prop · H1031d17 · 2013-09-18 00:00:00 — Arbetsmarknadspolitikens bidrag är ofta svårt att mäta och avgränsa från effekterna av andra offentliga insatser. Vidare kan den internationella konjunkturutvecklingen påverka resultatet. Grunden för analysen kring måluppfyllelsen utgörs därför av en rad olika indikatorer som i en del fall även är överlappande med de som används vid regeringens uppföljning av sysselsättningspolitiken som redovisas i regeringens ekonomiska vårproposition. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 IFAU och IAF lämnar viktiga underlag för bedömningen av arbetsmarknadspolitikens måluppfyllelse. Huvuddelen av resultatinformationen utgörs av återrapporteringar från i första hand Arbetsförmedlingen men även andra myndigheter såsom t.ex. Statskontoret och . Trots den utdragna lågkonjunkturen i omvärlden har svensk arbetsmarknad utvecklats förhållandevis starkt. Sedan regeringen tillträdde har antalet sysselsatta ökat med 225 000 personer. I samband med finanskrisen föll sysselsättningen, men har återhämtat sig och ligger på en betydligt högre nivå än före krisen. Den svenska sysselsättningsgraden är fortfarande en av de högsta i världen, särskilt bland de äldre. Diagram 4.1 Arbetskraft och sysselsatta Källa: SCB. Anm: , säsongsrensad trend. Vid en bedömning av utvecklingen av arbetsmarknaden och effekten av arbetsmarknadspolitiken går det inte att bortse från att den globala finans- och skuldkrisen nu är inne på sitt femte år. Den svaga internationella konjunkturutvecklingen påverkar genom lägre tillväxt och högre arbetslöshet. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Diagram 4.2 Arbetskraftsdeltagande och sysselsättningsgrad Källa: SCB. Anm: 15–, säsongrensad trend. Utvecklingen på arbetsmarknaden förväntas innebära en något svagare utveckling för sysselsättningen än på arbetskraften. Dagens höga arbetslöshet förklaras huvudsakligen av att arbetslöshetstiderna har förlängts. som är ett av länderna med lägst långtidsarbetslöshet i EU går många utan arbete . Att arbetslösheten är hög hänger också ihop med att antalet varsel ökade kraftigt , dock utan att vara i närheten av de mycket höga nivåerna 2009 i samband med finanskrisen. Arbetslösheten är högre bland män än bland kvinnor, till stor del som följd av att de branscher som drabbats av krisen är mansdominerade. Utvecklingen av antalet nyanmälda lediga platser tyder på att sysselsättningen kommer fortsätta att öka. förbättras läget på arbetsmarknaden och arbetslösheten minskar något till . I takt med att efterfrågan i ekonomin åter tar fart förbättras läget på arbetsmarknaden med ökad sysselsättning samt att arbetslösheten successivt faller till 2017. Diagram 4.3 Arbetslöshet och varsel Arbetslöshet kvinnor (vä axel) Arbetslöshet män (vä axel) Varsel (hö axel) Källa: SCB och Arbetsförmedlingen. Anm: Arbetslöshet 15–, säsongsrensad trend. De grupper på arbetsmarknaden som drabbats hårdast av den utdragna lågkonjunkturen är de som redan före finanskrisen hade en svag förankring på arbetsmarknaden: unga, personer med en utbildning på högst förgymnasial nivå, personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga och personer födda utanför . I dessa grupper är sysselsättningsgraden betydligt lägre, och arbetslösheten högre, än genomsnittet för befolkningen. Ungdomsarbetslösheten är också fortsatt hög, men det kan konstateras att antalet unga som varken studerar eller arbetar ligger på en låg nivå jämfört med i många andra länder. Den ökande totala arbetslösheten i samband med finanskrisen innebar att antalet inskrivna hos Arbetsförmedlingen ökade. Dessa faktorer har sammantaget inneburit att fler personer blivit långtidsarbetslösa. Diagram 4.4 Nyinskrivna vid Arbetsförmedlingen Källa: Arbetsförmedlingen. Anm: Avser åldersgruppen 15–. Säsongsrensad data, tremånaders glidande Den ökande långtidsarbetslösheten är ett allvarligt problem eftersom sannolikheten att få ett arbete avtar med arbetslöshetstidens längd. Antalet personer som har varit inskrivna vid