prop · H003195 · 2013-09-12 00:00:00 — Regeringens proposition 2012/13:195 Minskade krav på dokumentation i skolan Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås ändringar i skollagen (2010:800) i syfte att minska och förenkla lärarnas administrativa arbete. Genom ändringarna kan mer tid frigöras för undervisning, som uppföljningen av varje elevs kunskapsutveckling och behov av stöd säkerställs. Ändringarna innebär att kravet på skriftliga individuella utveck- lingsplaner ska avskaffas i årskurs 69 i , årskurs 6 i sameskolan och årskurs 710 i specialskolan. Detsamma gäller i årskurs 69 i grundsärskolan i de fall betyg sätts. Skriftliga individuella utvecklingsplaner i årskurs 15 i , grundsärskolan och sameskolan samt i årskurs 16 i specialskolan ska upprättas en gång per läsår, i stället för varje termin. Skriftliga individuella utvecklingsplaner ska även upprättas en gång per läsår för elever i årskurs 69 i grundsärskolan i de fall betyg inte sätts. Motsvarande ska gälla för elever i årskurs 710 i specialskolan som läser enligt grundsärskolans kursplaner. Utvecklingssamtal ska dock, liksom , hållas minst en gång per termin i samtliga nu nämnda skolformer och årskurser. Det föreslås vidare att bestämmelserna om utvecklingssamtal i skollagen ska ändras. Ändringen innebär att det tydliggörs att samma information som har lämnats i en skriftlig individuell utvecklingsplan ska lämnas muntligt vid utvecklingssamtalet. Lagändringarna föreslås träda i kraft . 2012/13:195 Innehållsförteckning Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. Ärendet och dess beredning .............................................................. Problemställning och nuvarande reglering........................................ Antalet skriftliga individuella utvecklingsplaner ska minskas ........ Konsekvenser av förslagen ............................................................. Bilaga 1 Sammanfattning av departementspromemorian Tid för undervisning lärares arbete med skriftliga individuella utvecklingsplaner (Ds 2013:23) ............................................ Författningsförslag i promemorian ....................................... Förteckning över remissinstanser avseende promemorian.... Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att antar regeringens förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800). Regeringen har följande förslag till lagtext. Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 10 kap. 12 och 13 §§, 11 kap. 15 och 16 §§, 12 kap. 1, 12 och 13 §§ samt 13 kap. 12 och 13 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas två nya paragrafer, 11 kap. 16 a § och 12 kap. 13 a §, av följande lydelse. Minst en gång varje termin ska Minst en gång varje termin ska läraren, eleven och elevens vård- läraren, eleven och elevens vård- nadshavare ha ett utvecklings- nadshavare ha ett utvecklings- samtal om hur elevens kunskaps- samtal om hur elevens kunskaps- utveckling och sociala utveckling bäst kan stödjas samt om vilka insatser som behövs för att eleven grunda sig på en utvärdering av ska nå kunskapskraven och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läro- på en utvärdering av elevens de ämnen som eleven får Utvecklingssamtal ska i vissa fall resultera i ett sådant åtgärdsprogram som avses i 3 kap. 9 §. I årskurs 15 ska läraren en läraren i en skriftlig individuell gång per läsår, vid ett av utvecklingssamtalen, i en skriftlig 1.ge omdömen om elevens kunskapsutveckling i förhållande till kunskapskraven i de ämnen som eleven får undervisning i, och 2.sammanfatta vilka insatser som behövs för att eleven ska nå kunskapskraven och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen Den individuella utvecklingsplanen får även innehålla omdömen om elevens utveckling i övrigt inom ramen för läroplanen, om rektorn beslutar det. Överenskommelser mellan läraren, eleven och elevens vårdnadshavare vid utvecklingssamtalet ska alltid