjuade som ett problem vid driften av företagen. Tre av företagarna nämner att den information som de har tagit del av inte har varit tillräckligt konkret och praktiskt användbar. En företagare i byggbranschen berättar att hon hade stora problem vid starten av företaget, bland annat med att förstå vad bankerna kan erbjuda och hur man ordnar ett företagskonto. En företagare inom vård och omsorg beskriver vidare problemet med bristande information: Eller så ger de bara generell information. Det är alltid så. Det största problemet för en utländsk person som kommer till det Man behöver konkreta svar, konkret information: Du ska gå dit, gör så inte Det finns där Alltså det är det största problemet Företagsrådgivning är ett sätt för företagare att få hjälp och stöd både individuellt och till exempel via kurser. En företagare som sysslar med trädgårdsarbete berättar att hennes kontakter med var avgörande för att hon skulle våga ta steget och starta eget. Två andra företagare blev hänvisade till av Arbetsförmedlingen. En av dem fick på så sätt bland annat hjälp med att söka stöd till start av näringsverksamhet. Ett par av de företagare som lyckats bäst med sina verksamheter har uttryckt en besvikelse över att det inte finns samma möjligheter att få rådgivning när man vill expandera. Det stöd som erbjuds gratis upplevs inte hålla en tillräckligt hög nivå. En företagare blev informerad om att vidare rådgivning av i så fall skulle komma att debiteras. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 3Effekter av stöd till start av näringsverksamhet I detta kapitel redovisas sysselsättningseffekter och inkomstskillnader för deltagare i programmet stöd till start av näringsverksamhet , uppdelat på inrikes födda och utrikes födda. Med sysselsättningseffekter menas att individer lämnat Arbetsförmedlingen och arbetslöshet för en sysselsättning. Detta kan vara antingen som företagare eller som anställd. har valts för att kunna följa upp sysselsättning och inkomster under en tillräckligt . Analysen består av två delar. I den första analyseras effekterna på möjligheterna att erhålla sysselsättning efter deltagande i programmet. Sysselsättningseffekterna följs upp två och efter det att stödet beviljats.41 Ett skäl för att använda är att det kan ta tid innan deltagarna får en stabil sysselsättning. är det tveksamt om sysselsättningseffekterna till följd av stöd till start av näringsverksamhet kan identifieras om man använder då det blir svårare att dra slutsatsen att sysselsättningseffekten kan kopplas till programmet. För att studera mer långsiktiga samband är det därför lämpligt att använda andra utfallsmått. I den andra delen av analysen studeras därför skillnader i inkomstutveckling för åren 20052010 mellan olika grupper av deltagare i stöd till start av näringsverksamhet . I båda analyserna studeras om det finns en systematisk skillnad mellan utrikes och inrikes födda. Totalt tog 15 233 arbetslösa del av stöd till start av näringsverksamhet . Beskrivande statistik och analyser för dessa personer presenteras i detta kapitel. Inledningsvis redovisas statistik över antalet och andelen deltagare som är kvar som företagare . Därefter presenteras statistik över vilken juridisk företagsform de startade företagen drivs i uppdelat på inrikes respektive utrikes födda. 41Metoden som används för att studera sysselsättningseffekter är densamma som användes i RiR 2008:24. I bilaga 1 presenteras en forskningsöversikt över effekter av deltagande i stöd till start av näringsverksamhet. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? Av alla som tog del av stödet var (2 592 personer) utrikes födda. När dessa individer följs är det mer än hälften som lämnat företagandet . Andelen som lämnat företagandet är något högre än för gruppen inrikes födda. Andelen utrikes födda av den totala gruppen som fortsätter som företagare är ungefär lika stor . Av de som är kvar som företagare är utrikes födda. fanns 880 utrikes födda kvar som företagare av de totalt 2 592 som tog del av stödet . Av de 12 641 inrikes födda som fick stödet var 4 924 kvar som företagare år 2010.42 Av alla som tog del av stödet var utrikes födda kvinnor och utrikes födda män. Utrikes födda kvinnor är alltså underrepresenterade som deltagare i programmet i förhållande till utrikes födda män. I förhållande till hur många som tog del av stödet är andelen utrikes födda kvinnor respektive män som är kvar som företagare stabil . Av samtliga egenföretagare i är kvinnor.43 Av samtliga som tog del av stöd till start av näringsverksamhet år 2003 var andelen kvinnor , det vill säga något högre än andelen kvinnor som är företagare i landet som helhet. 