Arbetsförmedlingen längre än () är i det närmaste dubbelt så stor som före finanskrisen . Diagram 4.5 Arbetslösa fördelat på inskrivningstid vid Källa: Arbetsförmedlingen. Anm: Arbetslösa avser inskrivna arbetslösa och deltagare i arbetsmarknadspolitiska program med aktivitetsstöd vid Arbetsförmedlingen. Det finns tecken på att matchningen mellan arbetssökande och lediga platser har blivit allt sämre i och flera andra länder i samt i . Det finns indikationer på att matchningen kan ha försämrats tillfälligt, som en följd av den utdragna lågkonjunkturen. Utöver detta är den huvudsakliga förklaringen till varför matchningen, enligt en del indikatorer, har försämrats att obalanserna mellan arbetssökandes kvalifikationer och arbetsgivarnas kravspecifikationer har ökat. Förutom den utbildningsmässiga obalansen som innebär en brist på arbetskraft inom yrken där det ställs högre krav på utbildning kan en annan förklaring vara det ökade arbetskraftsdeltagandet bland grupper som står långt från arbetsmarknaden. Det sistnämnda är positivt eftersom det leder till en ökad sysselsättning, även om det temporärt leder till en ökad arbetslöshet och kan framstå som att matchningen har försämrats. Det ökade arbetskraftsdeltagandet är ett resultat av de reformer som regeringen har genomfört. Inom arbetsmarknadspolitiken har det, förutom reformerna inom arbetslöshetsförsäkringen, framför allt handlat om Arbetsförmedlingens utökade uppdrag kring tidigare sjukskrivna och vissa nyanlända invandrare. Utöver detta har också antalet personer med funktions- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 nedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga som är inskrivna vid arbetsförmedlingen ökat kraftigt , med mer än vad som kan förklaras av förändringarna inom sjukförsäkringen. I diagram 4.6 framgår att antalet arbetssökande med svag förankring på arbetsmarknaden ökat kraftigt . Deras andel av de arbetssökande har också successivt ökat och uppgår till i genomsnitt . Diagram 4.6 Inskrivna på arbetsförmedlingen: personer med svag förankring och övriga Män, svag förankring Kvinnor, svag förankring Källa: Arbetsförmedlingen. Anm: Grupper med svag förankring avser dem med någon av följande egenskaper: endast grundskola, , utomeuropeiskt födda, och funktionshindrade med nedsatt arbetsförmåga. Inom arbetsmarknadspolitiken prioriteras arbetssökande som står långt ifrån arbetsmarknaden genom införandet av jobb- och utvecklingsgarantin samt jobbgarantin för ungdomar. Förändringarna inom arbetslöshetsförsäkringen har också stärkt dess roll som omställningsförsäkring. Arbetsförmedlingens nya arbetssätt som infördes har också inneburit att insatserna för korttidsarbetslösa tydligare riktats mot de arbetssökande som löper störst risk att bli långtidsarbetslösa. Därutöver finns olika lönesubventioner samt nystartsjobb som sänker trösklarna för arbetsgivare att anställa personer med svag förankring på arbetsmarknaden. Utifrån ovanstående redovisning samt den mera detaljerade redovisning som följer gör regeringen bedömningen att målet om att arbetsmarknadspolitiken ska bidra till en väl fungerande arbetsmarknad har uppfyllts och att politiken därmed haft avsedd effekt. Utvecklingen på arbetsmarknaden har trots den utdragna lågkonjunkturen i omvärlden varit förhållandevis stark. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 har bidragit till att arbetskraftsutbudet och sysselsättningen kunnat öka efter finanskrisen . Under finanskrisen och den efterföljande lågkonjunkturen har arbetskraftsdeltagandet upprätthållits i högre grad än under tidigare lågkonjunkturer. är arbetskraftsdeltagandet på samma nivå som med högkonjunktur 2001 och 2007. Trots den osäkerhet som finns kring att bedöma effekter av olika reformer är regeringens bedömning att arbetsmarknadspolitiken har bidragit till att öka den potentiella sysselsättningen. Detta innebär att sysselsättningen kan fortsätta att öka snabbare än befolkningsökningen utan att resursutnyttjandet på arbetsmarknaden blir