prop · H1031d26 · 2013-09-18 00:00:00 — Areella näringar, 23 landsbygd och P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F T S O M R Å D E 2 3 Förslag till statens budget Areella näringar, landsbygd och livsmedel Förslag till riksdagsbeslut .................................................................................... Areella näringar, landsbygd och livsmedel .......................................................... 2.5.1Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald ............................................... 2.5.2De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion ................................................ 2.5.3De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och De gröna näringarna bidrar till en globalt hållbar utveckling............. 2.6.1Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald ............................................... 2.6.2De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion ................................................ 2.6.3De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och De gröna näringarna är en del av en globalt hållbar utveckling ......... 1:2 Insatser för skogsbruket................................................................. 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet................................................ 1:5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder........................ 1:6 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar ......................... 1:7 Ersättningar för viltskador m.m..................................................... 1:9 Bekämpande av växtskadegörare.................................................... 1:10 Gårdsstöd m.m.............................................................................. 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m.................................. P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Finansiella korrigeringar m.m....................................................... Strukturstöd till fisket m.m. ......................................................... 3.1.141:14 Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till fisket 1:16 Konkurrenskraftig livsmedelssektor ............................................ 3.1.17 1:17 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. ................... 3.1.18 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur ............................ 3.1.191:19 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur.................................................................................. 3.1.20 1:20 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket ...................................... 3.1.21 1:21 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m..................................... 3.1.22 1:22 Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. .................................. 3.1.23 1:23 Främjande av rennäringen m.m. ................................................... 3.1.25 1:25 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning........... 3.1.26 1:26 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien................................ P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F T S O M R Å D E 2 3 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och Härledning av ramnivån 2014–2017. Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel ...................................................................................... Ramnivå 2014 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel ...................................................................................... Bruka utan att förbruka ............................................................................................ Avräkningsprisindex för jordbruksprodukter 2010–2013,..................................... 20 Index för produktionsmedelspriser 2010–2013 ...................................................... Genomsnittliga priser på jordbruksmark 1995–2011 ............................................. Index för genomsnittliga arrendepriser för jordbruksmark 1995–2012................ Jordbrukshushållens inkomster mellan 2005–2011 .............................................. Växtodlingsföretag och företag med husdjur ....................................................... Antal mjölkkor, slaktsvin och smågrisar 2005–2012 ............................................ Åkerarealen i –2012 ........................................................................... Antal sysselsatta i inom jordbruket 1999–2010 ....................................... 2003–2010........................................................................ Förändring av de administrativa kostnaderna 2006–2010 .................................... Beviljade stöd till matlandetprojekt och företagsstöd inom landsbygdsprogrammet och anslaget 1:16 Konkurrenskraftig Befolknings- och sysselsättningsutveckling ...................................... Beviljat stöd till särskilda utmaningar.................................................................... Åtgärder för en förbättrad konkurrenskraft ......................................................... Åtgärder för diversifiering och förbättrad livskvalitet på landsbygden............... Översikt över totalt beviljade medel (EU- och svensk medfinansiering) 2010–2012 samt ackumulerade siffror för sexårsperioden fördelat på prioriterat område (PO) ...................................................................................... Produktion, försäljningsvärde, antal odlingar och antal sysselsatta i vattenbruk (matkräftor och blötdjur ingår i matfisk och sättkräftor ingår i sättfisk) ............................................................................................................... Antal trafikolyckor med olika viltslag –2012 ............................. Miljöhänsyn vid föryngringsavverkning. utförda /2009–2010/2011.................................................................. Antal sökande och antal antagna ........................................................................... P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Antal sökande, antal antagna och registrerade till program på avancerad Slaktkycklingflockar med campylobacter 2011–2012 ........................................... Antal fall/besättningar med epizootisk sjukdom 2008–2012 ............................... Nyinfektion av salmonella i djurbesättningar och anläggningar 2008–2012 ....... Djurskyddskontrollen 2010–2012.......................................................................... Köttkontroll, besiktningsverksamhet .................................................................... Andelen överskridanden av gränsvärden för bekämpningsmedel i 2.38 Rapporterade fall av dricksvattenburna utbrott .................................................... 3.1 Anslagsutveckling 1:1 ...................................................................... 3.2 Offentligrättslig verksamhet .................................................................................... 3.4 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:1 ............................. 3.5 Anslagsutveckling 1:2 Insatser för skogsbruket...................................................... 3.6 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket ................... 3.7 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:2 Insatser för skogsbruket............. 3.8 Anslagsutveckling 1:3 .................................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:3 Statens veterinärmedicinska Anslagsutveckling 1:4 Bidrag till veterinär fältverksamhet .................................. Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:4 Bidrag till veterinär Anslagsutveckling 1:5 Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder .......... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:5 Djurhälsovård och Anslagsutveckling 1:6 Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar ............ Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:6 Bekämpande av Anslagsutveckling 1:7 Ersättningar för viltskador m.m. ...................................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:7 Ersättning för viltskador Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:8 ............... Anslagsutveckling 1:9 Bekämpande av växtsjukdomar......................................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:9 Bekämpande av Anslagsutveckling 1:10 Gårdsstöd m.m. ............................................................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:10 Gårdsstöd m.m........................ Anslagsutveckling 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. ................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:11 Intervention för Beställningsbemyndigande för anslaget 1:11 Intervention för Anslagsutveckling 1:12 Finansiella korrigeringar m.m. ........................................ Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:12 Finansiella korrigeringar......... P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F T S O M R Å D E 2 3 Anslagsutveckling 1:13 Strukturstöd till fisket m.m............................................ Härledning av anslagsnivån 201–2017, för 1:13 Strukturstöd till fisket Anslagsutveckling 1:14 Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:14 Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m............................................................. Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:15 .................... Anslagsutveckling 1:16 Konkurrenskraftig livsmedelssektor.............................. Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:16 Konkurrenskraftig Anslagsutveckling 1:17 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m...... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:17 Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. .................................................................... Anslagsutveckling 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur.............. Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden för anslaget 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur ................................................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur................................................................................................. Anslagsutveckling 1:19 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur ......................................................................... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:19 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och sttruktur .............................. Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:19 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur ............................... Anslagsutveckling 1:20 Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket ........................ Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:20 Miljöförbättrande åtgärder Anslagsutveckling 1:21 Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. ..................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:21 Stöd till jordbrukets Anslagsutveckling 1:22 Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m..................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:22 Stöd till innehavare av Anslagsutveckling 1:23 Främjande av rennäringen m.m. ..................................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:23 Främjande av rennäringen Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:24 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning.......................... Beställningsbemyndigande för anslaget 1:25 för miljö- areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:25 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad Anslagsutveckling 1:26 Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien.................. Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:26 Bidrag till Skogs- och P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F T S O M R Å D E 2 3 Utgiftsområde 23, 2014............................................................................................ Utsläpp av växthusgaser från jordbruket ................................................................ Nettoupptag av växthusgaser inom skogsbruket 2001–2011, exkl. träprodukter (tidsserien omräknad jämfört på grund av Andel biobränsle av totalt tillförd energi 1990–2010 ............................................. Areal med röjningsbehov fördelat på 3-årsmedelvärden.................... P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F T S O M R Å D E 2 3 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:2 Insatser för skogsbruket besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag och 29 000 000 kronor 2017–2018 (avsnitt 3.1.2), 2.bemyndigar regeringen att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst för Viltvårdsfonden (avsnitt 3.1.7), 3.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:11 Intervention för jordbruksprodukter m.m. besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför kronor 2016 (avsnitt 3.1.11), 4.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:18 Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 11 2015–2022 (avsnitt 3.1.18), 5.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:19 Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 9 2015–2022 (avsnitt 3.1.19), 6.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:25 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2015– 2019 (avsnitt 3.1.25), 7.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt följande uppställning: P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Bidrag till veterinär fältverksamhet Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Ersättningar för viltskador m.m. Intervention för jordbruksprodukter m.m. Strukturstöd till fisket m.m. Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. Bidrag till vissa internationella organisationer m.m. Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. Främjande av rennäringen m.m. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 2 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel omfattar verksamhet inom områdena jordbruks- och trädgårdsnäring, fiskerinäring, livsmedel, skog, djur, landsbygd, rennäring och samefrågor. Vidare omfattar utgiftsområdet även verksamhet inom utbildning och forskning. Verksamheten gällande jordbruks- och fiskerinäringarna är i hög grad inriktad på tillämpning av EU:s regleringar och stödsystem. Utgifterna för verksamheten inom både jordbruks- och fiskeområdena bestäms i stor utsträckning av beslut inom EU. De djurfrågor som omfattas berör djur som människan håller eller på annat sätt har tagit ansvar för samt den del av faunavården som avser viltvård. Djur- och folkhälsa, djurskydd och viltvård behandlas under utgiftsområdet. Verksamhet inom landsbygdsområdet syftar till att bidra till en hållbar utveckling av landsbygden genom bl.a. fler och växande företag samt att naturresurser brukas utan att förbrukas där odlingslandskatets natur- och kulturvärden är en viktig utgångspunkt. Denna verksamhet består huvudsakligen av åtgärder som påbörjats inom ramen för landsbygdsprogram 2007–2013 och som kommer att fortsätta inom ramen för Landsbygdsprogram 2014– 2020. Inom livsmedelsområdet bedrivs verksamhet genom att utarbeta regler och utöva kontroll enligt livsmedelslagen samt att främja goda matvanor. Därtill bedrivs verksamhet som avser att främja livsmedelssektorns konkurrenskraft samt att öka livsmedelsexporten. Verksamheten inom skogsområdet är inriktad på tillsyn, inventering, uppföljning, utvärdering samt rådgivning, utbildning och information. Vidare ingår framför allt miljöinriktade bidrag. Verksamhet inom sameområdet syftar till att verka för en levande samisk kultur, inklusive det samiska språket, byggd på en ekologisk hållbar rennäring och andra samiska näringar. Området omfattar också anslag under andra utgiftsområden. Landsbygdsdepartementet har samordningsansvar för frågor som rör samerna. Verksamhet inom utbildning och forskning utvecklar kunskapen om de biologiska naturresurserna samt om människans förvaltning och hållbara nyttjande av dessa. Den forskning som bedrivs inom de areella näringarna har ett särskilt ansvar för att kunskaperna om naturresurserna utvecklas för kommande generationers behov. Samarbete mellan länder bedrivs inom utgiftsområdet särskilt inom ramen för EU men även internationellt inom FAO (Food and of the United Nations), det nordiska samarbetet, WTO (), (), (alleuropeiskt skogssamarbete), (FAO:s och WHO:s gemensamma livsmedelsstandardiseringsprogram), IPPC (Internationella växtskyddskonventionen), OIE (för djurhälsa) och en rad andra internationella organisationer. Inom utgiftsområdet ingår följande myndigheter: , , P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 hälso- och sjukvård, Centrala djurförsöksetiska nämnden, , , () samt vissa verksamheter vid länsstyrelserna och för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas). redovisas under utgiftsområde 1 . Av utgifterna finansieras genom Europeiska garantifonden för jordbruk, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling samt Europeiska fiskerifonden. En stor del av EU-stöden avser obligatoriska stöd såsom gårdsstöd och intervention. Därtill kommer delfinansierade stöd och ersättningar som förutsätter nationell medfinansiering, i huvudsak nationell finansiering av landsbygdsprogrammet och det operativa programmet för fiskerinäringen i . I diagrammet 2.1 visas fördelningen av medel inom utgiftsområdet. Diagram 2.1 Utgiftsområde 23, 2014 (exkl. SLU) Nationell medfinansiering av EU-stöd –EU-stöd (8,): Finansiering från EU-budgeten, t.ex. gårdsstöd, intervention och landsbygdsprogrammet. En del av EU-stödet förutsätter nationell medfinansiering. –Nationell medfinansiering av landsbygdsprogrammet m.m. (2,). –Forskning och utbildning (2,): SLU och stöd till forskning. –Myndigheter (1,): , , m.fl. (ej SLU). –Övrigt (1,): Nationellt stöd, bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar, m.m. P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Bidrag till veterinär fältverksamhet Djurhälsovård och djurskyddsfrämjande åtgärder Bekämpande av smittsamma husdjurssjukdomar Ersättningar för viltskador m.m. Intervention för jordbruksprodukter m.m. Strukturstöd till fisket m.m. Från EU-budgeten finansierade strukturstöd till Bidrag till vissa internationella organisationer Åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Från EU-budgeten finansierade åtgärder för landsbygdens miljö och struktur Miljöförbättrande åtgärder i jordbruket Stöd till jordbrukets rationalisering m.m. Stöd till innehavare av fjällägenheter m.m. Främjande av rennäringen m.m. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och Bidrag till Skogs- och lantbruksakademien 2012 1:3 Internationellt skogssamarbete 2012 1:18 Jordbruks- och livsmedelsstatistik Totalt för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Utgifterna inom utgiftsområdet blev lägre än anvisade medel. De främsta förklaringarna till avvikelserna är att utgifterna för gårdsstöd och djurbidrag, landsbygdsprogrammet och intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter blev lägre än anvisade medel. Utgifterna för gårdsstödet och djurbidrag m.m. blev lägre, där orsaken i huvudsak beror på att den svenska kronan blev starkare i förhållande till euron än beräknat i budgeten. Utgifterna för landsbygdsprogrammet blev lägre, vilket främst beror på att myndigheterna prioriterat beslut om ansökningar om nya stöd, vilket medfört att beslut om utbetalningar till redan pågående projekt fördröjts. Anledningen är bl.a. att 2013 är för beslut om nya stöd inom nuvarande programperiod (2007–2013). Större delen av utbetalningarna kommer att ske , när stödberättigade projekt slutredovisas. Utgifterna för intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter blev lägre vilket främst beror på att behovet av offentlig lagring varit lågt till följd av fortsatt höga världsmarknadspriser. Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2014–2017. Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. Tabell 2.3 Ramnivå 2014 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Statens stöd till företag och hushåll inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel redovisas i huvudsak på statsbudgetens utgiftssida. Vid sidan av dessa stöd finns det även stöd på budgetens inkomstsida i form av avvikelser från en likformig beskattning, s.k. skatteutgifter. Avvikelser från en likformig beskattning utgör en skatteförmån om t.ex. en viss grupp av skattskyldiga omfattas av en skattelättnad i förhållande till en likformig beskattning och som en skattesanktion om det rör sig om ett överuttag av skatt. Många av skatteutgifterna har införts, mer eller mindre uttalat, som medel inom specifika politikområden som t.ex. konjunktur-, bostads-, miljö- eller arbetsmarknadspolitik. Dessa skatteutgifter påverkar statens budgetsaldo och kan därför jämställas med stöd på budgetens utgiftssida. En utförlig beskrivning av redovisningen av skatteutgifterna finns i regeringens skrivelse Redovisning av skatteutgifter (skr. 2011/12:136). I det följande redovisas de nettoberäknade skatteutgifterna som är att hänföra till utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Därutöver tillkommer kapitalvinst på näringsfastigheter. Det har dock inte varit möjligt att i redovisningen särskilja hur stor andel som hänför sig till lantbruksfastigheter respektive övriga näringsfastigheter. Anläggning av ny skog m.m. uppvärmning inom växthus- och Nedsatt energiskatt på el som används inom växthus- och Nedsatt koldioxidskatt för diesel till arbetsmaskiner inom jord- och Totalt för utgiftsområde 23