prop · H1031d17 · 2013-09-18 00:00:00 — till ett effektivt redskap i myndighetens matchningsarbete så att unga arbetslösa i så stor utsträckning som möjligt kan komma i fråga för yrkesintroduktionsanställningar med statligt stöd. De medel som tillförs myndigheten för fler förmedlare för ungdomsgruppen 2014–2016 innebär också ökade möjligheter för Arbetsförmedlingen att matcha ungdomar mot de nya anställningarna. För att kunna erbjuda fler unga personer yrkesintroduktionsanställningar har arbetsmarknadens parter, utöver ett direkt ekonomiskt stöd, efterfrågat stödstrukturer för att bättre kunna handleda unga på arbetsplatsen. Regeringen föreslår att medel anslås för åtgärder i denna del (se utg.omr. 16, avsnitt 4.5.3). Regeringen har vidare bemyndigat arbetsmarknadsministern att besluta om stöd till kollektivavtalsslutande parter på både central nivå och branschnivå för att dessa ska kunna sprida information om och främja användningen av yrkesintroduktionsavtal. Ytterligare medel för ändamålet beräknas . Det är centralt att systemet för stöd till yrkesintroduktion byggs upp i god ordning, med kvalitet i handledning och lärande på arbetsplatsen, och i fortsatt dialog med parterna. Regeringen har hos Europeiska kommissionen notifierat förslaget till stöd för en treårsperiod (se vidare nedan). omfattas endast arbetsgivare som omfattas av kollektivavtal om yrkesintroduktion. kan komma att förlängas innan icke kollektivavtalsbundna arbetsgivare inkluderas. Regeringen avser att följa implementeringen noga och en utvärdering planeras under det tredje året avseende effekter på arbetsmarknaden och konkurrensförhållanden. Myndigheter som kommer att involveras i utvärderingen och uppföljningen av stödet är Statskontoret, , , och Arbetsförmedlingen. Ytterligare myndigheter kan tillkomma. Särskilda medel föreslås för ändamålet. Yrkesintroduktionsanställningar öppnar helt nya möjligheter för unga utan tidigare yrkeserfarenhet att få ett jobb som arbetsgivarnas långsiktiga kompetensförsörjning säkras. Regeringen bedömer därför att yrkesintroduktionsavtalen, som förekommer på arbetsmarknaden på både delar som domineras av kvinnor och delar som domineras av män, potentiellt kommer att få stor betydelse för att minska 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 arbetslösheten bland unga. Att bygga upp ett system för yrkesintroduktion i är dock ett långsiktigt arbete. På lång sikt, när systemet väl är etablerat, uppskattas det kunna omfatta upp emot 30 000 anställda . Regeringens förhoppning är att yrkesintroduktionsavtal får en bredare användning, i relation till arbetslösa med särskilda svårigheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Med ett ökat omvandlingstryck i ekonomin ställs allt större krav på arbetsmarknadens omställningsförmåga. Förhandlingar om ett utvecklat omställningsavtal förs mellan () och . Regeringen vill underlätta för parterna att träffa avtal som förbättrar arbetsmarknadens funktionssätt. Samtalen har berört bl.a. bättre möjligheter till utbildning genom att t.ex. erbjuda vidareutbildning på ett sätt som är enkelt att kombinera med arbete och individens försörjning i utbildning. För att förbättra omställningsmöjligheterna på arbetsmarknaden föreslår regeringen ett antal förändringar i denna proposition avseende studiemedelssystemet samt möjligheten att bedriva studier på eftergymnasial nivå (se utg.omr.15, avsnitt 3.8.3 och 3.8.4). Vidare föreslås vissa förändringar och förtydliganden i skattelagstiftningen (se förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor, avsnitt 3.17 och 6.5). Regeringen förbereder också vissa förslag gällande möjligheten att kombinera arbetslöshetsersättning och studier. Inom ramen för trepartssamtalen har regeringen fokuserat på att arbetsmarknaden ska bli mer inkluderande och flexibel. Erfarenheter finns bl.a. från länder som under finanskrisen införde statligt stöd vid korttidsarbete, för att minska behovet av personalneddragningar. Regeringen föreslår i denna proposition att ett statligt