prop · H1031d20 · 2013-09-18 00:00:00 — Bedömningen av resultatet för kulturområdesövergripande verksamhet utgår från: –bidragsgivning inom ramen för samt bidrag för barns och ungas tillgång till kultur, –bidragsgivning inom ramen för kultursamverkansmodellen, –övergripande främjande insatser och bidragsgivning till internationell verksamhet och samarbete, –insatser för att främja kulturella och kreativa näringar, –insatser för forskning inom kulturområdet, –insatser inom området kultur och hälsa, –insatser när det gäller jämställdhet samt tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning, –insatser för att analysera och utvärdera kulturpolitiken. Bedömningen utgår vidare från insatser för att främja kvalitet och för att förnya och utveckla verksamheten. har ett särskilt utvecklingsansvar för barn- och ungdomskulturverksamhet i hela landet, bl.a. genom sin bidragsfördelande roll. etablerade på uppdrag av regeringen en nationell webbplats, , om barn- och ungdomskultur. På webbplatsen visas bl.a. goda exempel och information som i första hand riktas till vuxna som arbetar med barn- och ungdomskultur. hade webbplatsen ca 12 200 unika besökare. Myndigheten har särskilt arbetat med olika arrangemang och initiativ på området Skapande skola och för läsfrämjande insatser. fördelade till 257 kommuner och 103 fristående skolor för kulturell verksamhet i skolan. Det innebär en ökning med jämfört med . De planerade insatserna beräknas nå drygt 715 000 elever spridda över landets samtliga län i årskurs 1–9 samt förskoleklass och särskolan, se tabell 4.2 nedan. Insatser görs inom samtliga konst- och kulturformer, med en viss tonvikt på teater och bildkonst. genomfördes 13 regionala konferenser av kommuner med stöd från i syfte att synliggöra satsningen Skapande skola. Tabell 4.2 Skapande skola 2011–2013 Beviljade bidrag (mkr) Antal elever som omfattas av Skapande skola inrättades 2008 och har successivt utvidgats. Satsningen omfattar förskoleklass och hela , inklusive särskolan. Totalt inkom 391 ansökningar till 2013 vilket är en minskning i jämförelse med 2012 då 428 ansökningar inkom. Den andel elever i skolan som fick ta del av Skapande skola var av det totala elevunderlaget. Antalet kulturaktörer som fick uppdrag inom ramen för har successivt ökat från 1 400 stycken 2009 till 2 300 stycken 2011. har i uppdrag att, i samråd med , sprida exempel på hur skolor har arbetat framgångsrikt med Skapande skola som en del av undervisningen. Syftet är att visa på konkreta tillvägagångssätt i undervisningen för att öka det pedagogiska värdet av satsningen. Uppdraget ska redovisas . Myndigheten för kulturanalys har initierat en forskningsbaserad utvärdering av Skapande skola. Uppdraget kommer att slutredovisas . Barnperspektiv hos nationella kulturinstitutioner Av de kulturpolitiska målen framgår att barns och ungas rätt till kultur särskilt ska uppmärksammas. ska de statligt finansierade kulturinstitutionerna integrera ett barn- och ungdomsperspektiv i sina verksamheter. För att ytterligare stärka detta arbete fick institutionerna i uppdrag att utforma strategier för sin barn- och ungdomsverksamhet för åren 20122014. Strategierna har redovisats till () och arbetet utifrån dessa fortsätter hos institutionerna. Stiftelsen har fastställt en strategi för att stärka intresset för barnfilm hos bl.a. filmskapare, finansiärer och publik. Målen är att öka antalet svenska barnfilmer, öka tillgången till ett brett utbud av kvalitetsfilm för barn och unga, öka barns och ungas kunskap om film och rörlig bild samt öka deras möjlighet att själva skapa med rörlig bild. Barnperspektiv i Statens kulturråds bidragsgivning Totalt fördelades av Statens kulturråds bidrag 2012, exklusive kultursamverkansmodellen, till verksamheter för barn och unga. Motsvarande siffra var . Eftersom modellen omfattade olika antal län 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 2011 respektive 2012 är procentsatserna inte helt jämförbara. Av stödet till fria teatergrupper gick till verksamhet