prop · H00370 · 2013-02-11 00:00:00 — En sådan möjlighet finns ju i fråga om nätkoncession för linje i och med att en sådan ska kunna omprövas bland annat på initiativ av nätmyndig- heten när en fyrtioårig skyddstid har gått till ända. Regeringen uppfattar att det inte bör uteslutas att ett motsvarande behov kan uppkomma även i fråga om en nätkoncession för område. Det bör därför vara möjligt för nätmyndigheten att ta initiativ till att ompröva villkoren för en nätkoncession för område när detta är motiverat ur allmän synpunkt. I likhet med vad som föreslås gälla för nätkoncessioner för linje bör möjligheten vara begränsad såtillvida att omprövningen bara kan äga rum med ett visst tidsintervall. Regeringen bedömer att en lämplig sådan period är , vilket är giltighetstiden för en nätkoncession för område. Även när det gäller villkor bör omprövningen göras av den myndighet som har att pröva frågan i första instans vid meddelande av nät- koncession. Det betyder att nätmyndigheten ska vara prövnings- myndighet utom i ärenden som gäller en utlandsförbindelse. I det sist- nämnda fallet bör regeringen ompröva villkoren. Regeringens förslag: slutliga beslut i ett ompröv- ningsärende ska få överklagas till regeringen, om ärendet avser en I övriga fall ska beslutet få överklagas till mark- och beslut att inte inleda en omprövning efter ansökan ska få överklagas till regeringen, om ärendet avser en stamledning eller en utlandsförbindelse. I andra fall ska beslutet få överklagas till mark- och miljödomstol. Beslut om föreläggande att ge in utredning ska få överklagas till mark- och miljödomstol. förslag: Överensstämmer delvis med rege- Utredningen har föreslagit att överklagande ska ske hos allmän Remissinstanserna: () har anfört att ytterligare överväganden bör göras såvitt avser möjligheten att överklaga ett beslut att inleda ett omprövningsförfarande. remissinstanser har tillstyrkt förslaget eller inte haft något att invända Förslaget i utkastet till lagrådsremiss: Överensstämmer i sak med Remissinstanserna: Kammarrätten i och Kammarrätten i har förordat att alla beslut i frågor om nätkoncession över- klagas till allmän förvaltningsdomstol. har konstaterat att omständigheterna i stort till övervägande del talar för det lagda förslaget. Övriga remissinstanser har tillstyrkt förslaget eller inte framfört några invändningar mot det. Skälen för regeringens förslag slutliga beslut i omprövningsärendet beslut i omprövningsfrågor bör kunna överklagas om beslutet innebär att myndigheten skiljer ärendet från sig. en början det beslut genom vilket nätmyndigheten avslutar ett full- Ett sådant beslut bör överklagas i samma ordning som beslut om meddelande av nätkoncession. betyder att ett beslut ska överklagas till regeringen om det avser en stamledning och annars till mark- och miljödomstol. vägandena när det gäller vilken domstol som bör pröva ett överklagande redovisas i avsnitt 5.4. Där behandlas också de invändningar som har framförts av Kammarrätten i och Kammarrätten i . Beslut att avslå en ansökan om omprövning Även beslut att inte inleda en omprövning efter ansökan bör kunna över- Även i fråga om ett sådant beslut bör i huvudsak samma ordning gälla för överklagandet som när det gäller koncessionsbeslut i allmänhet. Om beslutet gäller en stamledning bör det således överklagas till rege- Till skillnad från det beslut som avslutar ett fullständigt omprövnings- förfarande kan nätmyndighetens beslut att inte inleda en omprövning avse en utlandsförbindelse. De viktigaste utlandsförbindelserna är stam- ledningar. Det finns dock regionledningar som förbinder det svenska elnätet med utlandet. Om ett omprövningsförfarande inleds i fråga om en sådan utlandsförbindelse ska regeringen göra prövningen som första och enda instans. Mot den bakgrunden framstår det som naturligt att nät- myndighetens beslut att avslå en ansökan överklagas till regeringen om ärendet avser en regionledning som är en utlandsförbindelse. Beslut att inleda ett