dokumenteras i utvecklingsplanen. Rektorn beslutar om utformningen av sådan skriftlig information som ges i utvecklingsplanen. Skriftlig information om elevens skolgång får ges även vid andra tillfällen än vid ett utvecklingssamtal. Minst en gång varje termin ska Minst en gång varje termin ska läraren, eleven och elevens vård- nadshavare ha ett utvecklings- vårdnadshavare ha ett utvecklings- samtal om hur elevens kunskaps- utveckling och sociala utveckling utveckling bäst kan stödjas samt om vilka insatser som behövs för grunda sig på en utvärdering av att eleven ska nå kunskapskraven och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läro- på en utvärdering av elevens som eleven får undervisning i. Utvecklingssamtal ska i vissa fall resultera i ett sådant åtgärdsprogram som avses i 3 kap. 9 §. I årskurs 15 ska läraren en läraren i en skriftlig individuell gång per läsår, vid ett av utvecklingssamtalen, i en skriftlig 1.ge omdömen om elevens kunskapsutveckling i förhållande till kunskapskraven i de ämnen eller ämnesområden som eleven får undervisning i, och 2.sammanfatta vilka insatser som behövs för att eleven ska nå kunskapskraven och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen. Den individuella utvecklingsplanen får även innehålla omdömen om elevens utveckling i övrigt inom ramen för läroplanen, om rektorn beslutar det. Överenskommelser mellan läraren, eleven och elevens vårdnadshavare vid utvecklingssamtalet ska alltid dokumenteras i utvecklingsplanen. Rektorn beslutar om utformningen av sådan skriftlig information som ges i utvecklingsplanen. Skriftlig information om elevens skolgång får ges även vid andra tillfällen än vid ett utvecklingssamtal. I årskurs 69 ska läraren, om eleven får undervisning i ett ämnesområde eller ett ämne som eleven eller vårdnadshavaren inte begär betyg i, en gång per läsår vid ett av utvecklingssamtalen, i en 1. ge omdömen om elevens till kunskapskraven i ämnes- området eller ämnet, och 2. sammanfatta vilka insatser som behövs för att eleven ska nå kunskapskraven och i övrigt ut- vecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen i det ämnesområdet eller ämnet. Rektorn beslutar om utform- ningen av sådan skriftlig infor- mation som ges i utvecklings- Skriftlig information om elevens skolgång får ges även i andra fall än vad som följer av första stycket och även vid andra tillfällen än vid I detta kapitel finns I detta kapitel finns (213 §§), (213 a §§) bestämmelser om betyg (1423 §§), och bestämmelser om huvudmannens skyldigheter i särskilda fall (2426 §§). Minst en gång varje termin ska Minst en gång varje termin ska läraren, eleven och elevens vård- läraren, eleven och elevens vård- nadshavare ha ett utvecklings- nadshavare ha ett utvecklings- samtal om hur elevens kunskaps- samtal om hur elevens kunskaps- utveckling och sociala utveckling bäst kan stödjas samt om vilka insatser som behövs för att eleven grunda sig på en utvärdering av ska nå kunskapskraven och i på en utvärdering av elevens som eleven får undervisning i. Utvecklingssamtal ska i vissa fall resultera i ett sådant åtgärdsprogram som avses i 3 kap. 9 §. I årskurs 16 ska läraren en läraren i en skriftlig individuell gång per läsår, vid ett av utvecklingssamtalen, i en skriftlig 1. ge omdömen om elevens 1. ge omdömen om elevens till kunskapskraven i de ämnen som eleven får undervisning i, och till kunskapskraven i de ämnen eller ämnesområden som eleven får undervisning i, och 2. sammanfatta vilka insatser som behövs för att eleven ska nå kunskapskraven och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen. Den individuella utvecklingsplanen får även innehålla omdömen om elevens utveckling i övrigt inom ramen för läroplanen, om rektorn beslutar det. Överenskommelser mellan läraren, eleven och elevens vårdnadshavare vid utvecklingssamtalet ska alltid dokumenteras i utvecklingsplanen. Rektorn beslutar om utformningen av sådan skriftlig information