ansträngt (prop. 2012/13:100, avsnitt 10.4). Regeringen gör dock bedömningen att det finns fortsatt förbättringspotential vad avser Arbetsförmedlingens bidrag för att skapa en väl fungerande arbetsmarknad. De indikatorer som visar att matchningen på arbetsmarknaden på lång sikt kan ha försämrats handlar i stora delar om en utbildningsmässig obalans på arbetsmarknaden. Det är dock angeläget att utveckla arbetet med att förbättra matchningen mellan dem som söker arbete och dem som söker arbetskraft. Ökningen av antalet arbetssökande med svag förankring på arbetsmarknaden understryker också vikten av en väl fungerande Arbetsförmedling. fick i genomsnitt 113 000 personer arbetslöshetsersättning . Andelen arbetslösa på Arbetsförmedlingen som har rätt till arbetslöshetsersättning minskade från 2006 till . ökade dock andelen till . Regelförändringarna inom arbetslöshetsförsäkringen har påverkat andelen ersättningstagare. Genom införandet av jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar är det dock många arbetslösa som deltar i program med aktivitetsstöd i stället för att uppbära arbetslöshetsersättning. Till viss del kompenseras således den minskade andelen med ersättning från arbetslöshetsförsäkringen med ett ökat antal deltagande i program. Den relativa betydelsen av en väl fungerande kontroll- funktion inom aktivitetsstödet har därmed ökat. Minskningen av andelen som uppbär arbetslöshetsersättning har framför allt varit tydlig bland unga och utrikes födda. Den kraftiga minskningen sammanfaller tidsmässigt med att studerandevillkoret avskaffades. För unga personer har dock den minskade andelen nästan helt kompenserats av ett ökat deltagande i program genom jobbgarantin för ungdomar. Unga och utrikes födda utgör också en allt större andel av de arbetssökande, vilket påverkar den totala andelen ersättningsberättigade. Arbetsförmedlingens ansvar inom arbetslöshetsförsäkringen består av flera delar. Myndigheten har bl.a. i uppdrag att informera de arbetssökande om de allmänna villkoren i arbetslöshetsförsäkringen, säkerställa att försäkringen fungerar som en omställningsförsäkring samt att säkerställa kontrollfunktionen. har Arbetsförmedlingen formulerat ett mål för att säkerställa att arbetssökande får den information som Arbetsförmedlingen ska ge den arbetssökande. Målet är att andelen arbetssökande som känner till vilka krav som ställs för att ha rätt till arbetslöshetsersättning ska uppgå till . Andelen arbetssökande som anser sig ha fått information om de allmänna villkoren i arbetslöshetsförsäkringen uppgick till , vilket var på samma nivå . För första tertialen 2013 var andelen , en ökning jämfört med . Vad gäller Arbetsförmedlingens arbete med att säkerställa att arbetslöshetsförsäkringen fungerar som en omställningsförsäkring är uppföljningen av arbetssökandet en central del. Regeringen föreslog i budgetpropositionen ökade resurser till Arbetsförmedlingen i syfte att bl.a. förbättra uppföljningen. En del i Arbetsförmedlingens arbete består av att följa upp de anvisningar till arbete som Arbetsförmedlingen anvisar de arbetssökande att söka. Antalet anvisningar till ersättningstagare som söker arbete uppgick till 73 400 , vilket är en kraftig ökning jämfört med då antalet anvisningar uppgick till 47 000. Enligt talar detta för att arbetet med matchning intensifierats. gjordes 6 900 anvisningar till arbete där den arbetssökande inte sökt arbetet. I dessa fall lämnade Arbetsförmed- lingen en underrättelse till aktuell arbetslöshetskassa i 700 ärenden (). genomförde Arbetsförmedlingen 3 700 stickprovskontroller av de anvisningar som myndigheten gjort . Av kontrollerna framgick att av de arbetssökande som uppger att de sökt ett av Arbetsförmedlingen anvisat arbete inte har gjort det. Arbetet med kontrollfunktionen består bland annat av att säkerställa att de arbetssökande som uppbär arbetslöshetsersättning uppfyller de krav som uppställs i lagen om arbetslöshetsförsäkring. Kontrollfunktionen säkerställs bland annat genom att Arbetsförmedlingen