omprövningsförfarande har framhållit att ett omprövningsförfarande avseende en meddelad koncession utgör en ingripande åtgärd i enskilds ekonomiska förhållanden och att det ställs höga krav på såväl propor- tionalitet som rättssäkerhet när det gäller denna typ av ingripanden. Lagrådet har anfört att med hänsyn bl.a. till de motstående intressen som kan förekomma i ett koncessionsärende och till de kostnader som en omprövning kan medföra för koncessionshavaren måste ett beslut att inleda ett omprövningsförfarande kunna överklagas. Det kan till en början konstateras att det förslag som läggs fram i propositionen innebär en lättnad för nätkoncessionshavarna på så sätt att det inte som måste ske en obligatorisk omprövning för att en nätkoncession för linje ska fortsätta att gälla. Regeringen föreslår inte heller en ordning där en ansökan från en myndighet med automatik ska föranleda en fullständig omprövning. Som en jämförelse kan nämnas en sådan omprövning som ska äga rum efter ansökan enligt 24 kap. 7 § . Regeringen noterar också att det även i andra sammanhang finns beslut som fattas inom ramen för ett förfarande och som medför kostnader och andra olägenheter för parterna utan att det därför är möjligt att överklaga beslutet särskilt. Beslut som en domstol fattar under rätte- gången kan exempelvis inte alltid överklagas särskilt. Av särskilt intresse i detta sammanhang är ett beslut av en domstol att meddela prövnings- tillstånd efter ett överklagande. Ett sådant beslut kan inte överklagas särskilt trots att processen i överrätten kan medföra stora kostnader för klagandens motpart. Syftet med förslaget om ett särskilt omprövningsförfarande, som ersätter ordningen med förlängd giltighetstid efter ansökan, är till en början att, så långt det är möjligt, undvika onödiga merkostnader för de berörda aktörerna. är avsikten att säkerställa att en omprövning verkligen äger rum i de fall där det är motiverat och att prövningen i ett sådant fall inte blir omotiverat resurskrävande. En möjlighet att särskilt överklaga nätmyndighetens beslut att inleda ett omprövningsförfarande skulle medföra såväl tidsutdräkt som kostnader till nackdel för andra berörda. Enligt regeringens bedömning har en möjlighet att överklaga inte ett sådant praktiskt värde för nätkoncessionshavarna att det uppväger de olägenheter en överprövning medför i övrigt. De remissinstanser som särskilt bevakar nätkoncessionshavarnas intressen har inte heller efterlyst någon överklagandemöjlighet. Regeringen anser därför att det som och Lagrådet har anfört inte med nödvändighet motiverar att det införs en möjlighet att 2012/13:70 överklaga. I stället måste en avvägning göras mellan motstående intressen, såväl allmänna som enskilda, när det gäller omprövningen av en nätkoncession. Den ordning som föreslås i propositionen är förenlig med högt ställda krav på rättssäkerhet. Det finns mot denna bakgrund inte skäl att införa en möjlighet att överklaga nätmyndighetens beslut att inleda ett omprövningsförfarande. I avsnitt 9.5 föreslår regeringen att nätmyndigheten ska få förelägga nätkoncessionshavaren att ge in utredning i omprövningsärendet. Före- lägganden är av sådan ingripande karaktär att de bör kunna överklagas oavsett om de förenas med vite eller inte. Ett beslut om föreläggande bör överklagas till mark- och miljödomstol. 10 Färdigställande av ledning 10.1Skyldighet att färdigställa ledning Regeringens förslag: En innehavare av en nätkoncession för linje ska senast efter det att beslutet att meddela nätkoncession vunnit laga kraft ha färdigställt den ledning som nätkoncessionen avser. Om det finns särskilda skäl ska nätmyndigheten kunna förlänga tiden för färdigställande efter ansökan av nätkoncessionshavaren. Regeringen ska pröva ärendet om det avser en utlandsförbindelse. En nätkoncession för linje ska få återkallas helt eller delvis om nätkoncessionshavaren inte har färdigställt en ledning i rätt tid. beslut om förlängning av tiden för färdigställande ska få överklagas till