42Dessa siffror säger inget om programmets sysselsättningseffekter eftersom personer som lämnar företagande istället kan ha fått en anställning. 43Arbetskraftsundersökningen () 2011. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Tabell 3.1 Antal och procent av deltagarna i programmet stöd till start av näringsverksamhet fördelat på olika företagsformer. Åren 2005, 2007 och 2010.44 Källa: (bearbetning). Den vanligaste företagsformen för de företag som deltagarna startade var enskilda firmor. När företagsformen följs upp visar tabell 3.1 att andelen enskilda firmor minskar medan andelen aktiebolag ökar. Det är också tydligt att utrikes födda i högre utsträckning startar och driver enskilda firmor och handelsbolag jämfört med inrikes födda. Denna skillnad förstärks dessutom . Av de inrikes födda drev ett aktiebolag . Motsvarande siffra för utrikes födda var . Möjligtvis kan denna skillnad förklaras av att gruppen utrikes födda har svårare att få lån på de finansiella marknaderna. För att starta aktiebolag krävdes ett aktiekapital på 100 000 kronor.45 44Beskrivningen utgår från att det går att identifiera företagsformen för de startade företagen. 45År 2012 behövs ett aktiekapital på . ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? har genomfört en fördjupad analys av sysselsättningseffekter för utrikes födda som deltog i programmet stöd till start av näringsverksamhet . Att få ett arbete eller att starta företag är en viktig del i att bli etablerad på arbetsmarknaden. I analyserna används samma metod som i och (2011).46 Detta innebär att deltagare i stöd till start av näringsverksamhet jämförs med en grupp matchade individer avseende sannolikheten att ha fått ett arbete.47 Personerna blir på så sätt jämförbara och det blir möjligt att urskilja effekterna av programmet. I analyserna betraktas en person som sysselsatt om han eller hon lämnat Arbetsförmedlingen och fått ett arbete eller startat ett företag.48 För att studera skillnader i sysselsättning görs analyser mellan fyra olika jämförelsegrupper.49 Analysen görs för personer som tog del av stöd till start av näringsverksamhet och mäter om individen arbetade/var företagare eller var arbetslös vid två mättillfällen; respektive Detta innebär att individer före och mellan dessa två mättillfällen såväl kan ha arbetat/varit företagare som varit arbetslösa. Det hade varit möjligt att förlänga uppföljningsperioden men gör bedömningen att en längre tidshorisont än skulle göra det svårare att koppla de uppmätta sysselsättningseffekterna till just insatserna inom programmet. I tabellerna med resultaten från analysen nedan redovisas tre olika mått. Effekt är effektskattningarna, det vill säga skillnaden i sannolikhet att vara sysselsatt mellan utrikes födda som deltagit i programmet stöd till start av näringsverksamhet och jämförelsegruppen. Exempelvis innebär ett värde på 0,10 att sannolikheten att vara sysselsatt för den studerade gruppen är högre än för jämförelsegruppen. SE står för standardfel och är ett mått på den spridning i effekten som finns. Ju större standardfel i förhållande till den uppmätta effekten desto större osäkerhet finns det Slutligen anger t-värdet hur statistisk signifikant effekten är.50 46Metoden bygger på så kallad propensity score matchning och presenteras översiktligt i bilaga 1. 47Hur matchningen gått till och vilka variabler som inkluderas i modellen beskrivs i bilaga 1. 48Arbetsförmedlingens avaktualiseringskoder som används för utfallet sysselsatt är 13. Alternativa utfallsmått har också använts. Detta påverkar endast resultaten marginellt. 49Skälet till att använder sig av olika definierade kontrollgrupper är att det inte är självklart hur kontrollgruppen bör definieras. 