för barn och unga. Andelen bidrag gällande barn och unga inom det fria dansområdet uppgick till och inom det fria musikområdet till . Verksamhet för barn och unga kommer att vara en av variablerna för uppföljning inom ramen för kultursamverkansmodellens bidragsgivning. Barns och ungas läsning avsätter regeringen för stöd till litteratur och läsfrämjande. fördelades av de olika stöden till barn- och ungdomslitteratur. fördelar bl.a. stöd till läsfrämjande insatser för barn och unga samt ansvarar för den årliga utdelningen av ALMA- priset. Folkbibliotekens arbete med att främja språkutveckling och stimulera till läsning lyfts fram i förslaget till ny bibliotekslag (prop. 2012/13:147). har i sitt slutbetänkande (SOU 2012:65) lämnat en rad förslag till läsfrämjande insatser, se vidare avsnitt 3.2 Politikens inriktning och avsnitt 6 Litteraturen, läsandet och språket. Barn, unga och medier Förmåga att ta emot information men också att uttrycka sig och skapa innehåll i en digital miljö blir allt viktigare. Även barns och ungas eget skapande sker i allt högre grad i en digital miljö. har i uppdrag att stärka barn och unga som medvetna medieanvändare. Se vidare avsnitt 14.4.7. Regeringen bedömer att många kulturinstitutioner arbetar väl med att integrera ett barn- och ungdomsperspektiv i sina respektive verksamheter. Detta bidrar till att uppfylla det nationella kulturpolitiska målet att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet och att särskilt värna barns och ungas rätt till kultur. Regeringen kommer att följa upp hur de statliga kulturinstitutionernas strategier för barn- och ungdomsverksamhet har tillämpats i verksamheterna. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Antalet elever som engagerats i satsningen Skapande skola har ökat med drygt 100 000 . Regeringen bedömer också att spridningen av satsningen har varit god mot bakgrund av att samtliga kommuner i har ansökt om bidrag för . Målet är dock att fler elever ska nås av satsningen. uppdrag att sprida goda exempel och Statens kulturråds förankringsarbete bör ytterligare kunna etablera satsningen. Studier visar att barns och ungas läsförmåga sjunkit , vilket bl.a. lyfts fram i betänkande (SOU 2012:65). Regeringen anser därför att det finns ett behov av att utveckla arbetet med barns och ungas läsning, se avsnitt 6 Litteraturen, läsandet och språket. 4.4.3Kultursamverkansmodellen – kulturen närmare medborgarna ingick 16 län i kultursamverkansmodellen och ytterligare fyra län trädde in i modellen . Därmed är modellen införd i samtliga län utom . Totalt fördelade 2012 till de 16 län som ingick i modellen och till de fem län som då stod utanför modellen. Totalt uppgick den statliga finansieringen 2011 till av de offentliga medlen inom kultursamverkansmodellen. har , efter dialog med landstingen och det samverkansråd som finns inom ramen för kultursamverkansmodellen, tagit fram föreskrifter och riktlinjer för kvantitativ och kvalitativ uppföljning. fördelar även utvecklingsbidrag till regionala och lokala kulturverksamheter i landet. Totalt fördelades 2012 till olika utvecklingsprojekt, både till län inom och utom modellen, se tabell 4.4. I detta belopp ingår den förstärkning på som gäller 2012–2014. Uppföljning av modellen – utfall De statliga medlen inom modellen får fördelas till sju olika kulturområden. Av tabell 4.3 nedan framgår fördelningen mellan verksamheterna dels i de län som ingår, dels i de län som stod utanför modellen. Tabell 4.3 Fördelning av medel i kultursamverkansmodellen Fördelning till 16 län i modellen Fördelning till fem län utanför Av tabell 4.3 framgår att fördelningen av statliga medel 2012 mellan de sju ändamålen i stora delar ser liknande ut både inom och utanför modellen. Teater, dans, och musik tilldelas den största andelen statliga bidrag. Därefter följer området museer. Övriga fem områdens andel av medlen är betydligt mindre. Myndigheten för kulturanalys har i sin årsrapport, Kulturanalys 2013, i förkortad form redovisat tre delstudier om modellen. Dels