mark- och miljödomstol. Om ärendet avser en stamledning, ska dock beslutet överklagas till regeringen. förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser har tillstyrkt förslaget eller inte framfört några invändningar mot det. anser att färdigställandetiden bör vara . har anfört att förslaget kan leda till att ytterligare beslut överklagas, med risk för förseningar i beslutsprocessen och projektet i dess helhet samt behov av kontrollbesiktningar från nätmyndigheten. anser att den generellt fastställda färdigställandetiden bör vara längre än och att det bör vara lätt att få förlängd färdigställandetid. Förslaget i utkastet till lagrådsremiss: Överensstämmer i sak med regeringens. Remissinstanserna: Kammarrätten i och Kammarrätten i har förordat att alla beslut i frågor om nätkoncession över- klagas till allmän förvaltningsdomstol. Förvaltningsrätten i har konstaterat att omständigheterna i stort till övervägande del talar för det lagda förslaget i fråga om överklagande. Övriga remissinstanser har Prop. 2012/13:70 tillstyrkt förslaget eller inte framfört några invändningar mot det. Skälen för regeringens förslag Konsekvenser av att en ledning inte färdigställs När det gäller nätkoncession för linje är huvudregeln att en ledning inte får börja byggas innan nätkoncession har beviljats. Ansökan och beviljande av nätkoncession är alltså ett steg av flera när ett nätföretag ska bygga en ledning och ta den i drift. Det är därför möjligt att det senare i processen dyker upp andra hinder, som får till följd att ledningen aldrig uppförs. Att en nätkoncession för linje har beviljats berör andra än nätkon- En meddelad nätkoncession för linje innebär i praktiken till viss del ett hinder för en fastighetsägare att använda en del av fastig- Nätkoncessionen innebär vidare att ingen annan än nät- koncessionshavaren får bygga en ledning med samma sträckning, oavsett om koncessionen faktiskt kommer till användning. Om en nätkoncession för linje meddelas utan att ledningen därefter färdigställs, får det sålunda negativa konsekvenser för andra än nät- Enligt nuvarande bestämmelser finns inte heller någon möjlighet att återkalla en nätkoncession för linje endast med hän- visning till att den ledning koncessionen avser inte har uppförts. koncessionshavaren är inte heller skyldig att ta bort eventuella påbörjade ledningsdragningar och andra tillhörande anläggningar. Ledningar som tas ur bruk Den beskrivna situationen liknar i viss mån den att ledningen har tagits Nätkoncessionen utgör även då en belastning för fastighets- ägaren och ett hinder för andra nätföretag att utnyttja ledningssträck- Av 2 kap. 17 § ellagen (1997:857) framgår emellertid att en ledning inte får vara ur bruk längre än sammanlagt utan tillstånd av regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, nätmyndigheten. Vidare anges i 2 kap 18 § första stycket 1 ellagen att en nätkoncession ska återkallas, helt eller delvis, om en ledning inte längre behövs för en Behovet av en ny bestämmelse om färdigställande I propositionen föreslår regeringen att nätkoncessioner för linje ska gälla tills vidare (se avsnitt 8). Mot den bakgrunden bedömer regeringen att en situation där en ledning inte färdigställs kan få större praktiska konsekvenser än med det nuvarande regelverket. Det bör därför införas en möjlighet att återkalla en nätkoncession för linje, helt eller delvis, om nätkoncessionshavaren inte har färdigställt anläggningen inom en viss Som Lagrådet har framhållit är det dock inte nödvändigt att införa en föreskrift om obligatorisk återkallelse i förseningsfall. Som har anfört bör färdigställandetiden vara så utsträckt att det i de allra flesta fall inte ska vara några problem för koncessionshavaren att färdigställa ledningen. framstår som väl avvägd. Det står klart att en längre färdigställandetid 2012/13:70 ibland kan vara motiverad, men den frågan bör enligt regeringens bedömning inte hanteras genom att slås fast i lag som några remissinstanser har förordat. Det