prop · H1031d8 · 2013-09-18 00:00:00 — (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Uppdragsverksamheten avser utbildning, riksmätplatsen för joniserande strålning samt radonmätningslaboratoriet. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 3:1 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2019. Skälen för regeringens förslag: Behovet av bemyndigande på anslag 3:1 uppstår genom myndighetens beställningar av forskning inom ansvarsområdet. Bemyndigandet föreslås minska med jämfört med . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 3:1 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2019. har typen av strålkällor förändrats inom strålsäkerhetsområdet. finns portabla tekniska utrustningar som alstrar strålning, vilket har lett till nya användningsområden exempelvis veterinärmedicinsk röntgen. Antalet tillståndshavare är stort, flera olika typer av strålkällor kan förekomma hos samma tillståndshavare och sättet att använda strålningen kan också variera. Detta gör att det går åt mer tid för att inspektera varje enskild tillståndshavare . Den bestrålningsolycka som skedde vid visar också att det finns risker för höga doser vid användning av denna typ av strålkällor. Sammantaget innebär detta ett ökat behov av tillsyn och tillståndsprövning om strålsäkerheten ska vidmakthållas. Regeringen föreslår att anslaget ökas med för detta ändamål. Anslaget har för perioden –2017 beräknats enligt följande: Tabell 5.6 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 3:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 3:1 . , 2016 och 2017 respektive 378 893 000 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Tabell 5.7 Beställningsbemyndigande för– anslaget 3:1 Erhållet/föreslaget bemyndigande 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Tabell 6.1 Anslagsutveckling 4:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 52 507 tkr prisnivå. 3Motsvarar 52 507 tkr prisnivå. 4Motsvarar 52 507 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 6.2 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Regeringen föreslår att anvisas för . –2017 beräknas anslagen till 53 179 000, 54 055 000 respektive Tabell 6.3 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 4:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. Särskild redovisning avseende utvecklingen av Försvarsmaktens personalförsörjning 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 BILAGA 1 Särskild redovisning avseende utvecklingen av Försvarsmaktens personalförsörjning Andelen kvinnor i Försvarsmakten..................................................................... Personalkostnader och antalet anställda ............................................................. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 BILAGA 1 Antalet ansökningar till grundläggande militär utbildning .................... Antal lämplighetsprövade 2008-2010, resp. antal besvarade Antalet antagningsprövade med plikt 2008-2010 resp. frivillighet 2011-2012........ Tillväxten av GSS/K relativt Försvarsmaktens planering och målbild 2019............ Tillväxten av GSS/T relativt Försvarsmaktens planering och målbild 2019 ............ Antalet yrkesofficerare relativt Försvarsmaktens planering och målbild 2019....... Antalet officerare relativt Försvarsmaktens planering och målbild 2019................ Antalet specialistofficerare relativt Försvarsmaktens planering och målbild Antalet reservofficerare relativt Försvarsmaktens planering och målbild 2019 ...... Andelen kvinnor i procent........................................................................................ Andelen och antalet kvinnor bland officerare ......................................................... Förändringar av de långsiktiga personalbehoven i Försvarsmaktens Försvarsmaktens planerade lönekostnader 2013 och 2019 – per Försvarsmaktens planerade lönekostnader 2013 och 2019 – Regeringen gör i denna bilaga en särskild och fördjupad redovisning avseende utvecklingen av Försvarsmaktens personalförsörjning. Redovisningen omfattar både regeringens bedömningar och en fördjupad information om de underlag från bl.a. Försvarsmakten som ligger till grund för dessa. tillkännagav för regeringen som sin mening vad hade anfört om att regeringen måste garantera tillfredsställande information och insyn i frågor om bemanning och tillgänglighet av de stående insatsförbanden (bet. 2012/13:FöU9, rskr. 2012/13:246). Den följande redovisningen syftar bland annat till att tillgodose vad anfört i denna del. Redovisningen begränsar sig dock inte till frågor om bemanning av och tillgänglighet för stående förband, utan omfattar i vidare mening utvecklingen i fråga om Försvarsmaktens personalförsörjning, som en del av den pågående reformeringen inom myndigheten. Redovisningen kompletterar den information och de bedömningar i fråga om resultat och inriktning som redovisas av regeringen i huvuddokumentet. Redovisningen innehåller bland annat en samlad beskrivning av Försvarsmaktens underlag avseende utvecklingen och planerad utveckling avseende respektive personalkategori. I ett särskilt avsnitt utvecklar regeringen sin bedömning i frågan om bemanningen av krigsförbanden. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 BILAGA 1 Kraven på insatsorganisationens användbarhet, tillgänglighet och flexibilitet ligger till grund för utformningen av Försvarsmaktens nya personalförsörjningssystem. En bärande princip är att personalförsörjningen ska bygga på frivillighet. Samtränade och tillgängliga krigsförband med hög kvalitet utgör reformens kärna. Försvarsförmågan ökas genom att insatsförbandens användbarhet och tillgänglighet ökar. består av stående förband och kontraktsförband samt ett kvalificerat hemvärn med nationella skyddsstyrkor. Det militära försvarets genomförande av insatser sätts i centrum för Försvarsmaktens verksamhet. stående förband och kontraktsförband ska kunna användas för insatser i , i närområdet och utanför närområdet. Indelningen i en särskild utlandsstyrka och förband anmälda till styrkeregister, har upphört. Förbanden ska vara fullt bemannande, materiellt uppfyllda, samövade och inte kräva någon återtagning, dvs. inte kräva förmågehöjande åtgärder och komplettering för att vara fullt användbara. Förändringarna är av stor omfattning och kommer att ta tid att genomföra i sin helhet. Förändringarna kräver engagemang och uthållighet från alla aktörer. Reformen kan endast genomföras i den takt ekonomin tillåter. Den inriktning regeringen har angett kan komma att justeras vad gäller såväl omställningstakt som förmågekrav, materiel, organisation och verksamhet. Regeringen avser att, vid behov, återkomma till med justeringar i dessa avseenden i samband med de årliga budgetpropositionerna eller i annan proposition. Den förändrade personalförsörjningen är avsedd att finansieras genom förändringar och rationaliseringar i fråga om personal, materiel, logistikförsörjning samt övrig stödverksamhet. Det nya personalförsörjningssystemet bygger på frivillighet för alla personalkategorier. Om krig, krigsfara eller andra utomordentliga omständigheter råder kan på samma sätt som tidigare insatsorganisationen bemannas med plikt- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 BILAGA 1 Totalförsvarsplikten kvarstår därmed i grunden. Skyldigheten att genomgå mönstring och skyldigheten att fullgöra värnplikt och civilplikt träder dock först i kraft efter att regeringen med hänsyn till försvarsberedskap har beslutat om detta. Skyldigheten att genomgå mönstring och fullgöra värnplikt och civilplikt omfattar även kvinnor och är därmed könsneutral. För att skyldigheten att genomgå mönstring eller fullgöra värnplikt eller civilplikt åter ska kunna tas i bruk krävs vissa förberedelser. Såväl kvinnor som män är därför skyldiga att medverka vid utredning om personliga förhållanden genom att genomföra en lämplighetsundersökning i form av ett webbaserat frågeformulär, det s.k. beredskapsunderlaget. Samtränade och tillgängliga krigsförband med hög kvalitet som kan genomföra insatser i , i närområdet och utanför närområdet förutsätter anställd personal. Vidare förutsätts att personalen är villig att tjänstgöra i såväl nationella som internationella militära insatser. En frivillig grundläggande militär utbildning och en frivillig kompletterande militär utbildning har därför inrättats i Försvarsmakten, som myndigheten beslutat att internationell arbetsskyldighet ska gälla för all personal. Gruppbefäl, soldater och sjömän som genomfört den frivilliga grundläggande militära utbildningen anställs i längre tidsbegränsade anställningar för kontinuerlig eller tjänstgöring. Samtliga förband i insatsorganisationen samt förbandsreserven ska vid varje givet tillfälle vara uppfyllda i fråga om krigsplacerad personal. Så länge förbanden inte är uppfyllda med anställda gruppbefäl, soldater och sjömän kvarstår perso- nal som utbildats i det gamla värnpliktssystemet. Dessa fasas dock successivt ut. tog Försvarsmakten beslut om att anställda i Försvarsmakten ska kunna tas i anspråk för uppgifter i såväl som utomlands. Till följd av beslutet omreglerades de anställningsavtal som inte redan innebar en internationell arbetsskyldighet. Tidsbegränsade anställningar och tjänstgöring