som ges i utvecklingsplanen. Skriftlig information om elevens skolgång får ges även vid andra tillfällen än vid ett utvecklingssamtal I årskurs 710 ska, om grundsärskolans kursplaner till- lämpas och eleven får under- visning i ett ämnesområde eller ett ämne som eleven eller vårdnads- havaren inte begär betyg i, läraren en gång per läsår vid ett av utvecklingssamtalen i en skriftlig individuell utvecklingsplan 1. ge omdömen om elevens kun- skapsutveckling i förhållande till kunskapskraven i ämnesområdet eller ämnet, och 2. sammanfatta vilka insatser som behövs för att eleven ska nå kunskapskraven och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen i det ämnesområdet eller ämnet. Rektorn beslutar om utform- ningen av sådan skriftlig infor- mation som ges i utvecklings- Skriftlig information om elevens skolgång får ges även i andra fall än vad som följer av första stycket och även vid andra tillfällen än vid Minst en gång varje termin ska Minst en gång varje termin ska läraren, eleven och elevens vård- nadshavare ha ett utvecklings- utvecklingssamtal om hur elevens samtal om hur elevens kunskaps- utveckling och sociala utveckling bäst kan stödjas samt om vilka insatser som behövs för att eleven samtalet ska grunda sig på en ska nå kunskapskraven och i utvärdering av elevens utveckling i övrigt utvecklas så långt som förhållande till läroplanen. möjligt inom ramen för läro- lingssamtalet ska grunda sig på en utvärdering av elevens utveckling i förhållande till läroplanen och kunskapskraven i de ämnen som eleven får undervisning i. Utvecklingssamtal ska i vissa fall resultera i ett sådant åtgärdsprogram som avses i 3 kap. 9 §. I årskurs 15 ska läraren en läraren i en skriftlig individuell gång per läsår, vid ett av utvecklingssamtalen, i en skriftlig 1.ge omdömen om elevens kunskapsutveckling i förhållande till kunskapskraven i de ämnen som eleven får undervisning i, och 2.sammanfatta vilka insatser som behövs för att eleven ska nå kunskapskraven och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen. Den individuella utvecklingsplanen får även innehålla omdömen om elevens utveckling i övrigt inom ramen för läroplanen, om rektorn beslutar det. Överenskommelser mellan läraren, eleven och elevens vårdnadshavare vid utvecklingssamtalet ska alltid dokumenteras i utvecklingsplanen. Rektorn beslutar om utformningen av sådan skriftlig information som ges i utvecklingsplanen. Skriftlig information om elevens skolgång får ges även vid andra tillfällen än vid ett utvecklingssamtal. Denna lag träder i kraft . 3 Ärendet och dess beredning uppdrog statsrådet och chefen för åt en utredare (/5725/) att biträda med att utarbeta förslag som innebär en minskad administration för lärare. Uppdraget genomfördes i form av en arbetsgrupp (U2012:E) inom . Uppdraget redovisades i departementspromemorian Tid för undervisning lärares arbete med skriftliga individuella utvecklingsplaner (Ds 2013:23). En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. Promemorian har remissbehandlats. En förteckning av remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissyttranden och en sammanställning av dessa finns tillgängliga i (2013/2583/S). Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Lagrådet har lämnat förslaget utan erinran. I förhållande till lagrådsremissen har några redaktionella ändringar gjorts i lagtexten och i avsnitt 5 och 9. 4Problemställning och nuvarande reglering Flera studier har visat att lärares arbetsbelastning har ökat och att lärares arbetstid i ökad utsträckning ägnas åt administration och dokumentation. Enligt är lärare den yrkesgrupp som mest upplever att deras arbetsbelastning har ökat. Många lärare anser numera att de inte hinner lägga tillräckligt mycket tid på sitt kärnuppdrag, nämligen att undervisa. Lärarnas arbetsuppgifter har ökat bl.a. när det gäller kraven att skriftligt dokumentera elevernas behov av kommande insatser och kunskapsutveckling. Nedan redogörs för den nuvarande regleringen om utvecklingssamtal och skriftliga individuella utvecklingsplaner, bakgrunden till densamma samt för annan reglering som har betydelse i sammanhanget. Den nuvarande regleringen om utvecklingssamtal och skriftliga individuella utvecklingsplaner Skollagen (2010:800), som trädde i kraft , innehåller ett kapitel för varje skolform: bl.a. , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan. Utvecklingssamtal och skriftliga individuella utvecklingsplaner regleras i respektive skolformskapitel i två olika paragrafer. Dessutom finns det en allmän bestämmelse om att eleven och elevens vårdnadshavare fortlöpande ska informeras om elevens utveckling (3 kap. 4 §). Bestämmelserna om utvecklingssamtal innebär att läraren, eleven och elevens vårdnadshavare minst en gång varje termin ska ha ett utvecklingssamtal om hur elevens kunskapsutveckling och sociala utveckling bäst kan stödjas. Informationen vid utvecklingssamtalet ska grunda sig på en utvärdering av elevens utveckling i förhållande till läroplanen (10 kap. 12 §, 11 kap. 15 §, 12 kap. 12 § och 13 kap. 12 §). Vid utvecklingssamtalet ska läraren i en skriftlig individuell utvecklingsplan dels ge omdömen om elevens kunskapsutveckling i förhållande till kunskapskraven i de ämnen som eleven får undervisning i, dels sammanfatta vilka insatser som behövs för att eleven ska nå kunskapskraven och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen. Den skriftliga individuella utvecklingsplanen får även innehålla omdömen om elevens utveckling i övrigt inom ramen för läroplanen, om rektorn beslutar det. Överenskommelser mellan läraren, eleven och elevens vårdnadshavare vid utvecklingssamtalet ska alltid dokumenteras i utvecklingsplanen. Det är rektorn som beslutar om utformningen av sådan skriftlig information som ges i utvecklingsplanen. Skriftlig information om elevens skolgång får ges även vid andra tillfällen än vid ett utvecklingssamtal (10 kap. 13 §, 11 kap. 16 §, 12 kap. 13 § och 13 kap. 13 §). Äldre reglering om utvecklingssamtal och skriftliga individuella utvecklingsplaner Utvecklingssamtal reglerades första gången i den grundskoleförordning som trädde i kraft (SFS 1994:1194). I bestämmelsen om utvecklingssamtal framgick att läraren fortlöpande skulle informera eleven och elevens vårdnadshavare om elevens skolgång och att läraren minst en gång varje termin skulle ha ett utvecklingssamtal med eleven och elevens vårdnadshavare om hur elevens kunskapsutveckling och sociala utveckling bäst kunde stödjas. Dessutom angavs bl.a. att läraren, på begäran av en elevs vårdnadshavare och som ett komplement till samtalet, skulle lämna skriftlig information om elevens skolgång. Sådan information fick dock inte ha karaktären av betyg. ändrades bestämmelsen, så att det bl.a. framgick att informationen vid utvecklingssamtalet skulle grunda sig på en utvärdering av elevens utveckling i relation till målen i läroplanen och i kursplanerna. Dessutom skulle informationen tydliggöra vilka insatser som behövdes för att eleven skulle nå målen. Detta var det första steget mot införandet av skriftliga individuella utvecklingsplaner. Bestämmelsen ändrades återigen då skriftliga individuella utvecklingsplaner reglerades . redan förekommit i praktiken då de ansågs gagna planering och utvärde- Prop. 2012/13:195 ring av undervisningen och därmed eleverna. I den nya regleringen angavs att läraren, vid utvecklingssamtalet, i en framåtsyftande indivi- duell utvecklingsplan skriftligt skulle sammanfatta vilka insatser som behövdes för att eleven skulle nå målen och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen och kursplanerna. Motiven för att införa skriftliga individuella utvecklingsplaner var bl.a. att det dåvarande betygssystemet som fanns innebar att betyg sattes först i årskurs 8. Betygssystemet ansågs ge en alltför ofullständig och sen information om elevers kunskapsutveckling. Dessutom förekom redan olika typer av skriftlig information om eleverna, utan att frågan var närmare reglerad. Mot denna bakgrund ansågs det finnas ett behov av att systematisera och förstärka den skriftliga informationen. Den skriftliga individuella utvecklingsplanen fick dock inte vara betygsliknande. En muntlig utvärdering av elevens resultat skulle emellertid göras vid utvecklings- samtalet. ändrades regleringen igen. infördes ett krav på att de skriftliga individuella utvecklingsplanerna även skulle innehålla omdömen om elevens kunskapsutveckling i varje ämne. Dessa omdömen fick vara betygsliknande, utformas efter elevernas ålder och mognad och beslutas lokalt på den enskilda skolan. Förändringen innebar att utvecklingsplanen inte längre enbart var framåtsyftande. Motiven för att komplettera den skriftliga individuella utvecklingsplanen med skriftliga omdömen var bl.a. dels att det dåvarande betygssystemet inte gav tillräcklig information om elevernas kunskapsutveckling och att informationen kom i ett för sent skede, dels att den information som gavs om elevens skolgång i samband med utvecklingssamtalet ofta upplevdes som otydlig. Många föräldrar uttryckte att de ville ha information om sitt barns utveckling som gav klara signaler om vad som behövde förbättras för att målen i skolan skulle uppnås. Formella begränsningar av vilken information som fick lämnas, såsom förbudet mot betygsliknande information, ansågs svårförenliga med sådana önskemål. Ett sätt att öka tydligheten ansågs vara att lärarna fick möjlighet att uttrycka sig i mer betygsliknande former. Det ansågs naturligt att den skriftliga informa- tionen i omdömena anpassades till betygsskalans olika steg ju högre upp i årskurserna eleverna kom. Annan reglering som har betydelse för kommunikationen med elever och föräldrar Som framgått ovan infördes regleringen avseende skriftliga individuella utvecklingsplaner och skriftliga omdömen när regleringen i övrigt bl.a. innebar att betyg sattes första gången i årskurs 8. har det skett förändringar i regleringen om bl.a. betyg. Nedan ges en kort sammanfattning över de ändringar som har gjorts i syfte att förbättra och stärka uppföljningen och utvärderingen av elevernas kunskapsutveckling samt även information om denna till elever och föräldrar. infördes en ny betygsskala för bl.a. , grund- särskolan (i de fall betyg sätts i ämnen i den skolformen), sameskolan Den nya betygsskalan har sex steg i stället för den tidigare som hade tre steg. Som skäl för denna ändring angavs bl.a. att fler betygssteg ger en ökad tydlighet i information till elever och deras föräldrar genom att kunskapsutvecklingen hos eleverna bättre synliggörs. Vidare infördes vid samma tillfälle nya bestämmelser som dels innebar att eleverna ska informeras om de grunder som tillämpas vid betygssättningen (3 kap. 15 §), dels att den som har beslutat ett betyg på begäran ska upplysa eleven och elevens vårdnadshavare om skälen för betyget (3 kap. 17 §). Samma höst infördes nya läroplaner med kursplaner för den obligatoriska skolan genom förordningar (SKOLFS 2010:37, SKOLFS 2010:250, SKOLFS 2010:251 och SKOLFS 2010:255), som kompletterades med Statens skolverks föreskrifter om kunskapskrav (SKOLFS 2011:19, SKOLFS 2011:29, SKOLFS 2011:57 och SKOLFS 2011:67). De nya kursplanerna är mer konkreta och tydliga än de tidigare. De är även mer nationellt styrande genom att det centrala innehållet i lärarnas undervisning anges. Kunskapskraven är tydligare än de tidigare målen att sträva mot, målen att uppnå och betygskriterierna. infördes betyg från och med årskurs 6 i , grundsärskolan (i de fall betyg sätts i ämnen i den skolformen) och sameskolan och i årskurs 7 i specialskolan. Skälet för denna ändring var bl.a. att betygen ansågs vara ett viktigt instrument för att utvärdera och följa upp elevernas kunskapsutveckling. Vidare har fler obligatoriska nationella prov införts. infördes nationella prov i årskurs 3 i och motsvarande skolformer i ämnena svenska, svenska som andraspråk och matematik. infördes nationella prov i de naturorienterande ämnena (NO) i årskurs 9 i och motsvarande skolformer. genomfördes en obligatorisk utprövning av proven i de samhällsorienterande ämnena (SO) och de naturorienterande ämnena (NO) i årskurs 6 i och motsvarande skolformer. En motsvarande obligatorisk utprövning av proven i SO-ämnena genomfördes även i årskurs 9 i och motsvarande skolformer. Proven i SO- och NO-ämnena i årskurs 6 i och motsvarande skolformer samt proven i SO-ämnena i årskurs 9 i och motsvarande skolformer införs 2014. utfärdar allmänna råd till skolor och förskolor om hur de ska tillämpa förordningar och föreskrifter. Råden ska följas om skolan inte handlar på ett annat sätt som gör att kraven i bestämmelserna uppfylls. Allmänna råd syftar till främja en enhetlig rättstillämpning. utfärdade allmänna råd med kommentarer för den individuella utvecklingsplanen med skriftliga omdömen (SKOLFS 2009:16). Dessa råd ersattes 2012 med allmänna råd om utvecklings- samtalet och den skriftliga individuella utvecklingsplanen (SKOLFS 2012:16). Som nämnts ovan var en anledning till att de skriftliga individuella utvecklingsplanerna infördes att de ansågs gagna planering och utvärde- ring av undervisningen. utfärdade allmänna råd för , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan om plane- ring och genomförande av undervisningen (SKOLFS 2011:149). de allmänna råden bör lärare dokumentera sin planering av under- Prop. 2012/13:195 visningen och sina uppföljningar så att dokumentationen bl.a. ger stöd för kommunikation med elever och vårdnadshavare om vad som är syftet med undervisningen och hur den ska genomföras. De allmänna råden innebär vidare att lärarna bör använda sig av effektiva rutiner och former för dokumentation som väl återspeglar elevernas kunskaper och som ger en grund för kommunikation av bedömning och betygssättning med elever och vårdnadshavare. I kommentarerna anges att det är viktigt att lärarna, för att kunna stödja elevernas fortsatta kunskapsutveckling och lärande, dokumenterar elevernas kunskaper på ett sakligt och tydligt sätt samt att väl utformad dokumentation underlättar lärarens arbete med att upprätta skriftliga omdömen och sätta betyg. 5Antalet skriftliga individuella utvecklingsplaner ska minskas Regeringens förslag: Det ska inte längre finnas något krav på att upprätta skriftliga individuella utvecklingsplaner i årskurs 69 i , årskurs 6 i sameskolan och i årskurs 710 i specialskolan. Detsamma ska gälla för årskurs 69 i grundsärskolan i de fall betyg sätts. I årskurs 15 i , grundsärskolan och sameskolan samt i årskurs 16 i specialskolan ska läraren upprätta en skriftlig individuell utvecklingsplan en gång per läsår, i stället för varje termin. Detta ska göras vid ett av läsårets utvecklingssamtal. Rektorn beslutar om utformningen av den skriftliga information som ges i utvecklingsplanen. Om en elev i årskurs 69 i grundsärskolan får undervisning i ämnesområden eller ämnen där betyg inte sätts ska läraren en gång per läsår, vid ett av utvecklingssamtalen, upprätta en skriftlig individuell utvecklingsplan för dessa ämnesområden eller ämnen. Motsvarande gäller för elever i specialskolans årskurs 710 som läser enligt grundsärskolans kursplaner. Rektorn beslutar om utformningen av den skriftliga information som ges i utvecklingsplaner. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag med undantag för att det i promemorian föreslås att den skriftliga individuella utvecklingsplanen i årskurs 69 i grundsärskolan enbart ska innehålla omdömen om elevens kunskapsutveckling och inte någon sammanfattning om vilka insatser som behövs för att eleven ska nå kunskapskraven och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för läroplanen. Motsvarande föreslås gälla för elever i specialskolans årskurs 710 som följer den undervisning som gäller för grundsärskolan.