prop · H1031d11 · 2013-09-18 00:00:00 — redovisade sitt uppdrag i rapporten för barn och unga med funktionsnedsättning – kartläggning av anslag för råd och stöd och föräldrars behov av information. kartläggning visar bl.a. att det finns en osäkerhet bland landstingen om vad insatsen rådgivning och annat personligt stöd ska innehålla och att de medel som utgår i stor utsträckning används inom ordinarie habiliteringsverksamhet. anser även, utifrån förstudiens resultat, att är lämpligast som informationskanal vad gäller förbättrad information till målgruppen. Enligt senaste lägesrapport () har det inte skett några större förändringar i verksamheten jämfört med . 252 kommuner hade personligt ombud , vilket är samma antal som året innan. En viss minskning av det totala antalet personliga ombud kan dock noteras, från 313,3 heltidstjänster till 310,75 och detta beror, enligt , på pensionsavgångar och vakanser som inte kunnat tillsättas . Från verksamheterna rapporteras en fortsatt ökning av klienter som tar kontakt med ombuden av ekonomiska skäl. Problem med bostaden är också en vanlig orsak till kontakt med ombuden. Klienter med neuropsykiatriska funktionsnedsättningar ökar i antal hos ombuden även om ökningen inte är så markant som . Genomförandeplan för insatser enligt LSS öppna jämförelser visar att många personer med insatser enligt LSS har en genomförandeplan (en vård- och omsorgsplan som beskriver hur en beslutad insats praktiskt ska genomföras) och att många av dem även har varit delaktiga vid planens utformning. I bostäder med särskild service hade en aktuell genomförandeplan. Av dessa hade de flesta också varit delaktiga i att utforma planen. Inom daglig verksamhet är andelen personer 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 med aktuell genomförandeplan . Av dessa hade nästan alla varit delaktiga i att utforma planen (, Lägesrapport ). Tillsyn av 100 gruppbostäder har i sin tillsyn av 100 gruppbostäder 2012 samtalat med 120 boende. Samtalen visar att många är nöjda med personalens bemötande och de tycker att personalen lyssnar till deras synpunkter. Även cirka 370 legala företrädare, för de boende i gruppbostäderna, har avgett ett omdöme om personalen och de flesta är nöjda. Man anser att personalen lyssnar och tar till sig önskemål när det gäller insatsens genomförande. De flesta bostäderna har också en bemanning som räcker för de boendes behov av stöd och service. Det förekommer dock inskränkningar och begränsningar som inte har stöd i lag. I mer än hälften av boendena förekom olika inskränkande åtgärder som begränsade de boendes tillgång till gemensamma resurser (, Tillsynsrapport ). Otillgänglig information kan innebära att det blir svårt för personer med funktionsnedsättning att få kunskap om vilket stöd de har rätt till eller vem de ska vända sig till med sina frågor. Öppna jämförelser visar att tillgången till anpassad information för personer med funktionsnedsättning har ökat. Det finns dock fortfarande begränsningar, när det gäller lättläst svenska, teckenspråk och uppläst information. av kommunerna har information om insatser enligt LSS inspelad på teckenspråk på sin webbplats (Källa: , ). Barns möjlighet att komma till tals Regeringen gav Handisam i uppdrag att i samarbete med Handikappförbunden och i samråd med samla erfarenheter och sprida information om metoder och strategier för hur barn och ungdomar med funktionsnedsättning ska kunna påverka beslut 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 som rör dem själva. Handisam redovisade uppdraget . Inom ramen för arbetet med uppdraget genomfördes spridningsaktiviteter via konferenser och särskilda utbildningsaktiviteter tillsammans med och Specialpedagogiska skolmyndigheten. Aktiviteterna har nått cirka 2 600 personer. Vad som framkommit är att det fortsatt finns stort behov av kunskap, att få beaktar barnets eget perspektiv och att skolan är den aktör som gör störst skillnad. Anmälningar av allvarliga missförhållanden januari–kom drygt 240 lex Sarah-anmälningar om allvarliga