prop · H1031d17 · 2013-09-18 00:00:00 — De inledande aktiviteterna i jobbgarantin för ungdomar består i normalfallet av fördjupad kartläggning, studie- och yrkesvägledning och jobbsökaraktivitet med coachning. Därefter kan aktiviteterna kombineras med praktik, arbetsmarknadsutbildning, stöd till start av näringsverksamhet och arbetslivsinriktad rehabilitering. Aktivitetsnivån i garantin har ökat jämfört med . De arbetsplatsförlagda aktiviteternas andel har även ökat och uppgår jämfört 2011. redovisar Arbetsförmedlingen att en betydande andel av de ungdomar som har gått över från jobbgarantin för ungdomar till jobb- och utvecklingsgarantin inte har haft någon arbetsplatsförlagd aktivitet under deltagandet i jobbgarantin för ungdomar. var jobbsökaraktiviteter med coachning, liksom åren innan, den vanligaste aktiviteten i jobbgarantin för ungdomar. Såväl antalet ungdomar som har lämnat garantin för arbete som antalet som övergått till utbildning har minskat något jämfört med . Av de som har lämnat jobbgarantin var andelen som är i utbildning eller arbete efter att programmet avslutats 2012 jämfört 2011. Resultatet i form av övergångar till arbete eller utbildning, som andel av det genomsnittliga antalet som kvarstår i programmet, uppgick till , vilket var en marginell minskning jämfört med . Det är positivt att andelen deltagare som lämnat garantin till ett arbete eller en utbildning endast är något lägre trots det försämrade läget på arbetsmarknaden. Unga som saknar en slutförd gymnasieutbildning har en särskilt utsatt situation på arbetsmarknaden. Att slutföra grund- och gymnasieskolan är viktigt för att kunna etablera sig på arbetsmarknaden och det är därför angeläget att ungdomar som inte påbörjat eller slutfört gymnasieskolan återupptar sina studier. Arbetslösa ungdomar som har fyllt 16 men inte och som varken har grundläggande högskolebehörighet eller gymnasieexamen kan ta del av en kortare, studiemotiverande utbildning i folkhögskolornas regi. avsatte regeringen medel för i genomsnitt 1 000 utbildningsplatser . deltog 4 252 ungdomar i insatsen. Andelen män var högre än andelen kvinnor, jämfört . Av dem som deltagit i satsningen har gått vidare till studier och till arbete eller nystartsjobb. Tidiga insatser för unga Möjligheten för ungdomar har ökat att redan i ett tidigt skede få del av förstärkta förmedlingsinsatser. För ungdomar som av särskilda skäl bedöms stå långt ifrån arbetsmarknaden finns även en möjlighet till tidiga programinsatser redan innan jobbgarantin för ungdomar. Arbetsförmedlaren har en avgörande roll för att bedöma vilka arbetslösa som löper hög risk att fastna i arbetslöshet och därför behöver tidiga insatser. Totalt antal nyinskrivna öppet arbetslösa ungdomar var 142 700. Av dem bedömdes 11 600 eller ha behov av tidiga insatser. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 En person som har fyllt 20 men inte och som har varit arbetslös kvalificerar sig för nystartsjobb för unga, vilket innebär att arbetsgivaren kompenseras med ett belopp motsvarande arbetsgivaravgiften. Nystartsjobb i kombination med de sänkta arbetsgivaravgifterna för unga resulterar i ca 40 procents lägre lönekostnad för arbetsgivare som anställer en ungdom med nystartsjobb. förstärktes nystartsjobb för ungdomar som varit arbetslösa , vilket innebär att subventionen till arbetsgivaren blir dubbelt så stor. var ca 9 000 ungdomar anställda med nystartsjobb. Sedan jobbgarantin för ungdomar infördes ökade volymerna kraftigt på årsbasis , för att sedan gå ner något . Antalet deltagare i jobbgarantin för ungdomar säger dock inte så mycket i sig eftersom deltagarna skrivs över till jobb- och utvecklingsgarantin. Om man istället ser till alla som är inskrivna i jobbgarantin för ungdomar eller jobb- och utvecklingsgarantin täcker man in hela gruppen arbetslösa ungdomar med en inskrivningstid . Sammanlagt har volymen då inte ökat , trots den vikande konjunkturen och ett försämrat arbetsmarknadsläge, utan utgör ca 50 000 deltagare . ökade dessutom utflödet till arbete och utbildning markant jämfört , och har legat på en relativt hög nivå. Detta kan vara en indikation på att genomförda reformer har haft effekt. Möjligheten att ta del av ytterligare insatser innan inträdet i garantin kan ha bidragit till det något minskade inflödet till garantin. De arbetsplatsförlagda aktiviteterna inom garantin har också ökat, vilket är viktigt för att förbättra de arbetssökandes möjligheter att få arbete. Regeringen gör därför bedömningen att jobbgarantin för ungdomar har bidragit till att öka möjligheterna för ungdomar att övergå från arbetslöshet till arbete eller utbildning. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Nystartsjobb syftar till att stimulera anställning av personer som har svårigheter att få ett reguljärt arbete. Till skillnad mot andra anställningsstöd utgör nystartsjobben en rättighet för den arbetsgivare som anställer en person som uppfyller kraven. Stöd kan utgå för alla personer som anställs och uppfyller de formella kriterierna. Arbetsgivaren ansöker dock om stödet via Arbetsförmedlingen. har nystartsjobb för unga som varit arbetslösa förstärkts, vilket framgått av det som redovisats i avsnittet som berör ungdomar. Det totala antalet personer som haft ett nystartsjobb uppgick till i genomsnitt till 43 800 personer , vilket är en minskning med 2 700 jämfört med , se diagram nedan. Troligtvis har avmattningen i konjunkturen påverkat antalet nystartsjobb. av 2013 har antalet nystartsjobb dock ökat något. Andelen som var i arbete utan stöd eller utbildning efter avslutat nystartsjobb uppgick . Andelen i arbete utan stöd eller utbildning när nystartsjobbet upphört är högre för dem , för dem utan funktionsnedsättning och för dem med högre utbildning. Detta speglar i stora drag de gängse jobbchanserna för de inskrivna vid Arbetsförmedlingen. Diagram 4.10 Antalet nystartsjobb Källa: Arbetsförmedlingen. Av de beslut om nystartsjobb som togs eller pågick avsåg män och kvinnor. Ser man till åldersfördelningen så var antalet personer i åldern 16–underrepresenterade medan övriga åldrar var överrepresenterade. Även andelen utrikes födda var högre i nystartsjobben än bland sökande utan arbete, medan däremot sökande med funktionsnedsättning var något underrepresenterade. Fördelningen efter utbildningsnivå motsvarade fördelningen bland sökande utan arbete. Syftet med alla typer av anställningsstöd inklusive nystartsjobb, är att deltagaren efter stödperioden ska kunna behålla jobbet. Personer med nystartsjobb verkar till stor del få behålla sina anställningar när subventionen upphör. En studie från IFAU (2012:12) visar att nystartsjobb gör att arbetssökande får arbete med stöd fortare än vad de annars skulle ha fått. Nystartsjobben medför att flödet från arbetslöshet till subventionerad anställning ökar med i genomsnitt . Resultaten tyder på att nystartsjobben skapar nya jobb. Regeringen bedömer att nystartsjobben har bidragit till att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt genom att insatsen riktas till dem som står långt ifrån arbetsmarknaden. Genom en sänkning av arbetsgivarens kostnader ökar chanserna för dessa personer att få ett arbete. När det gäller de ändringar som trädde i kraft är det för tidigt att säga vilka effekter de har haft, men regeringen bedömer att det finns utrymme att öka volymerna. 4.4.5Särskilda insatser för personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga Arbetsförmedlingen har ett samlat sektorsansvar för funktionshinderfrågor inom arbetsmarknadspolitiken. Regeringen gav de myndigheter som är strategiska för genomförande av funktionshinderspolitiken i uppdrag att –2016 arbeta enligt de delmål som regeringen slagit fast för respektive myndighet. Arbetsförmedlingen har fyra delmål som är formulerade utifrån två givna inriktningsmål för arbetsmarknadspolitiken. De två första delmålen syftar till att öka andelen arbetssökande med funktionsnedsättning som går till arbete eller reguljär utbildning. Resultaten uppvisar en positiv utveckling. Antalet arbetssökande till arbete eller reguljär utbildning har ökat jämfört med . Det är också fler arbetssökande som fått del av de särskilda insatserna som finns reserverade för målgruppen. Delmål tre mäter tiden till dess att en nedsatt arbetsförmåga blir identifierad. Resultatet var vilket är en mindre ökning i förhållande till 2011. Män har en längre genomsnittlig tid än kvinnor. En orsak till ökningen är att vissa typer av funktionsnedsättningar enligt Arbetsförmedlingen kan vara svåra att identifiera och verifiera som antalet arbetssökande med dessa nedsättningar ökar. En annan orsak till ökningen enligt Arbetsförmedlingen kan vara att det, i många fall, tar att få fram ett läkarutlåtande från sjukvården. Bland unga personer har tiden minskat . Bland utrikesfödda har tiden till kod ökat. Delmål fyra handlar om att krav på tillgänglighet alltid ska ställas i förfrågningsunderlag, och finnas med i avtal, vid upphandling av arbetsmarknadspolitisk verksamhet. Krav på tillgänglighet finns numera med i samtliga förfrågningsunderlag och avtal. Av det totala antalet individer som varit inskrivna hos Arbetsförmedlingen hade 219 000 personer en funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga enligt Arbetsförmedlingens årsredovisning . Det var 13 000 personer fler än 2011 och 30 000 fler än 2010. Även andelen inskrivna med en kodad funktionsnedsättning ökade och uppgick till . Tillsammans med utomeuropeiskt födda är detta den grupp som ökat snabbast . En anledning till att antalet personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga ökat är att fler personer som varit sjukskrivna nu är inskrivna hos Arbetsförmedlingen. Drygt 65 000 personer hade gått över från . gick 3 300 fler personer med funktionsnedsättning över till arbete eller utbildning än 2011 och 12 000 fler än 2010. Sammantaget ökade antalet inskrivna personer med funktionsnedsättning och antalet som fått jobb eller utbildning . Lönebidrag och andra subventionerade anställningar Arbetsförmedlingen kan erbjuda ekonomiskt stöd till arbetsgivare som anställer personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga, dels genom lönesubventioner, dels genom stöd som syftar till anpassning av arbetsförhållandena så att den anställdes nedsatta arbetsförmåga kan kompenseras. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 hade i genomsnitt 88 500 personer en anställning med lönebidrag, skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare (), skyddat arbete hos , utvecklings- eller trygghetsanställning. Tabell 4.4 Särskilda insatser för sökande med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga Källa: Arbetsförmedlingen och . Anm: Utvecklingsanställningar inom Kulturarvslyftet och ingår inte i tabellen. Siffrorna är avrundade och överensstämmer inte alltid med summan. Utöver insatserna i ovan redovisade tabell har det även pågått utvecklingsanställningar inom Kulturarvslyftet och hos utifrån den satsning som gjordes i samband med budgetpropositionen . Totalt fick 170 personer en anställning inom Kulturarvslyftet och drygt 1 110 personer en utvecklingsanställning inom . Detta motsvarade en omfattning på i genomsnitt 300 utvecklingsanställningar . Totalt omfattade därmed de subventionerade anställningar riktade till personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga 88 800 anställningar . Detta innebar en ökning med 2 300 anställningar jämfört med . Det bör noteras att antalet personer med lönebidrag har minskat medan antalet med trygghetsanställning ökat. En förklaring till detta kan vara att om behovet av lönestöd kvarstår med lönebidrag och behovet av stöd bedöms som långvarigt så kan en trygghetsanställning bedömas vara en bättre anpassad 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Det är i detta sammanhang viktigt att Arbetsförmedlingen säkerställer en hög träffsäkerhet i bedömningen så att rätt insats ges till individen utifrån dennes behov. Enligt har gradvis ökande krav från arbetsgivarna på arbetstagarna inneburit att det blivit svårare att ta bort en lönesubvention helt. Detta har bl.a. bidragit till att Arbetsförmedlingen inte har kunnat uppfylla kravet på att antalet övergångar från lönebidrag till osubventionerade anställningar ska öka jämfört med föregående år. Det har även inneburit att antalet subventionerade anställningar för personer med funktionsnedsättning varit lägre än vad regeringen beräknade. Genomgående präglas insatserna av en ojämn könsfördelning, av deltagarna är män och kvinnor. Detta kan till viss del förklaras av att män med funktionsnedsättning överlag har sämre förutsättningar, bl.a. p.g.a. lägre utbildningsnivå, och därmed har svårare att få ett osubventionerat arbete. var andelen övergångar till arbete sammantaget på samma nivå som . Andelen ökade för trygghetsanställningar men minskade för utvecklingsanställningar. För lönebidrag fick lika stor andel ett osubventionerat arbete 2012 som 2011. har den genomsnittliga bidragsnivån ökat för samtliga dessa insatser mellan 201 och 2012. Tabell 4.5 Övergång till arbete utan stöd, Särskilda insatser för sökande med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga Till arbete utan stöd (5,0) (4,4) (4,7) (4,7) 60 (1,4) 60 (1,4) 70 (1,7) 70 (1,6) (8,8) (3,6) (5,0) (4,7) (1,0) (1,2) (1,3) (1,7) (4,3) (3,5) (3,7) (3,7) Källa: Arbetsförmedlingens årsredovisning 2012. Andel av samtliga i insatsen inom parentes. Anm: Siffrorna är avrundade och överensstämmer inte alltid med summan. Regeringen lämnade ett uppdrag till Arbetsförmedlingen att utarbeta ett förslag till hur ett praktikantprogram i statliga myndigheter för personer med funktionsned- sättning som medför nedsatt arbetsförmåga kan utformas och genomföras. Genomförandet av programmet ska initialt ske stegvis utifrån tillgången på lämpliga arbetssökande och praktikplatser. Syftet med programmet är att deltagarna ska få erfarenhet av arbete inom statliga myndigheter, vilket kan förbättra deras möjligheter till ett framtida arbete, med eller utan lönesubvention. Praktikantprogrammet påbörjades och ska bedrivas under . Insatserna bör i normalfallet omfatta arbetspraktik på tre plus . Arbetsförmedlingen har redovisat till () hur arbetet med uppdraget har fortskridit. Fram till den tidpunkten har myndigheterna lämnat besked om att man avser ta emot sammanlagt ca 1 800 praktikanter inom ramen för programmet. Som komplement eller alternativ till subventionerade anställningar har Arbetsförmedlingen möjlighet att främja sysselsättning för personer med funktionsnedsättning via andra anpassade insatser. Detta sker genom särskilt introduktions- och uppföljningsstöd () eller genom att ge ekonomiskt stöd till arbetshjälpmedel, personligt biträde eller särskilt stöd till start av näringsverksamhet. En påtaglig ökning av dessa insatser har skett . Störst omfattning har stöd till personligt biträde. Det är också den insatsen som ökat mest i antal personer, från 11 500 personer 2011 till 14 800 personer 2012. Även antalet personer som fått del av har ökat relativt kraftigt från 6 200 personer 2011 till 8 400 , vilket motsvarar en ökning . Fördelningen mellan kvinnor och män varierar mellan stödformerna. Det är en betydande övervikt för män när det gäller personligt biträde och , medan kvinnorna är i majoritet när det gäller mottagande av stöd till arbetshjälp medel och start av näringsverksamhet. Totalt har de övriga insatserna ökat betydligt mellan åren 2009–2012, se tabell 4.6. Tabell 4.6 Övriga insatser för sökande med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga Särskilt stöd vid start av Källa: Arbetsförmedlingens årsredovisning 2012, Anm: Avser antalet personer som deltagit i respektive aktivitet och det kan förekomma att samma individ deltagit i fler än en insats. Siffrorna är avrundade och överensstämmer inte alltid med summan. spelar en viktig roll när det gäller att erbjuda anställning åt personer med funktionsnedsättning. bidrar till personlig utveckling hos personer med funktionsnedsättning genom att erbjuda arbete, vilket ger möjlighet till ökad anställbarhet och i förlängningen också ökad möjlighet att gå vidare till andra arbetsgivare. Andelen personer som lämnat för arbete på den reguljära arbetsmarknaden uppgick till . Återgångarna till ligger dock på en hög nivå. återkom nästan hälften av dem som lämnade vilket motsvarar 987 personer. De flesta återgångar beror på att visstidsanställningar inte förlängts hos den nya arbetsgivaren. Den statliga merkostnadsersättningen till uppgick till . Merkostnadsersättningen syftade till att skulle uppnå de mål som formulerats i det avtal som staten tecknat med bolaget. Mål som har satts upp är bl.a. att: -ge arbete åt personer med funktionsnedsättning motsvarande , -av antalet personer med tillsvidareanställningar ska lämna för arbete på den reguljära arbetsmarknaden, och 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 -av rekryteringarna i kärnuppdraget ska vara personer från prioriterade grupper som definierats gemensamt av Arbetsförmedlingen och , personer med psykisk funktionsnedsättning, utvecklingsstörning, neuropsykologiskt funktionshinder eller med mer än ett funktionshinder som tillsammans medför nedsättningar i arbetsförmågan. har nått samtliga uppställda mål med undantag för målet att ska lämna för arbete på den reguljära arbetsmarknaden. har ett stort antal anställda saknat arbetsuppgifter och i stället erbjudits kompetensutveckling. var drygt 19 200 personer med funktionsnedsättning anställda hos . är en jämställd organisation med avseende på kvinnor och män. Totalt av de anställda är kvinnor och män. var det totalt över 6 000 personer som påbörjade en anställning eller en arbetsträning i bolaget. Rekryteringen av personer i de prioriterade grupperna uppgick till , vilket innebär att målet nåtts. har haft uppdraget att erbjuda en tidsbegränsad utvecklingsanställning till 1 000 funktionsnedsatta personer som lämnat sjukförsäkringen av sjukfrånvaro. har erbjudit knappt 1 200 personer en utvecklingsanställning. har också uppfyllt målet att, i möjligaste mån, inte säga upp anställda med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga på grund av arbetsbrist. förekom det inte någon sådan uppsägning. har i uppdrag att anställa personer med 75 procents sjukersättning som Arbetsförmedlingen inte har hittat någon annan anställning åt . /13 hade totalt 228 anställda med 75 procents sjukersättning. Det ekonomiska resultatet uppvisade ett överskott på 2012 jämfört med 2011. utförde , utanför grunduppdraget, vissa tjänster inom ramen för Arbetsförmedlingens programverksamhet avseende personer med funktionsnedsättning. Det var i första hand fråga om förstärkt arbetsträning 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 och fördjupad bedömning inom ramen för jobb- och utvecklingsgarantin. Arbetsförmedlingen har en viktig roll i arbetet med att ge personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga möjlighet att få ett arbete med eller utan stöd. Utifrån sektorsansvaret för funktionshinderspolitiken ska Arbetsförmedlingen fortsätta arbeta målmedvetet och strukturerat med både insatser och mätningar för att delmålen ska nås. Det har skett en ökning av antalet arbetssökande till arbete och reguljär utbildning, vilket är positivt. Både antalet kvinnor och män som fått arbete har ökat . Fler arbetssökande har fått del av både subventionerade anställningar och de övriga särskilda insatserna för målgruppen. Detta är positivt då det är en viktig indikation på att personer som står långt från arbetsmarknaden prioriteras. Det är positivt att fler unga får en anställning med lönestöd samt minskad tid till en funktionshinderskod. Arbetsförmedlingen bör fortsätta utveckla samarbetet med gymnasie- och gymnasiesärskola för att hitta vägar från skola till utbildning eller arbete. är det oroande att tiden till funktionshinderskod har ökat som helhet för målgruppen samt bland utrikes födda. En förklaring kan vara att det är många aktörer involverade, exempelvis vården, kompletterande aktörer med flera, innan det kan göras en bedömning om svårigheterna hos den arbetssökande kan kopplas till en funktionsnedsättning. har uppnått samtliga mål med undantag från målet om andelen övergångar. Detta är positivt utifrån rådande konjunktur. Den tillfälliga satsningen Kulturarvslyftet har inte nått upp till den beräknade omfattningen av antalet deltagare. Inom Kulturarvslyftet fick 2012 totalt 174 personer en anställning, varav kvinnor. Arbetsförmedlingen och har vidtagit flera informations- och utbildningsinsatser för att öka antalet deltagare. Det finns flera anledningar till att efterfrågan bland tänkbara anordnare varit lägre än vad som ursprungligen antogs. Satsningen har dock medfört att fler som annars skulle stå långt ifrån arbetsmarknaden har fått en anställning samt att insatser som gett mervärde inom kulturarvsområdet har möjliggjorts. 4.4.6Insatser för sjukskrivnas återgång till arbete Arbetsförmedlingen har i uppdrag att bedriva arbetslivsinriktad rehabilitering i form av vägledande, utredande, rehabiliterande eller arbetsförberedande insatser. Målgruppen är arbetssökande som har nedsatt arbetsförmåga på grund av ohälsa eller funktionsnedsättning. Målsättningen är att den arbetssökande ska finna, få och behålla ett arbete. Arbetsförmedlingens samlade utbud av tjänster är tillgängligt för målgruppen. Kunskap och kompetens hos kompletterande aktörer ska tas till vara i verksamheten. Arbetsförmedlingens gemensamma uppdrag med om tidiga och aktiva insatser för sjukskrivnas återgång i arbete är en central del i den arbetslivsinriktade rehabiliteringen. Den långsiktiga satsningen på samarbetet förstärktes och uppgår till . Denna satsning skapar goda möjligheter att ge ett gemensamt stöd till de kunder som behöver arbetslivsinriktad rehabilitering som ett led till egen försörjning. sker en del av samarbetet genom en ny samarbetsmodell, gemensam kartläggning, som syftar till att den enskilde ska få rätt insatser från rätt aktör. För att formulera och genomföra dessa insatser kan medverkan av andra aktörer behövas, inklusive vårdgivare, kommuner och arbetsgivare. Aktiva rehabiliteringsinsatser erbjuds nu även personer som har behov av arbetsförberedande insatser. Detta har tidigare legat utanför Arbetsförmedlingens ansvar. Dessa insatser syftar till att öka en persons aktivitetsnivå så att det blir möjligt att delta i en mer arbetslivsinriktad insats. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) konstaterar i sin rapport rehabiliteringsinsatser i samverkan – En granskning av och Arbetsförmedlingens utvecklingsarbete (2013:3) att de förändringar myndigheterna genomfört skapar förutsättningar för att erbjuda fler personer stöd och aktivitet samt att detta kan ske i ett tidigare skede i sjukfallen jämfört med förut. ISF konstaterar vidare att den nya modellen skapat förutsättningar för att ett ökat informationsutbyte mellan ansvariga myndigheter, den enskilde och andra centrala aktörer har förbättrats. mer att detta ger ett bättre beslutsunderlag om vilken insats som bäst passar den enskilde. Samarbetet har präglats av ett utvecklingsarbete. Arbetet kring kunderna, enligt den nya arbetsmetoden med gemensam kartläggning som föregår aktiva insatser, startade först och därmed kom inflödet av kunder till aktiva insatser först /. Myndigheterna bedömer att samarbetet kan vidareutvecklas. Det gäller särskilt samarbetet med hälso- och sjukvården och kommunen, vilka är nödvändiga parter i kartläggning, planering och genomförande av aktiva insatser (dnr A2013/1254/A). genomfördes närmare 20 000 gemensamma kartläggningar varav 11 100 personer eller deltagit i aktiva insatser inom ramen för det förstärkta samarbetet. Av de omkring 4 000 personer som hunnit lämna det förstärkta samarbetet har gått till arbete eller utbildning, deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program eller är fortsatt aktuella på Arbetsförmedlingen som aktivt arbetssökande. Därutöver har 8 900 personer (2011: 18 900, 2010: 38 300) påbörjat programmet arbetslivsintroduktion som är ett program särskilt avsett för de personer som uppnår maximalt antal dagar i sjukförsäkringen.