underrättar den arbetssökandes arbetslöshetskassa när myndigheten misstänker att den arbetssökande inte uppfyller de villkor för rätt till ersättning som uppställs i arbetslöshetsförsäkringen. Enligt IAF uppgick antalet underrättelser för till i genomsnitt 13,5 per 1 000 ersättningstagare, vilket var en minskning från 14,0 föregående år. Andelen har varierat mellan 9 och 31 underrättelser per 1 000 ersättningsanmälda för åren 2005–2012. Andelen underrättelser uppvisar även betydande skillnader såväl geografiskt som mellan arbetslöshetskassorna och mellan åldersgrupper. Generellt har underrättelser för personer lämnats i högre grad än för andra åldersgrupper. Den vanligaste orsaken till att en underrättelse lämnades var, enligt IAF, att den sökande inte sökt anvisat arbete. Den näst vanligaste orsaken var att den arbetssökande inte sökt arbete aktivt. För de underrättelser som lämnades till arbetslöshetskassorna har andelen som ålades sanktion (sanktionsgraden) minskat mellan och , från till . IAF har även funnit indikationer på att sannolikheten att få en sanktion varierat med utbildningsbakgrund, arbetslöshetskassetillhörighet och tidsperiod. Men IAF fann inga tecken på att kön, ersättningsnivå eller ålder hade någon påverkan. Arbetsförmedlingens ansvar för kontrollfunktionen gäller även när de arbetssökande deltar i aktiviteter hos en kompletterande aktörer. IAF har granskat Arbetsförmedlingens kontrollfunktion i samarbete med kompletterande aktörer. Granskningen visar att det finns en förbättringspotential när det gäller Arbetsförmedlingens kontrollarbete. En av IAF:s iakttagelser 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 är att det saknas en uppföljningsrutin som säkerställer kontrollfunktionen. Utifrån den iakttagelsen har Arbetsförmedlingen genomfört en central ärendegranskning av inkomna avvikelserapporter från kompletterande aktörer. Detta har gjorts för att identifiera utvecklingsområden i kontrollarbetet och för möjlighet att förbättra handläggningen. Även resultaten av denna granskning visar att det finns förbättringspotential både när det gäller hanteringen av avvikelserapporter från kompletterande aktör och Arbetsförmedlingens dokumentation kring bedömning och handläggning av de aktuella ärendena. Arbetsförmedlingen tog fram indikatorer för att följa upp kontrollen av arbetssökande som söker ersättning från arbetslöshetsförsäkringen. IAF:s uppföljning av detta arbete visade att ytterligare utvecklingsarbete behövdes för att Arbetsförmedlingens uppföljning skulle omfatta hela uppdraget med kontrollfunktionen. Utfallen för indikatorerna för den första tertialen 2013 visar att utvecklingen varit positiv året innan. Bland annat har uppföljningen av platsanvisningar och andelen underrättelser ökat, som andelen med begränsat geografiskt sökområde som saknar uppgift om godtagbara hinder har minskat. IAF har redovisat utvecklingen för arbetslöshetskassornas genomströmningstider för beslut som gäller ansökningar om arbetslöshetsersättning. Genomströmningstiden avser mediantiden i veckor från den arbetssökandes första arbetslösa dag till att första utbetalning görs. Tiderna är viktiga för försäkringens legitimitet och den ekonomiska tryggheten för individen. Generellt har arbetslöshetskassorna minskat genomströmningstiderna (uttryckt som medianvärdet) påtagligt och var tiden för grundbeloppsärenden , kortare jämfört med . Tiderna för inkomstrelaterade ärenden har generellt varit relativt konstanta , 2012 var tiden . IAF visar i sin rapport om finansieringen av arbetslöshetsförsäkringen bl.a. att avgifternas andel av utbetald arbetslöshetsersättning varit , samt att det finns påtagliga skillnader mellan arbetslöshetskassornas administrationskostnader per medlem. Huvudsakligen har arbetslöshetskassor med fler medlemmar lägre kostnader per medlem. IAF har också kartlagt arbetslöshetskassornas tillämpning av branschspecifika regler och deras 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 IAF visar att branschspecifika regler