missförhållanden in till som avsåg insatser till personer med funktionsnedsättning. En stor andel () rörde verksamhet som bedrivs enligt LSS. Cirka hälften av anmälningarna handlade om att en beviljad insats inte utförts eller hade blivit felaktigt utförd och om brister i bemötandet. rörde fysiskt våld eller övergrepp från personalen och psykiska övergrepp eller kränkningar. De flesta anmälningarna kommer från kommunalt driven verksamhet (). I enskild verksamhet var fysiskt våld eller övergrepp från personal vanligare än brister i bemötandet. Orsaker till missförhållanden kan ha varit att det saknats rutiner, att vissa rutiner och riktlinjer varit okända för personalen, att befintliga rutiner inte följts eller att och att det har funnits brister i kunskap och kompetens. har avslutat de flesta lex Sarahärendena utan ytterligare åtgärder, främst på grund att verksamheterna redan har vidtagit åtgärder. I av ärendena har myndigheten fattat beslut om särskilda åtgärder (, Lägesrapport ). öppna jämförelser visar att 35 kommuner följer upp nästan samtliga beslut om daglig verksamhet. Cirka 100 kommuner gör få uppföljningar av beslut om daglig verksamhet. Mönstret ser likadant ut för uppföljning av beslut som rör bostad med särskild service. 27 kommuner har följt upp nästan alla beslut om 115 kommuner har följt upp av sina beslut. analyser visar att fler beslut följs upp i kommuner där antalet ärenden per handläggare är relativt få. Var fjärde kommun med få ärenden per handläggare följer upp majoriteten av sina beslut, medan motsvarande andel bland kommuner med många ärenden per handläggare bara var (). , som granskat 100 gruppbostäder, har bedömt att 89 av de granskade gruppbostäderna har kompetenta personalgrupper som kan ge de boende det stöd och den service som de behöver. Det förekommer dock att chefer som förestår en gruppbostad helt saknar högskoleutbildning. Assistansreformen har inneburit ökad valfrihet, större inflytande och bättre livskvalitet för många personer med omfattande funktionsnedsättningar (bet. 2011/12:SoU13). En tydlig tendens är att den tidigare ökningen av antalet personer med personlig assistans eller assistansersättning avstannat. En samkörning av uppgifter om de två insatserna personlig assistans enligt LSS och assistansersättning enligt socialförsäkringsbalken visar att cirka 19 300 unika personer fick någon av dessa insatser eller båda två . Det är samma antal som året innan. var antalet personer som fick assistansersättning i stort sett oförändrat jämfört med och 2010; cirka 16 000 personer. Cirka 3 900 personer fick personlig assistans enligt LSS 2012, vilket är cirka 100 fler än året innan. Bidragande orsaker till att antalet personer med assistansersättning avstannat kan enligt vara bl.a. tydligare riktlinjer hos myndigheten för bedömning av assistans, fler tvåårs-omprövningar och att det finns prejudikat från vad avser bedömningen av grundläggande behov. Det är dock inte möjligt att bedöma vilken effekt dessa orsaker har haft. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Tabell 7.9 Kostnader för assistansersättning, antal personer som har assistans och beviljade timmar i genomsnitt 2002–2012 Antal personer och antal beviljade assistanstimmar/vecka avser beviljad assistansersättning . Källa: –2016 samt officiell statistik från . Sammanlagt beviljades cirka 2012. Jämfört med 2002 är det en ökning med cirka . Personer som är svarade för cirka 2012. Det återstår fortfarande stora skillnader mellan länen. Över landet skiljer det drygt mellan det län som har högst genomsnittligt antal beviljade timmar och person och det län som har lägst. Det saknas dock förklaringar till dessa skillnader. Av de som fick assistansersättning 2012 är män och kvinnor. Motsvarande för personlig assistans enligt LSS är män och kvinnor. De löpande utbetalningarna uppgick till 2012. Statens kostnader för assistansersättningen ökade med jämfört med året innan (se tabell 7.9). Skälet till ökningen var dels uppräkningen av timschablonen för assistansersättningen dels att antalet timmar i genomsnitt ökade med cirka och person. Assistansersättningen har ökat till personer i personkrets 1 och till äldre i personkrets 3 I åldersgruppen 0–är det personkrets 1 i LSS (personer med utvecklingsstörning, autism eller autismliknande tillstånd) som i huvudsak har stått för ökningen av assistansersättningen – med cirka 2 200 personer – främst i åldersgruppen 0–. Assistansersättningen har även ökat för personer som är (med cirka 1 800 personer ). Dessa personer tillhör mestadels personkrets 3 i LSS (personer med varaktiga fysiska och psykiska funktionsnedsättningar). En majoritet enskilda utförare Drygt hälften () av all assistans som betalas via assistansersättningen drivs av enskilda utförare, varav är kooperativ. Sedan timschablonen infördes har företagens andel av marknaden ökat från till 2011 (Inspektionen för socialförsäkringen 2012, Assistansmarknaden – En analys av timschablonen). statistik visar att personer som valt privata anordnare har något högre genomsnittligt antal assistanstimmar än kommunen. Brukarkooperativ, de som är egna arbetsgivare och de som anlitar flera anordnare har alla högre genomsnittligt antal timmar än både privata anordnare och kommunen (SOU 2012:6). Tolv kommuner hade 2012 upphandlat privata assistansanordnare som kommunala utförare av personlig assistans. Två av dessa upphandlingar hade skett inom ramen för LOV. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Utfall av beslut om statlig assistansersättning Regeringen beslutade att ge Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) i uppdrag att ta fram underlag av utfallet av beslut om assistansersättning –2013. ISF ska analysera eventuella förändringar och redovisa tänkbara orsaker till sådana förändringar. ISF ska också kartlägga vilka assistansberättigade som berörs av förändringarna och vilka eventuella andra insatser som erbjuds dessa personer. Uppdraget ska, enligt tillkännagivande (bet. 2011/12:SoU13, rskr. 2011/12:201) slutredovisas . ISF delredovisade uppdraget (rapport 2012:18 Utfall av beslut om statlig assistansersättning). Av ISF:s delrapport, som avser tidsperioden –2011, framgår att skedde ett trendbrott i assistansersättningen. Färre personer nybeviljades assistansersättning och antalet avslagsbeslut ökade med . fattade fler beslut om avslag än beslut om att bevilja assistansersättning. En konsekvens blev att antalet personer som beviljades assistansersättning minskade under slutet av den observerade perioden, även om minskningen var marginell. Däremot ökade antalet personer som är (dessa utgjorde av samtliga). En ytterligare förändring är att det skett en ökning av andelen och antalet tvåårsomprövningar där det beviljas färre assistanstimmar än vid föregående beslut. Fler får också sin assistansersättning indragen på grund av att de grundläggande behoven inte bedöms överstiga . Det senare rör sig däremot fortfarande om en låg andel i förhållande till alla som beviljas assistansersättning, eller cirka 250 personer 2011. Dessa personer har möjlighet att hos kommunen ansöka om biträde av personlig assistent eller ekonomiskt stöd till kostnader för sådan assistans enligt LSS. Det vanligaste beslutet vid en tvåårsomprövning var ändå att personer beviljades fler timmar än vid föregående beslut. Antalet personer med assistansersättning och det genomsnittliga antalet timmar per person har även ökat . ökade antalet personer med cirka 750 och det genomsnittliga antalet timmar ökade . Förtydligande av grundläggande behov och administrativa förändringar ISF kan ännu inte uttala sig om vad det är som orsakat förändringarna. Myndigheten anger att det finns ett antal tänkbara faktorer som påverkat utfallet. En förklaring kan vara att begreppet grundläggande behov stegvis har förtydligats . Initiativet till förtydligandet kom eftersom grundläggande behov tolkades så olika mellan handläggande kontor. Ett förtydligande av begreppet innebär däremot, enligt ISF, ingen förändring i sak för majoriteten av assistansmottagarna. I de allra flesta fall innebär det bara en omfördelning av tid mellan grundläggande behov och andra personliga behov. Andra möjliga orsaker till förändringarna, enligt ISF, kan vara att fler personer som inte uppfyller kriterierna ansökt om assistansersättning. Utvecklingen kan också ha påverkats av administrativa och stora organisatoriska förändringar inom (se Analys och slutsatser). Nya mål för att det ska bli rätt från början Regeringen har beslutat om nya mål för för att ytterligare markera vikten av en saklig ärendehantering. Det är viktigt att brukarna känner sig trygga och inte riskerar indragningar t.ex. vid tvåårs-ompröv- ningar till följd av att tidigare utredningar varit bristfälliga. ska effektivisera kontrollen av assistansersättningen, effektivisera handläggningen och förbättra utredningarnas kvalitet samt öka kvaliteten och säkerheten i besluten, särskilt i det första beslutet om assistansersättning. Myndigheten ska även vidareutveckla it-stödet för assistansersättningen för att effektivisera beslutsstöd, kontroll och informationsförsörjning. Särskilda medel har utgått för detta. Regeringen har redovisat resultatet inför socialutskottet . Ersättningen för personlig assistans ISF har på eget initiativ granskat de ekonomiska villkoren som gäller för företagen inom assistansområdet (rapport 2012:12, Assistans- marknaden – En analys av timschablonen). Huvudsyftet med granskningen var att belysa i vilken grad den schablon i assistansersättning som betalar ut för personlig assistans är ändamålsenligt utformad. Enligt rapporten visar granskningen att timschablonen är hög jämfört med de faktiska kostnader som företag har för att utföra personlig assistans. Sedan schablonen infördes har företagens andel av marknaden ökat väsentligt (se ovan). började också riskkapitalkoncerner att etablera sig inom branschen genom att köpa upp assistansföretag, framför allt de största men också mindre. De tre riskkapitalkoncerner som agerar på assistansmarknaden får enligt ISF en alltmer dominerande roll, vilket kan motverka den ursprungliga tanken på en mångfald av assistansanordnare. ISF anser att det bör undersökas om det finns skäl att utforma ett ersättningssystem för assistansersättning som bättre motsvarar faktiska kostnader för att utföra personlig assistans. Modellen för ersättningen kostnadsdrivande Utredningen om assistansersättningens kostnader har i sitt betänkande Åtgärder mot fusk och felaktigheter med assistansersättning (SOU 2012:6) funnit bl.a. att schablonersättningens konstruktion och beloppets nivå ger möjligheter till stora vinster och att detta ger starka ekonomiska drivkrafter att försöka öka antalet beviljade timmar. Utredningen bedömer att detta i stor utsträckning kan förklara den kraftiga och jämna ökningen av antalet assistanstimmar som pågått ända sedan schablonersättningens införande 1997 och som bidragit till de ökade kostnaderna för assistansersättningen. Regeringen fortsätter med insatser inom assistansområdet för att säkerställa assistansreformens långsiktiga hållbarhet. (se Politikens inriktning). Det statliga bilstödet består av fyra delar: grundbidrag, anskaffningsbidrag, anpassningsbidrag och bidrag till körkortsutbildning. Den bidragsdel som ökat mest är anpassningsbidraget som utgör av bilstödet. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Grundbidraget utgör medan anskaffningsbidrag och övriga kostnader tillsammans utgör de resterande av anslaget. Tabell 7.10 Antal personer som beviljats bilstöd 2008– 2012, fördelning av bilstöd mellan kvinnor och män samt fördelning av bilstöd mellan olika grupper Andel stöd kvinnor, Andel stöd män, % Grupp 1, % Grupp 2, % Grupp 3, % Grupp 4, % Grupp 5, % Grupp 1: Person med funktionsnedsättning under som behöver ett fordon för att kunna försörja sig. Grupp 2: Person med funktionsnedsättning under som tidigare beviljats bidrag enligt grupp 1. Grupp 3: Person med funktionsnedsättning som inte tillhör grupperna 1 och 2 som fyllt men inte . Grupp 4: Förälder med funktionsnedsättning med barn . Grupp 5: Förälder till barn med funktionsnedsättning, om föräldern bor tillsammans med barnet. Källa: årsredovisning och officiella statistik. Kostnaderna för bilstödet har ökat . Anpassningen av bilar står för en stor del av kostnadsökningen. Medelbeloppet för utbetalningar av anpassningsbidrag har ökat med i genomsnitt den senaste tioårsperioden. har ökningen varit ännu större trots en måttlig allmän kostnadsökning i övriga samhället. har pekat på att det finns brister i det nuvarande regelverket, brister som i kombination med en begränsad marknad för anpassning av bilar bland annat medför att det inte finns någon marknadsmässig priskonkurrens vad avser statens utgifter för anpassningsbidrag. Regeringen har tillsatt en interdepartemental arbetsgrupp med uppdrag att göra en översyn av bl.a. bilstödet. Inom ramen för detta uppdrag har det gjorts en avgränsad översyn av hur en mer ändamålsenlig och effektiv ordning för anpassningsbidraget inom bilstödet kan åstadkommas. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 7.4.11 Övriga statliga stöd Regeringen har gett bidrag till Nationellt kunskapscenter för dövblindfrågor. Verksamheten har reglerats genom avtal, men regeringen har konstaterat att formen för verksamheten behöver ses över. Regeringen gav därför i uppdrag att utse en aktör med uppgiften att ha ett nationellt ansvar för bl.a. expertstöd, information och metodutveckling. Aktören ska även upprätta samarbetsformer för fördjupad brukarsamverkan inom området dövblindhet, särskilt vad gäller teknik och tjänster inom information och kommunikation. har genomfört en upphandling utifrån regeringens uppdrag. har därefter slutit avtal med Nationellt Kunskapscenter för Dövblindfrågor i . Dess verksamhet påbörjades . har Förbundet () fått statliga stöd för informationsspridning och kommunikation för personer med dövblindhet. Dessa uppgifter ligger nu istället på kunskapscentret. pågår en försöksverksamhet med assistanshundar. Syftet med försöksverksamheten är att öka antalet service- och signalhundar i aktiv tjänst med 60–70 hundar och att utifrån detta underlag göra en utvärdering av hur en ökad användning av service- och signalhundar påverkar brukarnas behov av offentliga stödinsatser. Uppdrag kring alternativ telefoni () bedrev 2009–2010 en informationssatsning inom området alternativ telefoni (även kallat elektronisk kommunikation). gav regeringen och () i uppdrag att genomföra en försöksverksamhet, tillsammans med intresserade landsting, i syfte att stimulera användningen av konsumentprodukter för elektronisk kommunikation. Arbetet, som pågått , slutredovisades . Målet var att landstingen ska förskriva eller stödja användning av konsumentteknik för elektronisk kommunikation, eller alternativ telefoni (exempel- vis bildtelefoni, texttelefoni, e-post, chatt, SMS). Alternativ telefoni definieras av HI och PTS som teknik och metoder som kompenserar funktionsnedsättning för en person som inte kan eller har mycket svårt att kommunicera med tal/hörsel i taltelefon. Ytterligare uppdrag till HI gav regeringen ytterligare ett uppdrag till HI, med särskild fokus på att stimulera utveckling och teknikstöd för personer med talskada. HI föreslår bl.a. att förordningen (2001:638) om statsbidrag till utrustning för elektronisk kommunikation ses över med syftet att statsbidrag med stöd av förordningen i högre utsträckning ska komma samtliga målgrupper till del (döva, gravt hörselskadade, dövblinda, talskadade eller språkstörda). Regeringen fördelar en rad statliga stöd inom funktionshindersområdet, bl.a. för att öka möjligheten för personer med funktionsnedsättning att få en meningsfull sysselsättning och ett arbete. För att öka människornas delaktighet i samhället behöver insatser inom området även fortsättningsvis prioriteras. En viktig förutsättning för detta är bl.a. ökad kunskap och förändrade attityder till personer med psykisk funktionsnedsättning. Utvärderingarna av Handisams projekt visar att insatserna börjar ge resultat. Det faktum att de personliga ombuden nu i högre utsträckning bl.a. har unga personer som klienter bör observeras. Assistansersättningen har stor betydelse för personer med omfattande funktionsnedsättning. Rätt använd kan personlig assistans tillförsäkra personerna goda levnadsvillkor och ett stort inflytande över såväl utförare som utformningen av stödet. Av utredningar och rapporter har det framkommit att det funnits stora brister i hanteringen av assistansersättningen och att ersättningen är utsatt för fusk och överutnyttjande som uppgår till betydande belopp. Det har länge varit känt att rätten till assistansersättning har bedömts olika. Först mellan de olika självständiga försäkringskassekontoren, och sedan när blev en myndighet, mellan de olika länen. Även den senaste utredningen om assistansersättningen har konstaterat stora skillnader i handläggningen mellan olika lokala försäkringscentra i organisation. Regeringen har lagt ut en rad uppdrag på och andra myndigheter för att styra handläggningen och hanteringen av assistansersättningen. har också efter förslag från regeringen beslutat om ett antal regeländringar. har därutöver utarbetat praktiska och administrativa stöd för handläggarna och genomfört utbildningar med syfte att skapa en mer enhetlig tillämpning av assistansersättningen samt utvecklat verktyg för att snabbare kunna följa och reagera på eventuella förändringar. Assistansersättningens utveckling har inneburit kraftiga volymökningar och betydande belopp som tillförts för att personer med omfattande funktionsnedsättningar ska kunna leva ett bra liv. Det är angeläget att pengarna används rätt samt att systemet är rättssäkert och har hög legitimitet. Regeringen anser därför att det behövs fortsatta åtgärder för att säkerställa reformens långsiktiga hållbarhet och ändamålsenlighet. hantering av assistansersättningen måste hålla hög kvalitet och bli mer rättssäker så att brukarna kan känna sig trygga och inte riskera indragningar vid t.ex. tvåårs-omprövningar på grund av tidigare bristfälliga utredningar. Målet med regeringens nationella strategi för ett utvecklat föräldrastöd är att alla föräldrar med barn ska erbjudas stöd under barnets hela uppväxt. Regeringen har satsat i stimulansmedel riktat till kommuner i samarbete med lärosäten. () har regeringens uppdrag att följa genomförandet av strategin och kartlägga det föräldrastödjande arbetet i . FHI konstaterar i sin redovisning till regeringen att stimulansmedlen bidragit till att utvecklingen av föräldrastöd gått framåt i de kommuner som tagit del av dem. En stor andel av föräldrastödsaktörerna har dock svårt att uppskatta omfattningen av föräldrastödsarbetet, såsom antalet genomförda föräldrastödsprogram eller antalet deltagande föräldrar. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 () har på regeringens uppdrag utarbetat hälsoekonomiska analyser på föräldrastödsområdet. Syftet är att få underlag att värdera samhällskostnader för föräldrastödsinsatser i relation till insatsernas resultat, både i hälso- och penningvärde. FHI drar slutsatsen att insatser i form av de undersökta föräldrastödsprogrammen har en förhållandevis låg genomförandekostnad i förhållande till andra insatser. Eftersom barn vars föräldrar deltagit i föräldrastödsprogrammen inte visar sig vara i behov av fortsatta regelbundna besök hos t.ex. psykolog, kurator eller specialpedagog i samma utsträckning som tidigare, leder också insatserna till minskade kostnader inom skola och socialtjänst (Föräldrar spelar roll – i lokalt och regionalt föräldrastödsarbete, FHI 2013, INFA 2012/112) (se även avsnitt 8.4 Barnrättspolitik). Stimulansmedlen kopplade till föräldrastödsstrategin bedöms ha bidragit till att utveckla och sprida föräldrastödsarbetet i de kommuner som tagit del av dem. Det finns tack vare satsningen även en betydande kunskap om hur ett effektivt och framgångsrikt lokalt och regionalt föräldrastödsarbete kan bedrivas. 7.4.13 Internationellt och EU undertecknade konvention om förebyggande och bekämpande av våld mot kvinnor i nära relation (CAHVIO).