50Som riktlinje för tolkningen gäller att ett värde på 1,96 innebär en statistisk signifikans på 5 procentsnivån och ett värde på 2,54 innebär signifikans på 1 procentsnivån. innebär att det endast finns en procents chans att den effekt som uppmätts istället skulle vara uppkommen av slumpen. Normalt används både 5-procentsnivån och 1-procentsnivån som riktvärde för att uttalande om signifikanta effekter. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Tabell 3.2 Utrikes födda deltagare i stöd till start av näringsverksamhet i jämförelse med hela populationen av deltagare i andra program. Av tabell 3.2 framgår att det finns signifikanta skillnader i sysselsättningsgrad mellan utrikes födda deltagare i programmet stöd till start av näringsverksamhet och samtliga deltagare i andra arbetsmarknadspolitiska program. Utrikes födda som deltagit i stöd till start av näringsverksamhet hade 24 procentenheters större sannolikhet att vara sysselsatta . var denna siffra . Personer födda utomlands som deltagit i stöd till start av näringsverksamhet har alltså en klart större sannolikhet att vara i arbete eller att vara företagare både två och efter att de tagit del av stödet jämfört med kontrollgruppen. Tabell 3.3 Utrikes födda deltagare i stöd till start av näringsverksamhet i jämförelse med utrikes födda som deltagit i andra arbetsmarknadspolitiska program. I den andra analysen vars resultat redovisas i tabell 3.3 jämförs utrikes födda deltagare i stöd till start av näringsverksamhet med utrikes födda som inte tagit del av stödet. Även vid denna jämförelse visar deltagare i programmet på en högre sannolikhet att vara sysselsatta. Av tabell 3.3 framgår att utrikes födda som tagit del av stödet har 24 respektive 13 procentenheters större sannolikhet att vara sysselsatta jämfört med utrikes födda som deltagit i andra arbetsmarknadspolitiska program. Tabell 3.4 Utrikes födda deltagare i stöd till start av näringsverksamhet i jämförelse med inrikes födda deltagare. I tabell 3.4 jämförs utrikes födda som tagit del av stödet med inrikes födda som tagit del av samma stöd. Till skillnad från de tidigare analyserna är sysselsättningseffekten nu negativ. Det vill säga utrikes födda deltagare i stöd till start av näringsverksamhet klarar sig sämre än deltagare födda i . Effekterna är , det vill säga att skillnaderna i sysselsättning ökar till 2007 när de två grupperna jämförs. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? Tabell 3.5 Utrikes födda deltagare i stöd till start av näringsverksamhet i jämförelse med inrikes födda som deltagit i andra arbetsmarknadspolitiska program. I tabell 3.5 jämförs utrikes födda deltagare i stöd till start av näringsverksamhet med inrikes födda som deltagit i andra arbetsmarknadspolitiska program. Vid första mättillfället är effekten relativt stor. Skillnaden mellan grupperna är . Denna skillnad har dock minskat vid den andra mätningen . Då är skillnaden mellan grupperna . Även denna jämförelse visar sammantaget på en stark positiv effekt på sannolikheten att vara sysselsatt för utrikes födda som tagit del av stöd till start av näringsverksamhet jämfört med individer födda i som deltagit i andra arbetsmarknadspolitiska program. Sammantaget visar analysen att stöd till start av näringsverksamhet tycks ha en starkare effekt på individers sysselsättning än andra arbetsmarknadspolitiska program. Effekten för utrikes födda är dock svagare än för inrikes födda. har inte genomfört någon mätning av sysselsättningseffekter för individer gällande senare tidsperioder och kan därför inte uttala sig Några faktorer som kan beaktas är att stöd till start av näringsverksamhet har varit stabilt både vad gäller administrativ hantering inom programmet och själva programkonstruktionen, vilket talar för att effekterna är stabila över tid.51 Även det metodologiska upplägget gör att förändringar i arbetsmarknadsläge och konjunktur sannolikt inte har någon större påverkan på resultaten. Det är trots detta viktigt att vara försiktig vid generaliseringar av resultat över tid.52 51Skulle det dock vara så att Arbetsförmedlingens andra program haft större förändringar skulle detta till viss del kunna påverka resultaten. 