används av flera arbetslöshetskassor, även vid säsongarbetslöshet. Vissa arbetslöshetskassor har även kassaspecifika tillämpningsprinciper. bedömer IAF att omfattningen av ärendemängden är begränsad sett till det totala antalet ärenden som handläggs av arbetslöshetskassorna . Huvuddelen av de arbetslöshetskassor som har ärenden uppskattar att de bara har ett fåtal ärenden . IAF:s kartläggning visar på att det finns ett önskemål om att såväl praxis som regelverket förtydligas framöver. Myndigheten anger även att de ska se över föreskrifterna om branschtillämpningsavtal. Avseende arbetslöshetskassornas verksamhetsområden pekar IAF på att fusioner har skapat breda verksamhetsområden, där vissa arbetslöshetskassor omfattar flera branscher. har IAF vid flera granskningstillfällen påpekat att Arbetsförmedlingens arbete med kontrollfunktionen måste förbättras. Detta har även regeringen påtalat . Bland annat handlar det om dokumentationen av det arbete som Arbetsförmedlingen bedriver. God dokumentation är central för att arbetslöshetskassorna ska ha ett bra underlag inför sina beslut. Uppföljningen av arbetssökandes insatser för att lösa sin arbetslöshetssituation (inklusive anvisningar) är en viktig del av säkerställandet av att arbetslöshetsförsäkringen fungerar som en omställningsförsäkring. Detta arbete måste utvecklas vidare. Det nya åtgärdssystemet som har införts kommer att ställa ännu högre krav på Arbetsförmedlingen i detta avseende. Den individuella handlingsplanen och aktivitetsrapporten är viktiga delar i uppföljningen. Det är därför av stor vikt att arbetssökandets inriktning framgår av individens handlingsplan. Regeringen anser att det är positivt att indikatorerna på området pekar på förbättringar på kort sikt avseende Arbetsförmedlingens arbete med kontrollfunktionen och att Arbetsförmedlingen vidtagit åtgärder för att stärka kontrollfunktionen. behöver Arbetsförmedlingens arbete med kontrollfunktionen utvecklas och förbättras ytterligare. Framöver krävs både ytterligare förbättringar av uppföljningen och att ett vidare utvecklingsarbete fortgår avseende indikatorerna och hur kontrollfunktionen säkerställs i förhållande till kompletterande aktörer. 4.4.4Arbetsmarknadspolitiska insatser och nystartsjobb Arbetsförmedlingen kan bidra till att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt, bl.a. genom att effektivt sammanföra dem som söker arbete med dem som söker arbetskraft. Genom att minska arbetsgivarnas rekryteringskostnader, tillhandahålla en effektiv infrastruktur för rekryteringar samt verka för att öka sökintensiteten hos arbetssökande kan Arbetsförmedlingen underlätta tillsättandet av nya jobb. Det effektiva arbetskraftsutbudet kan öka genom att de arbetssökandes kompetens bättre motsvarar arbetsgivarnas krav, att möjligheten till yrkesmässig och geografisk rörlighet ökar för arbetslösa samt att osäkerheter motverkas genom att lämpliga arbetslösa rekommenderas till lediga platser. fick drygt 437 000 personer arbete genom Arbetsförmedlingen. Att antalet totalt inskrivna arbetslösa ökade som de lediga platserna blev något färre jämfört med , försämrade dock förutsättningarna för arbetssökande att få ett arbete. Närmare två tredjedelar av dem som fick arbete via Arbetsförmedlingen var tidigare öppet arbetslösa eller i arbetsmarknadspolitiska program. Grupper som står långt från arbetsmarknaden är en fortsatt växande del av dem som övergår till arbete. hade Arbetsförmedlingen totalt 22,6 miljoner kundkontakter, vilket är en ökning från 19,6 miljoner . Arbetsförmedlingen arbetade totalt med 1 075 021 individer, vilket är i princip oförändrat jämfört med . Av dessa är en växande andel nyanlända inom etableringsuppdraget och andra utomeuropeiskt födda. Även andelen personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga fortsätter att öka. Tidiga insatser under arbetslösheten Regeringens prioritering är att de arbetsmarknadspolitiska insatserna ska riktas till dem med störst behov, dvs. bör åtgärder vidtas tidigt i