stöd inrättas när anställda tillfälligt går ner i arbetstid och lön, i syfte att arbetstillfällen bevaras under synnerligen djup lågkonjunktur. Med dagens regelverk i arbetslöshetsförsäkringen skulle det kunna påverka dels möjligheterna att kvalificera sig för arbetslöshetsersättning, dels storleken på ersättningen i händelse av arbetslöshet efter deltagande i korttidsarbete. För att upprätthålla försäkringsskyddet för arbetstagare som väljer att delta i korttidsarbete föreslås att månader då en sökande har deltagit i korttidsarbete ska betrak- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 tas som överhoppningsbar tid i arbetslöshetsförsäkringen om det är till fördel för den sökande. Vidare föreslås att ersättning inte ska kunna lämnas för tid den sökande deltar i korttidsarbete (förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor, avsnitt 3.1 och 6.17). Förslaget har därefter notifierats, varvid Europeiska kommissionen har beslutat att stödordningen inte utgör statligt stöd. 4.5.2Fortsatta utmaningar för fler i arbete Den utdragna lågkonjunkturen innebär att kvinnor och män med svag förankring på arbetsmarknaden, såsom unga, vissa utrikes födda och personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga har fått det betydligt svårare att etablera sig på arbetsmarknaden. Arbetsmarknadspolitiken måste därför effektivt motverka långtidsarbetslöshet bl.a. genom att ge stöd till att dessa personer kan etablera sig på arbetsmarknaden. De prioriteringar som regeringen gjort innebär att stora resurser redan har avsatts för att bryta långtidsarbetslöshet. I denna proposition föreslås ytterligare insatser. I detta sammanhang är även insatserna för Europeiska socialfonden –2020 av vikt. Finanskrisen i kombination med att fler grupper har trätt in på arbetsmarknaden genom regeringens reformer för att minska utanförskapet, har lett till ett ökat antal deltagare i jobb- och utvecklingsgarantin. Ökningen av antalet personer i jobb- och utvecklingsgarantin har inneburit en stor utmaning för Arbetsförmedlingen i fråga om aktivitetsnivå och kvalitet. Regeringen har satsat betydande resurser på att förbättra garantins innehåll (se avsnitt 4.4.4). Detta har börjat ge resultat, genom att bl.a. de arbetsplatsförlagda aktiviteterna i garantins första faser har ökat. Fler av deltagarna i sysselsättningsfasen får en subventionerad anställning och en majoritet av deltagarna med en sysselsättningsplats uppger att arbetsgifterna är meningsfulla. Mer måste dock göras. Arbetsförmedlingens förvaltningsresurser ska användas på effektivast möjliga sätt och bidra till att de med svag förankring på arbetsmarknaden får stöd att åter komma i arbete. Aktivitetsnivån har ökat, men regeringen anser att Arbetsförmedlingen ytterligare bör höja aktivitetsnivån inom jobb- och utvecklingsgarantins två första faser genom att använda förvaltningsresurserna mer effektivt. Jobb- och utvecklingsgarantins indelning i faser har mjukats upp. har det t.ex. varit möjligt att ge programinsatser inom sysselsättningsfasen. Regeringen föreslår att denna möjlighet permanentas. De arbetssökandes förutsättningar kan förändras och det är därför viktigt att insatserna i tillräcklig utsträckning tar hänsyn till individuella behov och förutsättningar. För kvinnor och män som varit borta länge från arbetsmarknaden kan vägen tillbaka till arbete ta tid. Det särskilda anställningsstödet är, tack vare den höga subventionsgraden, en viktig insats för dem som står längst ifrån arbetsmarknaden. För att öka arbetsgivarnas vilja att anställa långtidsarbetslösa personer bör stödets maximala längd därför förlängas från nuvarande till längst . En ökning har skett av antalet personer som fått en anställning med särskilt anställningsstöd kombinerat med det tillfälligt förstärkta handledarstödet. Stödet kan lämnas till den som anställer en person i sysselsättningsfasen. Regeringen anser att stödet bör permanentas. Satsningarna som rör det särskilda anställningsstödet bedöms sammantaget medföra att det blir mer