52När sysselsättningseffekter studeras jämförs deltagarna i stöd till start av näringsverksamhet med en kontrollgrupp. Det är i sammanhanget viktigt att notera att både deltagarna i stöd till start av näringsverksamhet och de som ingår i kontrollgruppen har påverkats av samma externa faktorer såsom arbetsmarknadsläge och konjunktur vilket gör att jämförelserna mellan grupperna även i sådana situationer är konsistenta. Problem kan dock uppkomma om någon grupp är mer drabbad än den andra. Om exempelvis deltagarna i stöd till start av näringsverksamhet i högre utsträckning drabbas av faktorer som jämfört med kontrollgruppen påverkar sysselsättningen negativt så skulle de sysselsättningseffekter som redovisas vara en underskattning av den sanna effekten. För mer detaljer kring metoden se bilaga 1. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION I detta avsnitt studeras inkomststatistik för personer som tog del av stöd till start av näringsverksamhet , fördelat på olika grupper. Därefter presenteras statistik för ekonomisk utsatthet bland som tog del av stödet under , även här uppdelat på olika grupper. Slutligen analyseras inkomstskillnader för olika grupper i mer detalj. Tabell 3.6 Genomsnittlig förvärvsinkomst för personer som tog del av stöd till start av näringsverksamhet , för åren 20052010. Källa: LISA-databasen (bearbetning). Tabell 3.6 visar hur förvärvsinkomsten utvecklats för de som tog del av stöd till start av näringsverksamhet . Av tabellen framgår att utrikes födda kvinnor är den grupp som har den lägsta genomsnittliga förvärvsinkomsten. Generellt har den genomsnittliga förvärvsinkomsten varit lägre för kvinnor . Detta gäller både för inrikes och utrikes födda kvinnor. Orsakerna till dessa skillnader kan exempelvis vara att kvinnor arbetar färre timmar eller har inkomster från olika transfereringssystem, exempelvis föräldrapenning. Ett annat sätt att studera inkomstskillnader är att studera andelen med inkomster under gränsen för ekonomisk utsatthet. I och övriga används begreppet relativ fattigdomsgräns för att studera ekonomiskt utsatta grupper i samhället.53 Fattigdomsgränsen, eller gränsen för att betraktas som ekonomiskt utsatt, är satt till av den disponibla medianinkomsten. Detta belopp var för 123 100 kronor.54 53Socialstyrelsen (2010). 54Inkomstgränsen för ekonomisk utsatthet var i för åren 20052010 följande: 100, 100, 700, 900, 400 och 100. För definition av disponibel inkomst se SCB (2009). ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? Figur 3.1 Andel företagare respektive icke-företagare samt utrikes födda företagare respektive icke-företagare i ekonomisk utsatthet bland samtliga personer som tog del av stöd till start av näringsverksamhet , för åren 20052010. Procent (%) Figur 3.1 visar att i genomsnitt av de som fortfarande drev företag, och av icke-företagarna befann sig under gränsen för ekonomisk utsatthet . Andelen i ekonomisk utsatthet minskar dock över tiden. För gruppen utrikes födda företagare är andelen som befann sig i ekonomisk utsatthet högre, i genomsnitt för åren 20052010. Andelen är också högre än för utrikes födda som inte är kvar som företagare. Skillnaden mellan företagare och icke-företagare minskar dock . Bland hela befolkning befann sig under den relativa gränsen för ekonomisk utsatthet . Det kan finnas många förklaringar till varför företagare hamnar i ekonomisk utsatthet. En sådan förklaring kan exempelvis vara att företagare som inte driver aktiebolag har möjlighet att göra avdrag för företagsinvesteringar i deklarationen, vilket gör att den disponibla inkomsten blir lägre. Möjliga förklaringar som Arbetsförmedlingen anger till varför utrikes födda företagare i högre utsträckning hamnar i ekonomisk utsatthet är att företagarna oftare är verksamma inom branscher som är överetablerade. Vidare kan utrikes födda företagare i högre utsträckning sakna kunskap om vilka krav olika myndigheter ställer på deras verksamhet. Det är därför viktigt att statistiken tolkas med försiktighet. har inga möjligheter att inom ramen för denna granskning besvara vad som är orsakerna till resultaten eller göra fördjupade analyser. Redovisningen ger dock vissa indikationer på att utrikes födda deltagare i stöd till start av näringsverksamhet som fortsätter som