Med undantag av yrkesofficerarna kommer den militära personalen även fortsättningsvis att tjänstgöra i Försvarsmakten . Huvuddelen av den militära personalen, bl.a. reservofficerare, de tjänstgörande gruppbefälen, soldaterna och sjömännen samt personalen i hemvärnet, kommer att ha en annan huvudsaklig sysselsättning – t.ex. arbete eller studier – vid sidan av den militära tjänstgöringen. Införandet av ett tvåbefälssystem är ett viktigt led i att öka Försvarsmaktens användbarhet och tillgänglighet. Enbefälssystemet var i praktiken inriktat mot en chefskarriär med ett flertal skolsteg och byte av befattningar, vilket ledde till att många officerare blev kvar under en förhållandevis i förbandsverksamheten. Tvåbefälssystemet bestående av officerare och specialistofficerare, är av stor betydelse för att öka effektiviteten i personalförsörjningen och att höja kvaliteten i krigsförbanden. Med införandet av specialistofficerare skapas ett system där en individ kan verka och utveckla djup fackkompetens inom ett verksamhetsområde . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 BILAGA 1 I det nya personalförsörjningssystemet har flera nya personalkategorier införts. I denna bilaga används följande begrepp. Tjänstgöring av tillsvidareanställd eller visstidsanställd militär tjänsteman som har sitt huvudsakliga värv i Försvarsmakten på heltid. och tidsbegränsat anställda gruppbefäl, soldater och sjömän denna Tjänstgöring av militär tjänsteman som har tillsvidareanställning eller tidsbegränsad anställning och som har sitt huvudsakliga värv utanför Försvarsmakten, men som tjänstgör heltid i Försvarsmakten. har reservofficerare och tidsbegränsat anställda gruppbefäl, soldater och sjömän denna tjänstgöringsform. Kontinuerligt tjänstgörande officer eller specialistofficer. tjänstgörande officer eller specialistofficer. Militär tjänsteman med graden fänrik till amiral/general. Militär tjänsteman med graden 1:e sergeant till regements/flottiljförvaltare. Kontinuerligt tjänstgörande militär tjänsteman från graden menig till sergeant. gruppbefäl, soldat och (GSS/K) tjänstgörande militär tjänsteman från graden menig till sergeant. gruppbefäl, soldat och (GSS/T) Civil tjänsteman som vid tjänstgöring i insatsorganisationen konstitueras som Civila tjänstemän som tjänstgör i Försvarsmakten. Den svenska veteransoldatpolitiken utgör en viktig del av det förändrade personalförsörjningssystemet. Den utgår från en helhetssyn som inkluderar rekrytering av personalen, utbildning och förberedelser inför insatsen, stöd och åtgärder under insatsen samt stöd, uppföljning och eventuell rehabilitering efter insatsen. En ny lag om Försvarsmaktens personal vid internationella militära insatser har ersatt lagen om utlandsstyrkan inom Försvarsmakten. I den nya lagen förstärks och framhålls vikten av omhändertagande och stödåtgärder utan fast tidsbegränsning för personal som deltar i internationella militära insatser som stöd även ska kunna ges till deras anhöriga. En i detta avseende enig försvarsberedningen föreslog i rapporten i användning (Ds2008:48) principer för personalförsörjningen. Dessa principer omfattade bland annat att insatsorganisationen bör bemannas med frivillig personal, obligatorisk tjänstgöring i insatser, nya kategorier av soldater och sjömän och en betoning av tvåbefälssystemet. Olika utredningar har utgjort underlag för att utforma det nya personalförsörjningssystemet. har haft som uppgift att ge förslag till en svensk veteransoldatpolitik, dvs. ansvaret för personalen före, under och efter internationella militära insatser. Utredningen har redovisat sina förslag i betänkandet En svensk veteranpolitik, del 1 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 BILAGA 1 (SOU 2007:77) och i En svensk veteranpolitik, del 2 (SOU 2008:91). Utredningen om totalförsvarsplikten, med uppdrag att bl.a. utforma förslag som möjliggör frivillig rekrytering och utbildning, redovisade ett antal principiella förslag i fråga om framtidens frivilliga grundläggande militära utbildning vilka har behandlats av regeringen i prop. 2008/09:140 Ett användbart försvar. Den slutliga redovisningen lämnades i betänkandet Totalförsvarsplikt och frivillighet (SOU 2009:63). Utredningen om Försvarsmaktens framtida personalförsörjning har haft i uppgift att skapa förutsättningar för en säker bemanning av insatser, ge möjligheter till tidsbegränsad anställning samt ge förutsättningar för att anställa och kontraktera soldater. Utredningen har redovisat sina förslag i betänkandet Personalförsörjningen i ett reformerat försvar (SOU 2010:86). Regeringen beslutade (nr 5) att Försvarsmakten skulle