kan finnas skäl att medge förlängning av femårsperioden, exempel- vis om det är fråga om att uppföra en omfattande och komplicerad anläggning. Det bör därför vara möjligt att efter ansökan av nät- koncessionshavaren förlänga tiden för att färdigställa anläggningen. har framhållit att förslaget innebär att ytter- ligare ett beslut, som kan överklagas, kan behöva tas av nätmyndigheten och att detta medför en risk för förseningar i beslutsprocessen. Det kan inte uteslutas att beslutsprocessen i något fall kan kompliceras av att ett särskilt beslut måste fattas i frågan om förlängning. När det gäller mer omfattande eller komplicerade projekt framstår det dock som en naturlig utgångspunkt att frågan om förlängd färdigställandetid väcks redan på ett tidigt stadium och kan hanteras utan alltför stora problem inom ramen för koncessionsärendet. Regeringen bedömer att den lösning som Energi- nätsutredningen har föreslagit är en lämplig avvägning mellan de olika intressen som måste beaktas i detta sammanhang. Enligt det förslag som redovisas i avsnitt 5.2 ska beslut i frågor om nät- koncession i de flesta fall meddelas av nätmyndigheten i första instans. Ärenden som rör en utlandsförbindelse ska dock prövas av regeringen. Denna ordning bör gälla även beslut om förlängning av tiden för färdig- ställande. När det gäller överklagande bör ordningen vara densamma som när det gäller beslut om meddelande av nätkoncession. Det innebär att beslutet ska överklagas till mark- och miljödomstol om det gäller en regionled- ning och till regeringen om det gäller en stamledning. De närmare över- vägandena när det gäller vilken domstol som bör pröva ett överklagande redovisas i avsnitt 5.4. Där behandlas också de invändningar som har framförts av Kammarrätten i och Kammarrätten i . Regeringens förslag: En innehavare av en nätkoncession för linje ska redovisa till nätmyndigheten i vilken utsträckning ledningen är färdig- ställd senast tiden för färdigställande löper ut. En innehavare av en nätkoncession för område ska till nätmyndig- heten anmäla de ledningar med en högre spänning än som nätkoncessionshavaren har byggt inom området. Anmälan ska göras senast efter det att ledningen färdigställts. förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De flesta remissinstanser har tillstyrkt förslaget eller inte framfört några invändningar mot det. har anfört att ett rimligt intervall att anmäla Prop. 2012/13:70 färdigställande av ledningar inom ett område är en gång . Skälen för regeringens förslag I avsnitt 10.1 redovisar regeringen sitt förslag att en innehavare av en nätkoncession för linje ska vara skyldig att färdigställa ledningen inom . För att nätmyndigheten ska ha möjlighet att ingripa, när en ledning inte har uppförts i enlighet med koncessionen, bör nät- koncessionshavaren vara skyldig att redovisa i vilken utsträckning ledningen är färdigställd senast tiden för färdig- ställande löper ut. har även föreslagit en skyldighet för innehavare av en nätkoncession för område att anmäla till nätmyndigheten vilka ledningar med en spänning överstigande som nätföretaget byggt med stöd av koncessionen. Skyldigheten ska enligt förslaget fullgöras senast efter det att ledningen färdigställts. En sammanställ- ning av sådana uppgifter bör enligt utredningens bedömning kunna vara ett hjälpmedel vad gäller en optimal planering av utbyggnaden av ledningar i landet. Regeringen delar utredningens bedömning. och har förordat en ordning där en samlad anmälan görs en gång . Regeringen bedömer dock att det är ändamålsenligt att knyta tidsfristen för anmälan till den tidpunkt då ledningen färdigställs. Det finns dock inte något hinder för att en nät- koncessionshavare, som har de praktiska förutsättningarna, gör samlade redovisningar halvårsvis. 11 Strukturförändringar av elnät Regeringens bedömning: Det bör inte införas särskilda bestämmelser om tillåtlighetsprövning vid strukturförändringar av elnätet. förslag: Vid en strukturförändring av elnätet ska en tillåtlighetsprövning ske som omfattar projektet i dess helhet. Efter det att regeringen beslutat att ett visst projekt är tillåtet ska nätmyn- digheten handlägga tillståndsfrågan i de enskilda delarna av projektet enligt sedvanliga koncessionsregler för linje. Prövningen hos nätmyndig- heten ska begränsas till de frågor som inte har prövats av regeringen. Remissinstanserna: har avstyrkt för- slaget med hänvisning till att inspektionen har svårt att se behovet av en särskild tillåtlighetsprövning. Kammarrätten i har anfört att det kan vara fördelaktigare för nätkoncessionshavare att planerade led- ningar inte är att se som ledningar ingående i ett projekt av struktur- förändrande art utan i stället ses som separata ledningar. 2012/13:70 har även anfört att det kan uppstå delade meningar om uppförande av vissa ledningar är att se som strukturförändringar och att det bör införas en överklagbar bestämmelse där det fastställs huruvida projektet är av strukturförändrande art. har anfört att eftersom Ström och Ström redan är pågående projekt så är frågan om inte förslaget delvis har spelat ut sin roll. har tillstyrkt att det införs regler om tillåtlighetsprövning. Verket menar dock att det bör övervägas om inte tillåtlighetsprövningen bör införas i i stället för i ellagen. Övriga remissinstanser har tillstyrkt förslaget eller inte framfört några invändningar mot det. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen måste till en början ta ställning till om det finns något praktiskt behov av en sådan tillåtlighetsprövning som har föreslagit. har anfört att den har svårt att se behovet av en tillåtlighetsprövning vid strukturförändringar av elnät. Det före- faller inte sannolikt att så komplicerade strukturförändringar som de som ska utföras i kommer att behöva genomföras i övriga större städer. Enligt Energimarknadsinspektionens uppfattning handlar de flesta förändringar om okontroversiella kablifieringar för att bl.a. underlätta bostadsbyggande. anser att det inte finns risk för att en viss ledning inte alls skulle gå att uppföra och därigenom försvåra genomförandet av ett helt ledningsprojekt. Detta eftersom en elledning normalt har fler alternativa lösningar än väg och järnväg som utredningen drar paralleller till. Erfarenheter från Ström visar att det kan vara svårt att förutse allt vid en övergripande prövning och att det kan finnas anledning att ändra delar av strukturprojektet, t.ex. till följd av opinionsyttringar. Regeringen finner i likhet med bl.a. att mycket talar för att förslag i huvudsak är över- spelat. finns det inte något uttalat behov av särskilda regler för strukturförändringar av elnät. Det bör därför inte införas särskilda bestämmelser om tillåtlighetsprövning. Regeringens förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . förslag: Lagändringarna ska träda i kraft . Remissinstanserna har inte berört frågan särskilt. Skälen för regeringens förslag: En lämplig tidpunkt för lagänd- ringarna att träda i kraft är . Prövning av ärenden i första instans Regeringens förslag: Ärenden som har inletts hos regeringen före ikraftträdandet men ännu inte avgjorts ska prövas av regeringen även i de fall där nätmyndigheten enligt de nya föreskrifterna ska göra pröv- ningen som första instans. har inte berört frågan. Remissinstanserna har inte berört frågan. Skälen för regeringens bedömning: förslag har utgått ifrån att bestämmelserna om prövning i första instans ska vara i huvudsak oförändrade men att regleringen ska finnas i 2 kap. ellagen (1997:857) i stället för i elförordningen (1994:1250). Regeringens förslag avviker något från och innebär att vissa ärenden som prövas av regeringen som första och enda instans i stället ska prövas av nätmyndigheten (se avsnitt 5.2). Ett litet antal ärenden kommer att vara föremål för regeringens prövning när de nya reglerna börjar gälla. Regeringen bedömer att det är ändamåls- enligt att den prövningen slutförs av regeringen. Regeringens förslag: Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla i fråga om överklagande av beslut som nätmyndigheten har meddelat före ikraftträdandet. förslag: Överensstämmer i sak med rege- ringens. Remissinstanserna har tillstyrkt förslaget eller inte haft något att invända mot det. Skälen för regeringens förslag: I propositionen föreslås att huvud- regeln ska vara att nätmyndighetens beslut i koncessionsfrågor ska över- klagas till mark- och miljödomstol i stället för som till regeringen. Vidare föreslås att vissa beslut som enligt gällande bestämmelser får överklagas till allmän förvaltningsdomstol i stället ska överklagas till mark- och miljödomstol. Förslaget redovisas i avsnitt 5.4. Ett flertal beslut kommer att vara föremål för överprövning hos rege- ringen när de nya reglerna börjar gälla. Det kan inte heller uteslutas att det finns beslut som har överklagats till allmän för- valtningsdomstol. Vidare kan det finnas beslut som har meddelats av nätmyndigheten före ikraftträdandet och fortfarande kan överklagas. Regeringen bedömer att övergången till den nya instansordningen underlättas om de beslut som meddelas före ikraftträdandet får över- klagas i enlighet med äldre föreskrifter. 2012/13:70 12.4 Nätkoncession som gäller vid ikraftträdandet Regeringens förslag: En nätkoncession som gäller vid ikraftträdandet ska gälla tills vidare. En nätkoncession för linje som gäller vid ikraftträdandet ska dock anses som en sådan nätkoncession för linje som enligt de nya före- skrifterna gäller för , om den senast bestämda giltighetstiden är kortare än eller nätkoncessionshavaren före ikraftträdandet har ansökt om att giltighetstiden ska förlängas med än . Det sagda ska inte innebära att den giltighetstid som redan har bestämts begränsas. Ett beslut om förlängning av giltighetstiden för en nätkoncession för linje med enligt de äldre föreskrifterna ska vid tillämp- ningen av de nya föreskrifterna om omprövning jämställas med ett beslut att meddela nätkoncession. förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens när det gäller nätkoncessioner för linje med en giltighetstid och nätkoncessioner för område med en giltighetstid . Utredningen har föreslagit att en ansökan om förlängd giltighetstid för en nätkoncession för linje, vars giltighetstid har löpt ut före datumet för ikraftträdandet, där nätkoncessionshavaren har ansökt om en kortare giltighetstid än ska prövas i sak. Remissinstanserna: har anfört att det klart bör framgå att även beslut om förlängning av nätkoncession omfattas av de nya föreskrifterna om omprövning. Övriga remiss- instanser har tillstyrkt förslaget eller inte haft något att invända mot det. Skälen för regeringens förslag I likhet med bedömer regeringen att utgångs- punkten bör vara att de nätkoncessioner som redan har meddelats vid ikraftträdandet ska fortsätta att gälla utan tidsbegränsning. I fråga om en nätkoncession för område bör detta gälla utan några särskilda begräns- ningar, förutsatt att koncessionen fortfarande gäller vid ikraftträdandet eller en ansökan om förlängning har lämnats in . Nätkoncession för linje som har meddelats för än fyrtio år När det gäller en nätkoncession för linje som har meddelats för än eller förlängts med finns emellertid skäl som talar för en annan ordning än den som har redovisats. Enligt nuvarande 2 kap. 13 § andra meningen ellagen ska bestämmas om det finns särskilda skäl eller om sökanden begär det. På motsvarande sätt kan giltighetstiden förlängas med enligt 2 kap. 14 § första stycket andra meningen ellagen. När det gäller en ledning som har byggts med stöd av en nätkoncession för linje kan de skäl som föranlett den kortare giltighetstiden vara sådana att det inte är lämpligt att koncessionen fortsätter att gälla tills vidare. 2012/13:70 Detta kan dock främst antas vara fallet när giltighetstiden är betydligt Regeringen föreslår därför att om den senast bestämda giltighetstiden för en nätkoncession för linje är kortare än ska koncessionen anses ha beviljats enligt de nya föreskrifterna.