företagare GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION i relativt stor omfattning får en disponibel inkomst som ligger under gränsen för ekonomisk utsatthet. har också studerat inkomstskillnader för olika grupper av personer som tog del av stöd till start av näringsverksamhet . I dessa analyser studeras enbart gruppen som erhållit stödet och de är alltså inga effektmätningar, eftersom det kräver jämförelser med kontrollgrupper.55 Inkomsten mäts som den årliga inkomsten från antingen anställning eller egenföretagande.56 Eftersom mätningen av inkomsten kan påverkas av i vilken form ett företag drivs eller om personen är anställd måste resultaten analyseras med försiktighet.57 I analyserna har de personer där det inte varit möjligt att identifiera företagets juridiska form uteslutits.58 I figur 3.2 redovisas resultaten för företagare och icke-företagare. Den streckade linjen visar inkomstskillnaden i procent mellan utrikes födda och övriga deltagare i stöd till start av näringsverksamhet. linjerna i figur 3.2 bildar ett skuggat område som illustrerar ett 95-procentigt konfidensintervall. Om någon av dessa linjer korsar linjen som markerar noll procent är skillnaden mellan grupperna inte statistiskt signifikant. 55För analysen används en så kallad Heckmanmodell. En beskrivning av modellen finns i bilaga 1. 56Inkomst från anställning mäts med hjälp av SCBs registervariabel LonInk och inkomster från företagande mäts med hjälp av variabeln NettoFinkA. 57Det är viktigt att ha i åtanke att en företagare som inte driver aktiebolag har möjlighet att göra avdrag för investeringar i det egna företaget. Detta redovisas i inkomstdeklarationen vilket innebär att en företagare utan aktiebolag som gjort betydande investeringar till och med kan få en negativ företagarinkomst. För en individ som är anställd finns inte denna möjlighet utan här antas att det är personen som driver företaget som få avstå lön för att göra de nödvändiga investeringarna, inte den anställda. Vidare finns i statistiken, som nämnts tidigare, inte tillgång till arbetade timmar eftersom detta inte redovisas i inkomstdeklarationen. 58Företagare definieras i denna analys, som tidigare, som de individer som har en nettoinkomst från aktiv näringsverksamhet och där den juridiska formen har identifierats (aktiebolag, handelsbolag eller enskild firma). För att betraktas som aktiv ska verksamheten enligt SCB:s definition motsvara minst en tredjedel av den tid som åtgår för en vanlig anställning på heltid. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? Figur 3.2 Inkomstskillnader mellan företagare och icke-företagare bland deltagare i stöd till start av näringsverksamhet , för åren 20052010. Procent (%) Av figuren framgår att det inte finns någon signifikant skillnad i inkomster mellan deltagare som är företagare och de som inte är företagare. fram är dock inkomsterna för företagare signifikant lägre än inkomsterna för icke-företagare. Inkomstskillnaden mellan grupperna är mellan . Figur 3.3 Inkomstskillnader mellan inrikes och utrikes födda som tog del av stöd till start av näringsverksamhet , för åren 20052010. Procent (%) GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION I figur 3.3 redovisas inkomstskillnaderna mellan utrikes födda och inrikes födda som tog del av stödet till start av näringsverksamhet . Figuren visar att utrikes födda personer har signifikant lägre inkomster för åren 2005 2007. Inkomsterna för denna grupp är mellan , jämfört med inrikes födda. Därefter är inkomstskillnaderna mellan utrikes och inrikes födda inte signifikanta. Analysen visar att sysselsättningseffekterna för de som tog del av stöd till start av näringsverksamhet tycks vara positiva då stödet följs upp efter två respektive . Detta innebär att deltagare i stöd till start av näringsverksamhet i större utsträckning tenderar att lämna arbetslöshet för sysselsättning jämfört med deltagare i andra arbetsmarknadspolitiska program. har inte gjort någon mätning av sysselsättningseffekter gällande senare tidsperioder och kan därför inte uttala sig om situationen . Programmet har dock varit stabilt både vad gäller administrativ hantering inom programmet och själva programkonstruktionen.