en enkätstudie ställd till berörda aktörer, dels en intervju med samverkansrådets parter och slutligen en fallstudie i två län, och . Av enkätstudien framgår att majoriteten av de svarande har en positiv inställning till modellen. Regionala aktörer är mer positiva än aktörer på lokal nivå. De fördelar som lyfts fram är att modellen bl.a. bidragit till ökad samverkan och dialog samt att kulturen har kommit högre upp på den politiska dagordningen. Det framkommer även viss kritik, bl.a. om att främst staten, men även landstingen, styr alltför mycket och att kraven på återrapportering är för höga. Av intervjuerna med samverkansrådet drar Myndigheten för Kulturanalys bl.a. slutsatsen att samverkansrådet bör tydliggöra sin roll och sitt uppdrag. Fallstudien av de två länen visar att modellen ännu inte har medfört några större förändringar av hur olika verksamheter prioriteras. En viss ökad betoning av tillväxtorienterade argument kan märkas som institutionerna fortsatt får stort fokus. har Myndigheten för Kulturanalys även presenterat en fördjupad utvärdering (Rapport 2013:2) om styrning, bidragsfördelning och uppföljning inom kultursamverkansmodellen. Rapporten visar bl.a. att statens roll är fortsatt stark men att det regionala och kommunala inflytandet ökar samt att regionala prioriteringar och variationer börjar slå rot. Vidare framgår att det ännu inte skett några större förändringar av hur de statliga bidragen fördelas inom och mellan regionerna, dock visar fördelningen av utvecklingsbidragen en större variation. Rapporten lyfter även fram behovet av att syftet med uppföljningen bör tydliggöras. Kommuner och Landsting har 2012 presenterat forskningsantologin konstruktion tillsammans med det svenska kulturpolitiska observatoriet Swecult. Antologin innehåller olika perspektiv på modellens genomförande. Antologin ger en mångfacetterad helhetsbild, men den lyfter fram att modellen börjat hitta sina former samt att det är positivt att den kulturpolitiska forskningen ökar. Även branschorganisationen scenkonst har presenterat en rapport om kultursamverkansmodellen och scenkonstinstitutionerna. Av denna framgår bl.a. att institutionerna upplever att de fått minskad kontakt med de statliga myndigheterna, som kontakten med de regionala besluts- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 organen har ökat. Rapporten framhåller att detta ligger i linje med modellens syften. Inom ramen för det statliga stödet till regionala och lokala kulturverksamheter kan lämna tidsbegränsade utvecklingsbidrag. har fördelat totalt i utvecklingsbidrag. I detta belopp ingår den förstärkning på som gäller 2012–2014. fördelades till verksamheter i de 16 län som ingick i modellen och till de fem län som stod utanför modellen. Fördelningen av utvecklingsbidrag per konstområde 2012 framgår av tabell 4.4. Jämförelser kan inte göras med 2011 eftersom utfallet har en annan indelningsgrund än 2011. Tabell 4.4 Fördelning av utvecklingsbidrag Konst, bild, form I jämförelse med fördelningen inom ramen för kultursamverkansmodellens verksamhetsbidrag, se tabell 4.3, får museer och konst, bild och formområdena ett större genomslag inom utvecklingsbidragen. Scenkonsten, som tilldelades så mycket som av modellens verksamhetsmedel 2012, får en mindre andel, av utvecklingsbidragen. Andelen utvecklingsbidrag som avser satsningar på barn och unga uppgick till , vilket är något lägre än 2011 då andelen uppgick till . framhåller i årsredovisningen att antalet ansökningar som avser länsövergripande projekt är relativt få. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringen bedömer att kultursamverkansmodellen och 2013 har fått ett fortsatt bra genomslag i hela landet, främst tack vare att 20 län nu ingår i modellen. Länens regionala kulturplaner är viktiga strategiska underlag för regionala, lokala och nationella aktörer. Modellen bidrar till ökad samverkan och dialog samt till att kulturen förs högre upp på den regionala dagordningen. Regeringen bedömer att de regionala kulturplanerna och modellen rymmer stora möjligheter att utveckla kulturens fria och obundna roll samt att bidra till att kulturen ska finnas på fler arenor i samhället. Landsting och kommuner samt och övriga berörda myndigheter bör fortsatt utveckla de möjligheter som modellen ger, när det gäller samverkan, kunskaps- och kompetensutveckling samt utrymme för regionala prioriteringar och variationer. Regeringen vill särskilt betona vikten av samarbeten över både läns- och kommungränser. Sådana samarbeten kan stödjas både inom ramen för de länsvisa medlen och genom de tidsbegränsade utvecklingsbidrag som ansvarar för att fördela. Regeringen kommer också fortsatt att noga följa uppföljningar och utvärderingar av modellen. Uppföljningens betydelse för strategisk kunskapsinhämtning om modellen och dess bidrag till måluppfyllelsen av de kulturpolitiska målen bör tydliggöras. Ansvaret för denna uppgift delas av och landstingen som har viktiga roller och uppgifter för uppföljningen av modellen. EU:s insatser ska bidra till kulturens och den audiovisuella sektorns (film, tv och video) utveckling och främja samarbete mellan medlemsstaterna. Kulturpolitiken faller huvudsakligen under nationell behörighet, men vid behov kan EU stödja och komplettera medlemsstaternas insatser. Arbetet har 2012 fortsatt i enlighet med arbetsplanen för kulturområdet för perioden –2014. har varit ett viktigt arbetssätt och kommer så förbli . presenterade sitt förslag till stödprogram på kultur- och medieområdet för perioden –2020, programmet Kreativa . Programmet utgör en sammanslagning av de nuvarande kultur- och mediaprogrammen och kommissionen gör en tydlig koppling till 2020-strategin. De övergripande målen med programmet föreslås vara att värna och främja kulturella och språkliga mångfald och att stärka den kulturella och kreativa sektorns konkurrenskraft för att på så sätt bidra till en smart och hållbar tillväxt för alla. Förhandlingarna i rådet kring programmets utformning har resulterat i en jämnare balans än i ursprungsförslaget mellan kulturens egenvärde och dess ekonomiska och andra mervärden i samhället. På initiativ av bl.a. har ett tydligare perspektiv på barn och unga införts i förslaget. Rådet beslutade om en s.k. partiell allmän inriktning – en politisk överenskommelse – för programmets huvudsakliga utformning. Överenskommelsen gjordes med reservation för att långtidsbudgeten inte var färdigförhandlad. inleddes förhandlingar mellan , kommissionen och rådet, lett av det irländska ordförandeskapet. Budgeten för programmet Kreativa beräknas omfatta för hela sjuårsperioden, vilket är en ökning jämfört med innevarande programperiod. och fick i respektive regleringsbrev uppdraget att tillsammans med Stiftelsen förbereda de svenska kontaktkontorens arbete och organisering inför det nya programmet. I den gemensamma rapporten framgår bl.a. att man föreslår att och Stiftelsen delar på huvudansvaret. Utformningen av programmet Kreativa har dominerat arbetet i rådsarbetsgrupperna för kultur och audiovisuella frågor . Ett förslag om kulturhuvudstad för åren 2020–2033 presenterades av kommissionen och har därefter diskuterats av medlemsstaterna. Ett beslut fattades av rådet , vilket bl.a. innebär att nästa gång innehar kulturhuvudstad är 2029. antog rådet slutsatser om kulturpolitisk styrning (cultural governance), om digitalisering av och tillgång via internet till kulturellt material och digitalt bevarande samt om bättre internet för barn, vilka alla har välkomnats av . Resultat för EU:s Mediaprogram återfinns under avsnitt 13. Svenskt deltagande i EU:s kulturprogram har, i egenskap av nationell kontaktpunkt för EU:s kulturprogram, fortsatt arbetet med att främja ansökningar om bidrag från svenska kulturaktörer för samarbetsprojekt med andra europeiska parter. beviljades 29 svenska aktörer bidrag, antingen som huvudsökande eller som medaktör, vilket framgår av tabell 4.5 nedan. Det totala bidragsbeloppet som de svenska aktörerna tog del av uppgick till , vilket är det bästa utfallet för svensk del under hela programperioden. Kulturprogrammet löper ut och kommer att följas av det nya kultur- och medieprogrammet Kreativa 2014–2020. Tabell 4.5 Svenskt deltagande i projekt finansierade av EU:s kulturprogram 2010–2012 Beviljade medel i miljoner Bidrag från och landsbygdsprogrammet tilldelades svenska projekt med kulturanknytning totalt från strukturfondsprogrammen respektive från landsbygdsprogrammet. uppgick motsvarande belopp till . I budgetpropositionen avsatte regeringen till kulturhuvudstad 2014, varav och . Regeringen har även gett 22 statliga myndigheter och institutioner förnyade uppdrag att samverka med och prioritera kulturhuvudstadsprojektet, något som innebär ytterligare statliga medel. har i uppdrag att beakta 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 i sin ordinarie bidragsgivning. har fördelat ca till , utöver de som regeringen beslutat om, enligt ovan. Det slutförda reformarbetet med organisation innebär för kulturområdets del att de tidigare två styrkommittéerna för kulturarv och landskap, samt för kultur har ersatts av en gemensam kommitté för kultur, kulturarv och landskap (CDCPP). En ministerkonferens med tema främjandet av tillgång till kultur hölls i . Resultatet av konferensen kommer att utgöra vägledning för verksamhet på kulturområdet –2015. presenterade ett gemensamt uttalande som bl.a. betonar vikten av att värna kulturpolitik för främjande av yttrandefrihet och tillgång till kultur. Resultat för området medier och information återfinns under avsnitt 14. Genom Världsarvskommitténs beslut att föra upp på finns 15 världsarv i . upptar 962 kultur- och naturområden. konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar befäster parternas rätt och skyldighet att föra en nationell kulturpolitik till stöd för kulturell mångfald. Den verkar för ökat internationellt kulturutbyte och ökad kulturell mångfald. är ledamot i regeringskommittén för konventionen 2011– 2014. , som är nationell kontaktpunkt för konventionen och som representerar i regeringskommittén, redovisade 2012 (Ku2012/1305) sitt uppdrag att som samordnande myndighet utveckla arbetet med att tillämpa konventionen i . Uppdraget genomfördes i samverkan med Svenska . Av redovisningen framgår att avser att utveckla funktionen som nationell kontaktpunkt, informationsarbetet om konventionen och arbetet med att öka samverkan mellan kulturpolitiken och biståndspolitiken. konstaterar också att kultursamverkansmodellen ger stora möjligheter för den nationella kulturpolitiken att ytterligare utveckla mångfaldskonventionens intentioner. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 I samband med ratificeringen av konvention om skydd av det immateriella kulturarvet gav regeringen för språk och folkminnen i uppdrag att, som samordnande myndighet, utveckla arbetet med tillämpningen av konventionen. Myndigheten lämnade en delrapport (dnr Ku2012/1107) och en slutrapport kommer att lämnas . För uppdraget har myndigheten tillförts –2013 till särskilda projektinsatser och åtgärder som gäller det immateriella kulturarvet. för kultur ansvarar för det näst största insatsområdet i det officiella nordiska samarbetet. beslutades om en ny strategi för det nordiska kultursamarbetet 2013– 2020, med övergripande mål inom fem särskilt prioriterade teman: Det hållbara , Det kreativa , Det interkulturella , Det unga och Det digitala . Strategin ska tjäna som styrdokument för aktuella nordiska institut, hus och organisationer som får stöd från . Strategin ska konkretiseras i verksamhetsmål och återrapporteringar, liksom i budgettexter, strategiska satsningar och respektive lands ordförandeskapsprogram. är ordförande i och har i sitt sektorprogram för kultur och medier valt att lyfta fram bl.a. barns och ungas rätt till kultur. Läsfrämjande för barn och unga samt frågor om mediekunnighet och den digitala tekniken är centrala teman i detta arbete. nya pris för nordisk barn- och ungdomslitteratur utgör en viktig del i det lyft för barn- och ungdomslitteratur som de nordiska kulturministrarna beslutade om 2012. I lyftet ingår också utökat översättningsstöd, aktiviteter under den nordiska biblioteksveckan, skrivarkurs för barn och unga samt nätverksaktiviteter. hus i är utsett till prissekretariat och koordinator för lyftet. bjöd in som temaregion för sin återkommande internationella kulturfestival. De nordiska länderna och gav stöd till genomförandet. Under den månadslånga festivalen, Nordic Cool, deltog 750 nordiska kultur- Festivalen lockade drygt 200 000 besökare till teater- och dansföreställningar, konserter, utställningar, filmvisningar, seminarier m.m. Nordic Cool blev på så sätt ett unikt tillfälle för främjande av nordisk kultur och kulturutbyte. Det nya och sammanslagna kultur- och mediaprogrammet Kreativa och dess närmare utformning kommer att slutförhandlas . Programmet har en tydligare profil med inriktning på kulturella och kreativa näringar. Den totala budgeten 2014–2020 beräknas till . Detta innebär en förstärkning jämfört med budgeten för nuvarande programperiod. Regeringen bedömer att det nya programmet har en ändamålsenlig utformning. Det är positivt att svenska aktörer i ökad grad har sökt och beviljats medel från EU:s kulturprogram. Det är angeläget att berörda myndigheter fortsätter att främja ansökningar från svenska aktörer inom ramen för det nya kultur- och mediaprogrammet Kreativa . Nordiska ministerrådets strategi för kultursamarbetet 2013–2020 har mottagits väl och bidrar till samarbetets kontinuitet och fokus. De fem temana visar på utmaningar där kultursamarbetet kan generera särskild nordisk nytta. Lyftet för nordisk barn- och ungdomslitteratur förstärker samarbetets insatser för läsning och för barns och ungas rätt till kultur, vilket är i linje med både de kulturpolitiska målen och med regeringens prioriteringar. bör fortsatt vara drivande i att göra det nordiska samarbetet mer modernt, effektivt och ändamålsenligt. Regeringens kulturpolitik främjar internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan. Samtliga myndigheter på kulturområdet har i uppgift att integrera ett internationellt och interkulturellt perspektiv i sina verksamheter. Myndigheterna har utvecklat sina internationella kontakter och det internationella kulturutbytet har ökat. Globaliseringen har lett till att kulturen har fått en allt större roll i relationsskapandet med andra länder. Diskussionen om kulturdiplomati och dess ökande betydelse syns alltmer såväl i som inom EU. En relaterad trend kan noteras i det faktum att vissa länder satsar allt mer på att etablera nationella kulturinstitut i andra länder. har, i den instruktion som trädde i kraft , fått ett förtydligat och breddat uppdrag att främja internationaliseringen inom hela kulturområdet. har även, liksom andra kulturmyndigheter, i uppdrag att integrera ett internationellt och interkulturellt perspektiv i hela sin verksamhet, vilket bl.a. betyder att bidragsansökningarna ska omfatta och bedömas utifrån internationella och interkulturella aspekter. Därutöver lämnar bidrag till internationellt kulturutbyte och samarbete inom scenkonst samt bild och formområdet, dvs. till turnéer, gästspel m.m. Av tabell 4.6 nedan framgår hur bidragsgivningen 2010–2012 har fördelat sig på olika konstområden. Tabell 4.6 bidrag till internationellt kulturutbyte och samarbete 2010–2012 Teater, dans och musik Tabellen ovan visar att scenkonstområdet har tilldelats en stor andel av bidragsmedlen. låg det totala beloppet högre än 2011 och 2012 beroende på en tidsbegränsad förstärkning på 10 fördelar även bidrag till inter- nationellt litteratursamarbete, vilket framgår av tabell 4.7 nedan. Totalt uppgick stödet 2012 till ca . Det nordiska översättningsstödet finansieras av . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 4.7 bidrag till internationellt litteratursamarbete Litterära projekt/evenemang i Stödet till internationellt litteratursamarbete har minskat något 2010–2012, men minskningen beror huvudsakligen på minskat stöd från för nordiska översättningar.