lämnade underlag till den försvarspolitiska inriktningspropositionen. Försvarsmakten lämnade underlaget (HKV skr. 23 383:51503). Av underlaget framgick bl.a. att Försvarsmaktens planering förutsatte att avveckling av personal kunde göras för att säkerställa en effektiv kompetensstruktur balanserat mot personalkostnaderna. Utan en sådan avveckling bedömde myndigheten att personalkostnaderna skulle öka väsentligt över tiden. Vidare redovisade Försvarsmakten en planering där det nya personalförsörjningssystemet fullt ut bedömdes kunna bemanna insatsorganisationen med samtliga personalkategorier , vilket innebär cirka 28 000 militära befattningshavare i stående- och kontraktsförband, ytterligare cirka 22 000 militära befattningshavare i Hemvärnet inklusive de nationella skyddsstyrkorna samt därutöver cirka 5 000 civila tjänstemän. Försvarsmaktens totala organisationsvolym, inklusive tjänstgörande, skulle då uppgå till cirka 55 000 personer. Regeringen har i prop. 2008/09:140 Ett användbart försvar (bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292) angivit förutsättningar samt givit inriktningar för den reformerade personalförsörjningen. Syftet med den förändrade personalförsörjningen var att införa ett flexibelt, effektivt och tillgängligt personalförsörjningssystem som bättre svarade mot de behov Försvarsmakten och dess verksamhet och ytterst har . 2009/10:160 Modern personalförsörjning för ett användbart försvar – vissa frågor om Försvarsmaktens personal, (bet. 2009/10:FöU08, rskr. 2009/10:269) redovisade regeringen sin syn på totalförsvarsplikten, rekrytering och militär grundutbildning. Vidare redovisade regeringen en samlad svensk veteransoldatpolitik. 2011/12:115 Soldatanställningar i Försvarsmakten (bet. 2011/12:FöU5, rskr. 2011/12:216) föreslogs en ny lag om vissa försvarsmaktsanställningar. De arbetstagare som omfattas är gruppbefäl, soldater och sjömän. I lagen regleras Försvarsmaktens möjlighet att anställa dessa personalkategorier på längre tidsbegränsade anställningar samt därmed sammanhängande frågor. Utöver förslaget till ny lag med tillhörande följdändring redovisar regeringen sin bedömning inom olika närliggande områden, som rekrytering och information, anstånd med studier, Försvarsmakten som arbetsgivare och civilt meritvärde. Med dessa propositioner har regeringen givit sin syn på försvarsreformen och behovet av en förändrad personalförsörjning. Vidare skapades förutsättningarna för reformeringen av personalförsörjningssystemet. 1.4Utredning om fortsatt utveckling av personalförsörjningssystemet tillkännagav för regeringen som sin mening vad hade anfört om en utredning av Försvarsmaktens nya personalförsörjning i enlighet med de av fattade besluten (bet. 2012/13:FöU7, rskr. 2012/12:223). Mot bl.a. denna bakgrund avser regeringen tillsätta en utredning som ska utreda den fortsatta utvecklingen av Försvarsmaktens personalförsörjning och bl.a. lämna förslag som säkerställer en bred rekryteringsbas och stärkt folkförankring. Regeringen anser att rekryteringen till den grundläggande militära utbildningen i stort har följt Försvarsmaktens planering och uppvisat goda resultat. Tillväxten avseende kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän har överträffat planeringen. har tillväxten avseende tjänstgörande personal skett långsammare än Försvarsmakten ursprungligen planerat. I den fortsatta reformeringen bör ytterligare åtgärder för att stärka rekryteringen av tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän prioriteras. Vidare bör fortsatta åtgärder vidtas för att säkerställa förutsättningarna för Försvarsmakten att över tiden behålla gruppbefäl, soldater och sjömän. Regeringen redovisade i prop. 2008/09:140 Ett användbart försvar, att personalförsörjningen av insatsförbanden ska moderniseras så att frivillighet i stället för värnplikt utgör grund för bemanningen av insatsorganisationen. Soldatförsörjningen ska ske med tidsbegränsat anställda, kontinuerligt eller tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän. Vidare anförde regeringen att huvuddelen av soldaterna i 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 BILAGA 1 arméstridskrafterna bör vara tjänstgörande, medan huvuddelen av soldaterna i marin- och flygstridskrafterna i stället bör vara kontinuerligt tjänstgörande. Bemanningen bör utgå från de krav som följer av att insatsorganisationen ska vara användbar i Försvarsmaktens samtliga uppgifter, såväl innanför som utanför landets gränser. Såväl soldater som officerare ska ha en skyldighet att delta i insats. Personalomsättningen görs löpande, personalen roterar in i och ut ur förbanden . Regeringen redovisade vidare att förutsättningarna för en effektiv och rationell bemanning av insatsorganisationen bör stärkas genom att soldater och sjömän ska kunna anställas i längre tidsbegränsade anställningar än vad lagen (1982:80) om anställningsskydd (LAS) medger. Rekrytering och förmågan att behålla soldater och sjömän anställningstiden ut bör vidare vara en central utgångspunkt för utformningen av försvaret. Regeringens bedömningar vilade på synen att det föreligger ett tydligt samband mellan den säkerhets- och försvarspolitiska handlingsfriheten och utformningen av Försvarsmaktens personalförsörjningssystem. Kvaliteten och tillgången på gruppbefäl, soldater och sjömän är avgörande för Försvarsmaktens förmåga att verka. För att skapa denna handlingsfrihet krävs att Försvarsmakten bemannas med anställd personal och att möjligheten att tidsbegränsat anställa soldater och sjömän stärks. Ändringar i totalförsvarsplikten samt frivillig rekrytering och utbildning Regeringen tillsatte 2007 en kommitté (Utredningen om totalförsvarsplikten, Fö2008:01) med uppdrag att bl.a. utforma förslag som möjliggjorde frivillig rekrytering och utbildning av sådan personal som tidigare tjänstgjorde enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt (dir. 2007:147). Kommittén redovisade i SOU 2008:98 ett antal principiella förslag i fråga om den frivilliga grundläggande militära utbildningen Utredningen föreslog bl.a. att Försvarsmakten skulle vara huvudman för rekryteringen av de soldater och sjömän som tjänstgör på frivillig grund och ansvara för bl.a. marknadsföring, urval samt beslut om vilka tester som bör föregå grundläggande militär utbildning. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 BILAGA 1 föreslog kommittén att Försvarsmakten skulle åläggas att från köpa sådana tester som föregår urval, och att den konkurrensbegränsning som detta innebär skulle utvärderas efter en övergångsfas. föreslogs även vara ansvarig myndighet för totalförsvarets centrala personalredovisning. Regeringen behandlade förslagen i den försvarspolitiska inriktningspropositionen 2008/09:140 Ett användbart försvar. Kommittén redovisade sina slutliga förslag (SOU 2009:63). Propositionen innehöll bl.a. förslag till ändringar i lagen om totalförsvarsplikt m.m. samt regeringens bedömningar avseende utformningen av den framtida rekryteringen och grundläggande utbildningen av militär personal. Med anledning av propositionen beslutade om ändringar i lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt m.m. (bet. 2009/10:FöU8, rskr. 2009/10:269). De ändringar i lagen om totalförsvarsplikt som trädde i kraft innebär att det finns möjligheter att skriva in för värnplikt och krigsplacera militär personal oavsett om personalen utbildats i enlighet med lagen om totalförsvarsplikt eller på frivillig grund. Denna möjlighet är av stor betydelse för att säkerställa förbandens tillgänglighet vid ett militärt hot mot . Regeringen har beslutat att samtliga förband i insatsorganisationen samt förbandsreserven vid varje givet tillfälle ska vara uppfyllda av krigsplacerad personal. Utöver det ska insatsorganisationen kompletteras med en personalreserv som innehåller militär personal som tidigare tjänstgjort inom Försvarsmakten. Försvarsmakten, och Myndigheten för samhällsskydd och beredskap redovisade kompletterande budgetunderlag med utgångspunkt från de bedömningar regeringen redovisade i propositionen 2008/09:140 Ett användbart försvar. redovisade Försvarsmakten hur den nya frivilliga utbildningen borde kvalitetssäkras. Regeringen beslutade att ge Försvarsmakten och i uppdrag att genomföra nödvändiga åtgärder med anledning av de lagändringar beslutat om. Uppdraget innebar att Försvarsmakten skulle rekrytera till en cirka lång frivillig grundläggande militär utbildning samt genomföra denna. utgångspunkt från de bedömningar regeringen redovisade i propositionen 2008/09:140 Ett användbart försvar och myndighetens nya uppdrag bytte namn till Totalförsvarets rekryteringsmyndighet. Avtal om längre tidsbegränsade anställningar av gruppbefäl, soldater och sjömän Försvarsmakten påbörjade anställning av gruppbefäl, soldater och sjömän enligt de nya principerna för personalförsörjningen. Vidare införde Försvarsmakten ett krav på internationell arbetsskyldighet för all personal i myndigheten. slöt parterna på det statliga avtalsområdet avtal som möjliggjorde för Försvarsmakten att anställa kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän tidsbegränsat sammantaget upp till . Kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän kunde därför anställas med stöd av kollektivavtal.