attraktivt för arbetsgivarna att anställa. får Arbetsförmedlingen förutsättningar att kunna arbeta mer långsiktigt. Därigenom bör fler långtidsarbetslösa kunna lämna jobb- och utvecklingsgarantin och erbjudas en anställning Det är en särskild utmaning att bryta långtidsarbetslöshet för dem med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Antalet inskrivna med en registrerad funktionsnedsättning har ökat . har regeringen möjliggjort ökade insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. Antalet med en subventionerad anställning har ökat kontinuerligt, liksom antalet personer som fått del av de övriga insatserna för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga. tivt att fler personer har fått del av insatserna, vilket har bidragit till att fler personer antingen fått ett arbete snabbare eller kunnat behålla ett arbete. I budgetpropositionen föreslog regeringen, i linje med delbetänkande Sänkta trösklar – högt i tak (SOU 2012:31) att insatserna skulle kunna användas mer flexibelt. Vidare föreslogs ökade resurser för särskilt introduktions- och uppföljningsstöd () och ökade informationsinsatser. I enlighet med budgetpropositionen föreslås att medlen för ökas 2014. Det är viktigt att Arbetsförmedlingen tar tillvara och utvecklar de möjligheter som finns att stödja arbetsgivare inför och under anställning av personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, och i den mån det behövs även under andra subventionerade anställningar. Vidare har regeringen remitterat FunkA- utredningens betänkande Arbetshjälpmedel och försäkringsskydd för arbete på lika villkor (SOU 2012:92). I enlighet med budgetpropositionen har Arbetsförmedlingen i uppdrag att genomföra ett praktikantprogram för personer med funktionsnedsättning inom de statliga myndigheterna. Utgångspunkten är att programmet ska bedrivas under , . Det är angeläget att insatserna för att bryta långtidsarbetslösheten fortsätter att utvecklas. Det är särskilt angeläget att unga med en funktionsnedsättning får insatser för att komma i arbete. För att fler ska ges möjligheten att lämna sysselsättningsfasen föreslås därför en satsning på utvecklingsanställningar vid . Dessa ska riktas till personer i sysselsättningsfasen som har en funktionsnedsättning med nedsatt arbetsförmåga. Unga ska prioriteras. Förslaget utgår från den satsning på tillfälliga anställningar vid för personer som har lämnat sjukförsäkringen, vilken aviserades i budgetpropositionen . Tillfälliga anställningar vid bedöms utgöra ett bra komplement till reguljära verksamhet och övriga insatser för personer med funktionsnedsättning. Denna satsning är tillfällig, kommer att utvärderas och ligger väl i linje med den utveckling av verksamhet som skett . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 4.5.4Stärkta vägar för ungdomar till utbildning eller arbete Ungdomsarbetslösheten har sedan 1990-tals- krisen legat på höga nivåer. har den ökat ytterligare. Åtgärder behövs för att säkra ett utbildningssystem av hög kvalitet och för att skapa smidiga övergångar mellan skola och arbetsliv. Även efterfrågan på unga på arbetsmarknaden behöver stärkas. Jobbgarantin för ungdomar infördes för att effektivt öka möjligheterna för unga arbetslösa att få arbete eller övergå till utbildning. Insatsen har kompletterats med olika satsningar för att motivera och stärka möjligheterna för ungdomar att återgå till studier eller till arbete. Regeringen presenterade i budgetpropositionen ett ungdomspaket, som innehöll satsningar inom både utbildnings- och arbetsmarknadsområdet. Förslagen innebar långsiktiga insatser för att stärka de gymnasiala yrkesutbildningarna, och tillfälliga ökningar av utbildningsplatserna inom yrkes- och lärlingsvux, , folkhögskolor samt universiteten och högskolorna. Regeringen gjorde även satsningar på studiemotiverande insatser, ökat förmedlingsstöd och på förstärkt nystartsjobb för ungdomar som varit utan arbete eller frånvarande från arbetslivet . För att skapa fler och bredare vägar in på arbetsmarknaden