prop · H003116 · 2013-03-18 00:00:00 — Genom stöd från Sida erbjuds också utländska doktorander att genomföra en del av sin dokto- randutbildning vid SMI. Såväl FHI som SMI är aktiva i en rad olika internationella nätverk som syftar till bl.a. kunskapsutbyte, att införskaffa ny information samt att följa metodutvecklingen inom respektive områden. Myndigheterna har vidare uppdrag som innebär att i mer bilaterala sammanhang samarbeta kring angelägna folkhälsofrågor. Experter från myndigheterna anlitas också som expertkonsulter i olika internationella sammanhang. SMI ansvarar för kunskapsunderlag i fråga om epidemiologisk rap- portering i enlighet med och ministerråds be- slut om att bilda ett nätverk för epidemiologisk övervakning och kontroll av smittsamma sjukdomar. SMI har vidare vissa uppgifter enligt Europa- parlamentets och EU:s ministerråds förordning om inrättande av ett europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar (Euro- pean , ECDC), bl.a. är SMI Coordinating Competent Body (CCB) gentemot ECDC. 2012/13:116 uppföljningen av åtaganden enligt FN:s generalförsamlings resolution angående hiv/aids samt svarar för åtaganden att följa förekomsten av poliovirus hos människor och i miljön samt att avlägsna poliovirus från laboratorier inom ramen för WHO:s arbete med polio- utrotning. Det internationella arbetet i frågor som rör miljö och hälsa innefattar för del medverkan i grupper inom WHO (European Environment and Health Task Force, EEHTF) och EU (European Envi- ronment Information and , EIONET). 5.5Särskilda uppgifter inom vissa områden Enligt förordningen (2010:604) med instruktion för () ska myndigheten, när det gäller hiv/aids och andra sexuellt över- förbara och blodburna sjukdomar, bl.a. verka för att begränsa sprid- ningen och konsekvenserna för samhället och enskilda och främja ut- vecklingsinsatser på lokal, regional och nationell nivå och inom berörda samhällssektorer. SMI ska också verka för att skapa öppenhet om hiv/aids och motverka stigmatisering och diskriminering av hivsmittade och deras anhöriga och bidra till att utveckla metoder för kommunikation riktad till allmänheten och riskutsatta grupper. Till uppdraget hör också att främja ideella organisationers verksamhet och hantera statsbidrag inom området. Enligt instruktionen ska SMI också arbeta för att bevara möjligheten att effektivt använda antibiotika vid bakteriella infektioner hos männi- skor och djur. Till uppdraget hör bl.a. att sammanställa och aktivt för- medla kunskap i frågor som rör antibiotikaresistens till hälso- och sjuk- vården, och allmänheten. Myndigheten ska också med- verka till att förskrivare, övriga berörda yrkesgrupper och allmänheten tillämpar de kunskaper som finns om antibiotikaresistens. Vidare ska SMI, enligt instruktionen, följa genomförandet av de nationella vaccinprogrammen. Myndigheten har också regeringens upp- drag att bygga upp ett hälsodataregister där vårdgivarna kan registrera vaccinationer enligt vaccinationsprogrammen. SMI ska också ta fram rutiner för hantering av registrerade uppgifter och utvärdering av vaccinationer. () har haft regeringens upp- drag att stödja de regionala samordnarna för alkohol, narkotika, dopning och tobak (ANDT-samordnarna) inom länsstyrelsernas organisation i deras uppdrag inom ANDT-området. I En samlad strategi för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken (prop. 2010/11:47), som syftar till att underlätta statens styrning av stödet på ANDT-området genom att ange tydliga mål, inriktning och prioriteringar för samhällets insatser , har myndighetens roll utvecklats till ett nationellt, strategiskt ansvar för den lokala och regionala samordningen på ANDT-området. Inom ramen för ANDT-strategin ansvarar myndig- heten också för flera regeringsuppdrag av olika karaktär. Det handlar t.ex. om att fördela medel till utvecklingsprojekt och utbildningsinsatser, leda, samordna och stimulera nationellt utvecklingsarbete av stöd till barn i familjer med missbruk, stödja studenthälsomottagningarna att Prop. 2012/13:116 förebygga ANDT-skador och att utveckla en me- tod för hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande återkoppling inom tandvården. FHI har också särskilda uppdrag inom ramen för regeringens nationella föräldrastödsstrategi (S2009:001). Myndigheten har bl.a. fördelat bidrag som stöd till lokala utvecklingsprojekt. Myndigheten har också ett upp- drag som består av en rad olika insatser som tillsammans ska bidra till att utveckla och sprida kunskap om hur ett framgångsrikt föräldrastöds- arbete kan bedrivas för att uppnå målen i föräldrastödsstrategin. 6 Överväganden och förslag 6.1.1En ny myndighet för folkhälsofrågor Regeringens bedömning: En ny myndighet för folkhälsofrågor bör bildas. De uppgifter som () och () ansvarar för bör övergå till den nya myndig- heten. Till den nya myndigheten bör även föras upp- gifter inom områdena folk- och miljöhälsorapportering och inom ra- men för miljömålsarbetet samt vissa av de uppgifter som har enligt , och andra författningar inom dessa områden. Genom sammanslagningen förbättras förutsättningarna för ett mer effektivt kunskapsbaserat arbete inom folkhälsoområdet. Förändringen ger ökade förutsättningar att angripa folkhälsofrågorna samlat och integrerat och utveckla formerna för ett kunskapsstöd som leder till att effektiva och verksamhetsnära metoder får praktiskt genomslag hos ansvariga huvudmän. Sammanslagningen kan även bidra till att Sve- rige på ett mer effektivt sätt kan delta i samarbetet inom EU och i det internationella samarbetet inom området. Den nya myndigheten bör anslutas till Statens servicecenter och de administrativa tjänster som servicecentret erbjuder. Myndigheten bör bildas . Förändringen innebär att FHI och SMI avvecklas och upphör . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens De flesta av kommunerna tillstyrker förslaget. an- ser att förslaget ökar förutsättningarna för att mer samordnat, effektivt och kunskapsbaserat kunna arbeta med folkhälsa. delar promemorians bedömning att samordnade uppdrag och samlad kompetens bör ge förutsättningar för en mer ändamålsenlig kommuni- kation med den lokala och regionala nivå där huvuddelen av arbetet för god hälsa på lika villkor genomförs. bedömer att organisationsförändringen medverkar till ett bredare, mer systematiskt och mer samordnat folkhälsoarbete på det nationella planet. och kommuner menar att sammanslagningen kan förbättra förutsätt- ningarna för ett mer effektivt och kunskapsbaserat folkhälsoarbete. Flera kommuner, som t.ex. , , och kommuner, framhåller vikten av att den nya myndighetens verksamhet präglas av ett brett samhällsperspektiv på folkhälsofrågorna. Många, som t.ex. , , och kommuner, lyfter fram behovet av en bra kommunikation med den regionala och lokala nivån. kommun avstyrker förslaget till förmån för vård- och omsorgsut- redningens tidigare förslag. Även de flesta av landstingen ställer sig bakom förslaget. Flera in- stämmer i att en mer samlad myndighetsstruktur ger bättre förut- sättningar för ett effektivt och kunskapsbaserat folkhälsoarbete och för mer samordnade och tydliga kontakter mellan den statliga och den regionala nivån. Exempelvis motiverar i sin tillstyrkan av förslaget bl.a. med att kommunikationen mellan nationell och regional nivå inom folkhälsoområdet kan ske mer samlat, vilket underlättar arbetet regionalt när det gäller t.ex. initiering av nya sats- ningar. i län menar att en ny myndighet har möjlig- heten att redan från början arbeta för att motverka stuprörstänkande och verka för en förbättrad samordning av folkhälsofrågorna. i anser att den nya organisationen borde kunna under- lätta och effektivisera såväl miljö-, folkhälso- som smittskyddsarbetet utifrån ett primärpreventivt, hälsofrämjande och sjukdomsförebyggande arbete baserat på ett tvärvetenskapligt kunskapsstöd. och Öster- götlands läns landsting förespråkar istället vård- och omsorgsutred- ningens förslag till ny myndighetsstruktur. bejakar förslaget med hänsyn till det nationella behovet men menar att förslaget inte ger intryck av att stärka folkhälsoarbetet på landstingsnivå. Kommuner och Landsting (SKL) ställer sig positivt till försla- get, då det kan underlätta delar av miljö-, folkhälso- och smitt-skydds- arbetets vardag. SKL beklagar dock att den samlade struktur som före- slogs av vård- och omsorgsutredningen inte genomförs fullt ut. är försiktigt positiva till promemorians huvudsakliga innehåll men förväntar sig ökat stöd från myndigheterna i det hälsofrämjande arbetet i hälso- och sjukvården. välkomnar förslaget som borde kunna leda till samordnings- vinster och förbättrat utnyttjande av de olika myndigheternas kompeten- ser. Även flera ideella organisationer, som t.ex. sexuellas, bisexuellas och transpersoners rättigheter (RFSL), Riksför- bundet för sexuell upplysning och , är positiva till förslaget. 2012/13:116 ett tydligare samlat huvudansvar för folkhälsofrågorna ur ett brett per- spektiv. Handikappförbunden (HSO) framhåller att funktionshinders- ohälsa och framtida vårdbehov samt för att åstadkomma en jämlik vård och omsorg i hela landet (dir. 2011:4). Vård- och omsorgsutredningen föreslog i sitt slutbetänkande Gör det enklare! (SOU 2012:33) att myndighetsstrukturen i sin helhet skulle förändras vid ett och samma tillfälle och att samtliga föreslagna myndigheter skulle inleda sitt arbete . Vid remitteringen av betänkandet var många remiss- instanser positiva till en översyn av myndighetsstrukturen och instämde i behovet av ökad tydlighet och samordning i den statliga verksamheten. Flera menade dock att det saknades djupare analyser och konsekvens- beskrivningar för flera av förslagen och pekade på behovet av att belysa frågorna ytterligare innan så omfattande förändringar skulle kunna genomföras på så . Mot denna bakgrund anser regeringen att en stegvis utveckling av myndighetsstrukturen istället är att föredra. Organi- seringen av det statliga ansvaret inom folkhälsoområdet utgör, i enlighet med regeringens intentioner om att fokusera på hälsofrämjande och före- byggande insatser, en prioriterad fråga att hantera inom ramen för detta utvecklingsarbete. Statskontoret har framfört att regeringen bör avvakta en eventuell sammanslagning till dess att ett förslag har tagits fram som tar ett större helhetsgrepp om folkhälsofrågorna. Som framgår av avsnitt 4.3 i denna proposition har regeringen valt att påbörja utvecklingen mot en mer tyd- lig och effektiv myndighetsstruktur med några åtgärder, som utgör de första stegen i arbetet med att utveckla en tydligare och effektivare myndighetsstruktur och som bedömts vara möjliga att genomföra inom den tidsperiod som vård- och omsorgsutredningen föreslog. Mot bak- grund av de utmaningar vård- och omsorgssystemet står inför konstaterar regeringen att flera viktiga frågor återstår att hantera. Ytterligare steg för att möta utmaningarna inom vård- och omsorgssystemet framgår av av- snitt 8 i denna proposition Folkhälsopolitiken syftar dels till att ge enskilda verktyg för att ta hand om sin egen hälsa, dels till att skapa samhälleliga förutsättningar för hälsan på befolkningsnivå. Folkhälsoarbetet bedrivs på bred front och i samverkan mellan olika aktörer. En stor del av arbetet utförs på regional och lokal nivå av t.ex. länsstyrelser, landsting, kommuner och idéburna organisationer. Bland myndigheterna under har FHI, SMI och centrala uppgifter för genomförandet av folk- hälsopolitiken. Målgruppen för myndigheternas verksamhet är också i många fall densamma, dvs. huvudmännen på lokal och regional nivå. Genom att slå samman dessa myndigheters verksamheter bedöms förut- sättningarna för en samlad och effektiv statlig styrning inom folkhälso- området förbättras. För det första innebär sammanslagningen att förutsättningarna förbätt- ras för att angripa folkhälsofrågorna ur ett helhetsperspektiv. En av ut- gångspunkterna för den ombildning av SMI, som genomfördes , var att omvandla myndigheten till en myndighet med ett bredare folkhälso- uppdrag. Regeringen ansåg att det fanns behov av att i högre grad analy- sera hur beteendevetenskapliga och sociala aspekter inverkar på olika frågeställningar inom smittskyddsområdet. SMI borde på ett fördjupat och mer strukturerat sätt analysera hur omvärldsförändringar av olika slag påverkar förutsättningarna för smittskyddet i landet. Ett skäl till dessa förändringar var att ge förutsättningar för ett mer folkhälsoinriktat 2012/13:116 smittskyddsarbete. Detta synsätt har varit mest utvecklat i frågan om hiv/aids och andra sexuellt överförbara sjukdomar, där det finns be- holservering, som visar att lokala satsningar inom tillsynsområdet i sam- arbete mellan tillsynsmyndighet, polis och andra aktörer i lokalsamhället är särskilt verkningsfulla. Under remitteringen av betänkandet Gör det enklare! (SOU 2012:33) har också flera instanser framhållit behovet av en tydlig kontaktyta mellan staten och kommunerna, landstingen och övriga aktörer på regional och lokal nivå. Ett viktigt syfte med förslaget är därför att kommunikationen med ansvariga huvudmän, bl.a. kommu- ner och landsting, ska kunna utvecklas. Detta innebär ett stärkt fokus på implementering och uppföljning/utvärdering, dvs. att det statliga stödet omfattar ett aktivt arbete med att både sprida och samla in kunskaper om verksamhetsnära och effektiva metoder så att de kan omsättas i ett systematiskt praktiskt arbete. För det fjärde kan sammanslagningen bidra till att kan delta på ett mer effektivt sätt i EU-samarbetet och i det internationella samarbetet inom området. Nya strukturer för EU-samarbetet när det gäller folk- hälsoområdet, främst inom smittskyddsområdet, utvecklas och kommer att generera ett intensivt samarbete . Denna utveckling kommer av allt att döma att fortsätta. För att utnyttja de sam- lade resurserna på ett optimalt sätt är ett fördjupat och effektivt EU-sam- arbete viktigt. Särskild nytta av en sammanslagning skulle kunna finnas exempelvis i fråga om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samt i frågor som rör de samband som finns mellan alkoholkonsumtion och spridningen av hiv/aids och sexuellt överförbara sjukdomar. Kunskaper och erfarenheter som tagits fram internationellt kan i stor utsträckning också användas i . Likaså kan svenska kunskaper och erfarenheter vidareförmedlas inom ramen för samarbeten inom EU och internationellt. Det alltmer utvecklade samarbetet inom framförallt EU har avsevärt underlättat sådant erfarenhetsutbyte. Det utökade sam- arbetet ställer också höga krav på och myndigheterna inom folkhälsoområdet. Det innebär ett engagemang som tar resurser i anspråk men ger också goda möjligheter och stärkt förmåga att tillgodose nationella behov. Förutom expertkompetens inom folkhälsoområdet behöver myndigheterna ha god kompetens att företräda inom EU och internationellt samt bevaka och tillgodose svenska intressen. Sammanslagningen innebär att förmågan att anpassa sig till dessa nya och starkt ökande omvärldskrav, och därmed också förmågan att bistå i detta arbete, stärks. Organisationsförändringen bör genomföras utan förändringar av det ansvar som myndigheterna har för de uppgifter som berörs av för- slaget. En viktig utgångspunkt är att skapa förutsättningar för en verk- samhet som är flexibel och kan anpassas till de utmaningar och därav kommande prioriteringar, som samhällsutvecklingen ställer krav på. Regeringens styrning av verksamheten bör därmed kunna bli effektivare och mer strategisk. Förändringen innebär inte i sig någon omprioritering mellan folkhälsoområdets olika delar. Detta innebär att beskrivningen i avsnitt 5 om de nuvarande myndig- heternas ansvar och uppgifter också gäller den nya myndigheten. 2012/13:116 särskilda regeringsuppdrag som FHI och SMI ansvarar för bör myndighet som i övrigt har ansvar för frågor inom denna sektor. Ansva- ret för normering och annan kunskapsstyrning inom hälso- och sjuk- vården kommer fortsatt att vila på och därför är det enligt regeringen rimligt att även fortsättningsvis ansvarar för att hantera frågor som rör miljökonsekvenser av hälso- och sjukvårdens verksamhet. Av den anledningen bör de uppgifter som har för tillsynsvägledning i fråga om tillämpningen av 15 kap. miljö- balken, om frågorna avser hanteringen av vissa typer av avfall, ligga kvar på . En särskild fråga rör ansvaret för frågor som rör yrkesmässig hygienisk verksamhet. En översyn av detta område, främst förhållandet mellan hälso- och sjukvårdslagen och annan lagstiftning inom hälso- och sjuk- vårdens område respektive , pågår . Social- styrelsen har presenterat en rapport om yrkesmässig hygienisk verksamhet och behandling. Av rapporten framgår vilka som är de van- ligaste förekommande behandlingarna och vilka hälsoriskerna är med dessa. Yrkeshygienisk verksamhet finns inom områden som t.ex. massage, akupunktur, tatuering och piercing. Myndigheten har även tagit initiativ till en utredning som syftar till att tydliggöra roll i frågor som rör kirurgiska ingrepp eller andra behandlingar som utförs i kosmetiskt syfte utan medicinsk grund (skönhetsbehandlingar). I avvaktan på att denna översyn avslutas bör de uppgifter som Social- styrelsen har för yrkesmässig hygienisk verksamhet ligga kvar på myndigheten. Till den nya myndigheten bör även föras uppgifter inom folk- och miljöhälsorapporteringen. Folkhälsorapporteringen om- fattar att ta fram årsrapporter för folkhälsa, vilket genomför tillsammans med FHI, samt tematiska analysrapporter (tidigare benämnda folkhälsorapporter). Arbetet med hälsoskydd om- fattar åtgärder som utförs för att undvika och förebygga att människor får besvär eller blir sjuka av miljön. Båda dessa frågor knyter nära an till det folkhälsoarbete den nya myndigheten föreslås få ansvar för vilket moti- verar att de ingår som en integrerad del i detta samlade folkhälsoarbete. Den möjlighet som SMI har att bedriva forskning inom smitt- skyddsområdet kommer att gälla även för den nya myndigheten. Liksom nu ska forskningsuppdraget vara begränsat till sådan forskning som är nödvändig för att myndigheten ska ha möjlighet att fullgöra sitt myndig- hetsuppdrag inom smittskyddsområdet. Även i övrigt ska den inriktning på forskningsuppdraget som regeringen har beskrivit i propositionen Myndigheterna inom smittskyddsområdet (prop. 2009/10:123, avsnitt 6.7) fortsättningsvis gälla för den nya myndighetens forskningsverksam- het. Flera remissinstanser har tagit upp frågan om den nya myndighetens tillgång till den information, som myndigheten behöver för att genomföra folkhälsorapporteringen och som ansvarar för, t.ex. uppgifter ur hälsodata- och dödsorsaksregistren. Regeringen instämmer i att detta kräver väl fungerande arbetsformer mellan och den nya myndigheten. ser därför över frågan om vad som krävs för att den nya myndigheten ska kunna utföra denna uppgift. Som framgår av avsnitt 6.1.1 innebär denna organisationsförändring att de uppgifter som FHI och SMI har samt vissa av 2012/13:116 uppgifter förs över till den nya myndigheten. Förändringen föranleder därför inte några ändringar med avseende på vilken typ av finansiering som blir aktuell. Detta innebär att den nya myndighetens verksamhet på motsvarande sätt som gäller för verksamheterna främst kommer att finansieras genom anslag och avgiftsintäkter samt eventuella bidrag för särskilda uppdrag. För SMI:s verksamhet gäller vidare att en mindre del finansieras genom avgiftsintäkter. Avgiftsfinansieringen om- fattar den uppdragsverksamhet inom speciell diagnostik som bedrivs vid SMI. Denna verksamhet kommer att finansieras på motsvarande sätt i den nya myndigheten. har framfört att det vore mer kostnadseffektivt att genomföra omorganisationen genom verksamhetsövergång till en befintlig myndighet istället för att en myndighet läggs ner och en ny bildas för samma verksamhet. Regeringens bedömning är dock att organisationsförändringens syfte i detta fall bäst uppnås genom att de berörda uppgifterna förs över till en ny myndighet. Förändringen innebär att FHI:s och SMI:s samtliga uppgifter samt vissa uppgifter från Social- styrelsen ska ingå i en ny myndighet. För att nå målet om en samordnad och mer effektiv verksamhet med en tydlig identitet såväl internt som gentemot sina avnämare bör uppgifterna sammanföras under likvärdiga förutsättningar. När det gäller myndighetens behov av administrativa tjänster ska dessa, om det inte finns starka skäl för en annan ordning, tillgodoses genom att myndigheten ansluter sig till Statens servicecenter för de tjänster som servicecentret kan erbjuda. Detta bör göras mot bakgrund av att Statens servicecenter har till uppgift att svara för samordnat admi- nistrativt stöd till statliga myndigheter i syfte att öka effektiviteten och minska de administrativa kostnaderna i statsförvaltningen. För att inte försvåra bildandet av den nya myndigheten kan dock denna verksamhet behöva kvarstanna i myndigheten . Regeringen avser att ge en särskild utredare i uppdrag att genomföra bildandet av den nya myndigheten och vidta de åtgärder som krävs för att den nya myndigheten ska kunna inleda sin verksamhet . Regeringens bedömning: Den nya myndigheten bör bedriva verk- samhet både i och i . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens landsting, uttrycker tveksamhet inför den dubbla lokaliseringen och be- Prop. 2012/13:116 farar att det leder till otydlighet och samordningssvårigheter. Skälen för regeringens bedömning: En av utgångspunkterna för promemorians förslag om att bilda en ny myndighet för folkhälsofrågor var att verksamheternas lokalisering inte skulle förändras i relation till vad som gäller . Regeringen instämmer i denna bedömning. Detta innebär att den nya myndigheten bör bedriva verksamhet både i Öster- sund och i . En viktig del i utvecklingsarbetet om- fattar att skapa förutsättningar för en bättre samordning och en mer effektiv styrning, vilket innebär att förändringar av vilka uppgifter som genomförs i respektive i kan komma att bli aktuella. En utgångspunkt i det fortsatta arbetet är att organisations- förändringen inte ska leda till minskad statlig verksamhet i . Bedömning: Myndigheten bör få namnet . Promemorians förslag: Myndigheten får namnet . Remissinstanserna: Av det fåtal remissinstanser som har kommen- terat förslaget, t.ex. landstingen i och , har de flesta tillstyrkt promemorians förslag. Motiveringen har främst varit att man sett det som positivt att smittskyddsarbetet på så sätt tydligt uppfattas som en del av folkhälsoarbetet. Även () delar den uppfattningen, men föreslår istället namnet , bl.a. för att undvika risken för sammanblandning med ett antal universi- tetsanknutna institut. Skälen för regeringens bedömning: Som framgår av regeringens be- dömning i avsnitt 6.1.1 kommer företrädesvis de uppgifter som () och SMI har att föras över till den nya myndigheten. Smittskydd ingår i begreppet folkhälsa varför detta område inte särskilt behöver uttryckas i namnet på den nya myndigheten. Eftersom de frågor som myndigheten kommer att ansvara för känneteck- nas av att de har särskild betydelse för befolkningens hälsa, är det moti- verat att sätta begreppet folkhälsa i fokus. I detta sammanhang är det dock viktigt att framhålla att till följd av folkhälsopolitikens sektorsöver- gripande karaktär kommer även fortsättningsvis flera andra myndigheter att hantera frågor som rör folkhälsa. Regeringen instämmer vidare i SMI:s bedömning att myndighet är att föredra framför institut, för att undvika sammanblandning med inrättningar som huvudsakligen är verk- samma inom forskningsområdet. Regeringens förslag: I de lagar där () respektive () uttryckligen utpekas med namn ska ändringar göras på sådant sätt att i stället anges. Vidare ska ändringar göras i ikraftträdande- och övergångs- bestämmelserna till lagen om pliktexemplar av elektroniskt material som en konsekvens av att ska inrättas och ta över FHI:s uppgifter. Samtliga lagändringar ska träda i kraft . tidigare ställningstagande angående FHI:s roll efter om- bildningen 2001 ska inte längre gälla.