arbetslöshetsperioden för att motverka att fler blir långtidsarbetslösa. Det bör främst ske genom förmedlingsinsatser och förbättrad uppföljning av korttidsarbetslösas jobbsökande, men även i form av programplatser till dem som löper störst risk för långtidsarbetslöshet. För att undvika långa arbetslöshetstider är det nödvändigt att verka för att de arbetslösa söker arbete aktivt. Förmedlingsinsatserna och uppföljningen är en förutsättning för att Arbetsförmedlingen ska kunna säkerställa individens stödbehov och arbetslöshetsförsäkringens roll som omställningsförsäkring. infördes ett nytt arbetssätt vid Arbetsförmedlingen som bl.a. innebär att den som skrivs in hos Arbetsförmedlingen ska bedömas utifrån huruvida de har hög risk att bli långtidsarbetslösa och därför är i behov av tidiga insatser. Tidiga insatser ska huvudsakligen ges i form av fördjupat förmedlingsstöd och i vissa fall programinsatser. Regeringen bedömer att det kommer att vara en begränsad grupp som tar del av dessa insatser. För de som inte bedöms vara i behov av tidiga insatser ska Arbetsförmedlingen i första hand kontrollera och följa upp arbetssökandet, bl.a. genom personliga möten. Det totala antalet personliga möten med arbetssökande har ökat jämfört med året innan. Besöksfrekvensen uppgick i genomsnitt till 0,85 besök per person och månad för de personer som bedömts vara i behov av tidiga insatser. Även de arbetslösa som inte har bedömts ha behov av tidiga insatser ska ha täta personliga möten. Motsvarande besöksfrekvens för personer som inte bedömts vara i behov av tidiga insatser var 0,78 besök per person och månad. Det totala antalet kontakter med arbetssökande, inklusive telefon och mailkontakter, per handläggare är dock något lägre än föregående år. Arbetssökande ska vid sina besök på Arbetsförmedlingen dessutom alltid få förslag på lediga jobb att söka eller arbetsgivare som ska kontaktas. Andelen som fått platsförslag under den senaste månaden har ökat (2011: , 2010: ). I det nya arbetssättet är den enskildes handlingsplan av mycket stor vikt. För de arbetssökande som har bedömts ha behov av tidiga insatser ska en handlingsplan enligt Arbetsförmedlingen upprättas från inskrivningstillfället. Antalet nyinskrivna med bedömt behov av tidiga insatser och som fick en handlingsplan upprättad uppgick till drygt 21 100 personer, motsvarande . Resultaten av en stickprovsundersökning visar dessutom att 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 enbart av dem som bedömts ha behov av tidiga insatser har tagit del av insatser . Regeringen kan konstatera att detta är alltför lågt och att det krävs att Arbetsförmedlingen vidtar åtgärder för att förkorta tiden till dess att insatser ges. Regeringen har därför gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att skyndsamt se till att arbetssökande med störst behov av insatser får sådant stöd inom rimlig tid. Ökad uppföljning och sökaktivitet Sökaktiviteten bland de arbetssökande är central för hur väl matchningen fungerar och viktig för att upprätthålla de villkor som gäller för rätten att uppbära arbetslöshetsersättning. är det, för att få en effektiv rekryteringsprocess som förkortar vakanstiderna, viktigt att arbetsgivare i möjligaste mån endast får ansökningar från arbetssökande med rätt kompetens. Antalet sökta jobb har fortsatt ökat . Enligt Arbetsförmedlingens återrapportering (dnr A2013/1250) söker de arbetssökande som har tätare möten med Arbetsförmedlingen också flera jobb och lägger mer tid på att söka jobb. Arbetssökande som har tätare möten är enligt rapporten även mer benägna att söka jobb på annan ort. Sökaktiviteten är högre bland kvinnor än män och ökningen har i huvudsak också skett bland kvinnor. Diagram 4.7 Genomsnittligt antal sökta jobb för arbetslösa och programdeltagare Källa: Arbetsförmedlingen. Anm: Säsongsrensade värden. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Diagram 4.8 Genomsnittlig söktid för arbetslösa och programdeltagare Källa: Arbetsförmedlingen. Anm: Säsongrensade värden.