för unga har regeringen inom ramen för trepartssamtalen diskuterat olika åtgärder. Regeringen föreslår att statligt stöd införs för anställningar med utbildningsinslag, s.k. yrkesintroduktionsanställningar (se avsnitt 4.5.1 och 4.5.11). Regeringen föreslår vidare i denna proposition flera åtgärder för att förbättra såväl den skolförlagda yrkesutbildningen som lärlingsutbildningen. Åtgärderna ska också öka attraktiviteten för gymnasieskolans yrkesprogram (se utg.omr.16, avsnitt 5.4.3 och 5.4.4). Dessutom aviserar regeringen i denna proposition förändringar av nedsättning av socialavgifterna för unga. Avsikten är att åtgärden får en mer träffsäker utformning genom att nedsättningen riktas mot de yngsta. Detta beräknas leda till en högre varaktig sysselsättning och lägre arbetslöshet bland unga (se förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor, avsnitt 6.12). Det är viktigt att de möjligheter som finns för att motivera ungdomar att återuppta studier tas till vara. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 lingens resurser med för att tidigt kunna ge stöd till dem som riskerar långtidsarbetslöshet, men även till dem som står närmare arbetsmarknaden. beräknas utökningen uppgå till . Regeringen förstärkte dessutom resurserna för Arbetsförmedlingen med 2013–2015 riktat mot ungdomar för att möjliggöra mer väglednings- och matchningsinsatser tidigt i arbetslösheten. Unga utan fullföljd gymnasieutbildning har en särskilt utsatt position på arbetsmarknaden. Det är därför viktigt att tydliggöra olika vägar till utbildning. Regeringen avser att ge Arbetsförmedlingen i uppdrag att i högre grad prioritera vägledningsinsatser såväl före som inom jobbgarantin för ungdomar. Regeringen föreslår nu ytterligare resurser –2016, för att förstärka arbetet med att ungdomar ska lämna arbetslöshet och gå till arbete eller uppta studier på grundskole- eller gymnasienivå. har ungdomar mellan som saknar fullständig grund- eller gymnasieutbildning möjlighet att få den högre bidragsnivån inom studiemedlen om de återgår till sådana studier. Den högre bidragsnivån uppgår till per studiemånad. Regeringen föreslår nu en förlängning även för studier som påbörjas för ungdomar som är inskrivna i jobbgarantin för ungdomar eller jobb- och utvecklingsgarantin, och som har avbrutit sina studier före . Satsningen kommer att utvärderas. (se utg.omr. 15, avsnitt 3.7). Regeringen avser även att låta utvärdera den satsning på studiemotiverande kurser inom folkhögskolan som infördes . Satsningen har förlängts och även vidgats till att gälla vuxna inom ramen för jobb- och utvecklingsgarantin. 4.5.5Insatser för att stärka integrationen av nyanlända Etableringen av nyanlända på arbetsmarknaden är en fortsatt möjlighet och utmaning för samhället. Det är viktigt att de riktade insatser som ges är effektiva. Inom utgiftsområde 13 avsnitt 3.5 redovisar regeringen flera förslag bl.a. i syfte att utveckla och effektivisera etableringsuppdraget och bosättningsverksamheten. Regeringen avser bl.a. att flytta fram starttidpunkten för etableringsplanen för personer bosatta i anläggningsboenden. För att etableringsinsatserna inte ska försenas är det viktigt att mottagningen av nyanlända fungerar effektivt. Regeringen avser därför att förtydliga att Arbetsförmedlingens bosättningsansvar för personer som bor i ett eget boende enbart ska gälla dem som har behov av att flytta av arbetsmarknadsskäl. En väl fungerande matchning mellan arbetssökande och lediga jobb är viktig för en god utveckling på arbetsmarknaden. De tecken som finns på försämrad matchning ska därför tas på allvar och arbetet med att utveckla matchningen ska fortsätta. Arbetsförmedling fyller en viktig funktion och regeringen anser att det är viktigt att arbetsförmedlingen på bästa sätt bidrar till att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt, bl.a. genom en förbättrad matchning. Regeringen avser därför att göra en bred översyn av Arbetsförmedlingen. Regeringens huvudinriktning är att de arbetsmarknadspolitiska insatserna ska riktas till dem med störst behov, dvs. bör insatser för personer som riskerar långtidsarbetslöshet vidtas tidigt för att motverka att fler blir långtidsarbetslösa. Insatser som ges tidigt är förmedlingsstöd, som även innebär att Arbetsförmedlingen ska följa upp arbetssökandet. En begränsad grupp av dem som bedöms riskera långtidsarbetslöshet kan också få ta del av tidiga programinsatser. Det är viktigt att de arbetsmarknadspolitiska resurserna används så effektivt som möjligt. Regeringen anser att det tar till dess att de personer som löper störst risk för långtidsarbetslöshet får ta del av tidiga insatser och har givit Arbetsförmedlingen i uppdrag att vidta åtgärder för att säkerställa snabbare insatser. Det gäller även ungdomar som av särskilda skäl bedöms stå långt ifrån arbetsmarknaden. Det är viktigt att Arbetsförmedlingen, utan att förändra målgruppen för stödet, säkerställer att en individuellt anpassad insats ges till både ungdomar och vuxna . Detta gäller oavsett om det handlar om t.ex. en praktikplats eller förmedlingsinsatser. Arbetsförmedlingen måste också vidareutveckla sitt arbetssätt för att stödja personer som står närmare arbetsmarknaden. det angeläget att uppföljningen av arbetssökandet ökar. En effektiv mix av stöd och kontroll i förmedlingsverksamheten kan enligt forskningen leda till ökad sysselsättning. De reformer som tidigare aviserats och som innebär att fler men mildare åtgärder införs i arbetslöshetsförsäkringen, och införandet av en aktivitetsrapport, är av vikt i sammanhanget. Det är dessutom viktigt att det arbete som Arbetsförmedlingen påbörjat för att utveckla myndighetens arbetsgivarkontakter fortsätter. Regeringen anser att Arbetsförmedlingen bör utveckla uppföljningssystemen så att resultaten av verksamheten tydliggörs. har också kompletterande aktörer i allt större utsträckning bidragit till att utbudet av stöd till enskilda har breddats. Regeringen har konstaterat att det inte är acceptabelt med brister i kontroll och uppföljning av kompletterande aktörer. En effektiv arbetsmarknadspolitik förutsätter att utbetalningar sker i rätt tid och enbart till dem som är berättigade till stöd, både när det gäller arbetssökande och arbetsgivare. För att upprätthålla legitimiteten och förtroende för både Arbetsförmedlingen och transfereringssystemen har regeringen tillsatt en utredning avseende åtgärder mot felaktiga utbetalningar inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten (dir. 2013:31). Utredningen ska bl.a. kartlägga och analysera förekomsten och omfattningen av oegentligheter, överutnyttjande och andra felaktigheter i samband med utbetalningar av de ekonomiska ersättningar som lämnas till arbetsgivare och externa leverantörer av tjänster för stöd till personer med svag förankring på arbetsmarknaden, samt vid behov lämna författningsförslag. Utredaren ska även analysera om de rutiner som finns hos Arbetsförmedlingen inför beslut om stöd är tillräckliga och ändamålsenliga. En effektiv verksamhet förutsätter att samverkan med andra aktörer fungerar väl, inte minst med arbetsmarknadens parter och kommuner. Regeringen utgår från att arbetet med att stärka förtroendet för myndighetens verksamhet bedrivs med hög prioritet. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 4.5.7Tydliggjorda krav och förbättrad uppföljning av individens arbetssökande Arbetsmarknadspolitiken ska bidra till att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt, så att sysselsättningen kan öka. Regeringen har därför bl.a. tydliggjort arbetslinjen. Alla som vill och kan ska kunna ta ett arbete. Den som behöver stöd för att hitta ett arbete ska få det, som det även ska ställas krav på att personen ska försöka få en egen försörjning. Regeringen har reformerat arbetsmarknadspolitiken i denna riktning. Satsningar har gjorts på att förstärka förmedlingsinsatserna tidigt i arbetslösheten, både för dem som riskerar långtidsarbetslösheten och för dem som bedöms stå närmare arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen har fått i uppdrag att införa ett nytt arbetssätt som innebär att uppföljningen av arbetssökandet har blivit viktigare. Detta har kunnat ske genom resurstillskotten till Arbetsförmedlingen som bl.a. inneburit att arbetssökande träffar sin förmedlare oftare och att handlingsplanerna ska uppdateras minst . Det finns dock en tydlig förbättringspotential hos Arbetsförmedlingen i fråga om den ökande uppföljningen av arbetssökandet, t.ex. avseende hur ofta en arbetssökande träffar en arbetsförmedlare. Åtgärdsreglerna i arbetslöshetsförsäkringen har förändrats så att åtgärderna blir fler men mildare. Kravet på att aktivt söka arbete har betonats genom att underlåtenhet att söka arbete numera är grund för åtgärd. En aktivitetsrapport har också införts, som underlättar Arbetsförmedlingens uppföljning av arbetssökandet. Den enskilde har själv ansvar att visa sin sökaktivitet. Förändringarna trädde i kraft i . För att förbättra möjligheterna att hantera aktivitetsrapporterna elektroniskt föreslår regeringen vissa förändringar av Arbetsförmedlingens registerlag (se avsnitt 4.5.12). Det är dock viktigt att i princip samma krav på att söka arbete ställs på alla arbetslösa, oavsett om de uppbär arbetslöshetsersättning, aktivitetsstöd eller ekonomisk bistånd. Uppföljningsåtgärderna bör också vara likartade så långt det är möjligt. Redan i budgetpropositionen vidtog regeringen ett antal åtgärder för att säkerställa och effektivisera arbetet med att de som har ekonomiskt bistånd söker jobb aktivt och att Arbetsförmedlingen stödjer och följer upp arbetssökandet. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Regeringen avser nu att harmonisera åtgärdsreglerna i aktivitetsstödet och utvecklingsersättningen med reglerna för arbetslöshetsförsäkringen. Det kommer att innebära att de regler som trädde i kraft för arbetslöshetsförsäkringen också i huvudsak bör gälla för dem som deltar i arbetsmarknadspolitiska program och erhåller aktivitetsstöd eller utvecklingsersättning. Åtgärderna blir därmed fler men mildare, och kravet på att söka arbete betonas. Förslagen syftar också till att säkra att åtgärder som aktualiserats inom arbetslöshetsförsäkringen får effekt även om den arbetslöse övergår till att delta i ett arbetsmarknadspolitiskt program. Förslag om harmonisering av åtgärdsregler kommer att remitteras och regeringen anser att ikraftträdandet bör ske . För att möjliggöra ett effektivt införande anser regeringen att resurser bör tillföras Domstolar, IAF, Arbetsförmedlingen, och arbetslöshetskassorna. Regeringen har för avsikt att tillsätta en utredning som syftar till att se över socialnämndernas möjligheter att på ett bättre och tydligare sätt kunna ställa krav på biståndsmottagare med arbetsförmåga att aktivt söka arbete och delta i aktiviteter, som syftar till att stärka förmågan till egen försörjning. Det är även viktigt att kommunerna får möjlighet att ta del av uppgifter i aktivitetsrapporterna som kan ha betydelse för kommunens biståndsbedömning. (se utg.omr.9, avsnitt 7.5.5). För att förslagen om tydligare krav ska få genomslag krävs en god kommunikation och samverkan mellan olika aktörer, t.ex. kommunernas socialtjänster och Arbetsförmedlingen. Det kan ske genom ytterligare åtgärder för att förbättra regional och nationell dialog. Ett väl fungerande samarbete mellan Arbetsförmedlingen och är vidare en förutsättning för att kunna ställa krav och följa upp jobbsökande för personer med försörjningsstöd. Regeringen avser att ge ett gemensamt uppdrag till och Arbetsförmedlingen om att ta fram förslag på modeller för hur en mer formaliserad och strukturerad samverkan mellan och Arbetsförmedling kan utformas. 4.5.8Sammanfattande redovisning av reformer Tabell 4.7 Beräknade utgifter UO14 totalt och per åtgärd Stöd för yrkesintroduktion 1 Ökning för att fler ska Förstärkt särsk. anst. Förlängt höjt studiebidrag 3 Fler förmedlare för unga 4 1:2 Bidrag arbetslöshetsers. politiska program och insatser Anm: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan.