prop · H1031d22 · 2013-09-18 00:00:00 — Återkommande gemensamma arenor för dialog och utbyte som möjliggör att såväl myndigheter som regionala aktörer stärker kunskapen om varandra ska främjas. Ett stärkt regionalt perspektiv i myndigheternas analyser och statistikarbete samt fortsatt förbättrad nationell samordning mellan myndigheterna är andra viktiga utvecklingsområden. Det är viktigt att överväga om statliga myndigheters lokalisering i ökad utsträckning kan få en spridning över landet. Det handlar om att noga pröva om myndigheter kan lokaliseras 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 utanför storstäderna, i första hand till länscentra eller andra större orter. En utgångspunkt vid ett sådant övervägande ska vara att myndigheterna ska ges goda förutsättningar att bedriva sin verksamhet. Dialoger för förbättrad samverkan Regeringen anser att en kontinuerlig dialog är en viktig förutsättning för ett väl fungerande samspel mellan den lokala, regionala och nationella nivån när det gäller frågor av betydelse för en hållbar regional tillväxt. Kontinuerliga dialoger mellan nivåer och sektorsområden bidrar till att utveckla den strategiska inriktningen för det regionala tillväxtarbetet samt genomförandet av olika insatser. Dialoger kommer fortsatt föras med aktörer som medverkar i eller berörs av det regionala tillväxtarbetet på lokal, regional och nationell nivå. Nationellt forum kommer fortsatt vara en central arena för dialog mellan politiska företrädare i respektive län och representanter för regeringen. I anslutning till initiativet Attraktionskraft och framtagandet av en ny nationell strategi för den regionala tillväxtpolitiken 2014–2020 samt inom ramen för strukturfondsprogrammen 2014–2020 är behovet av dialog särskilt omfattande. Regeringens prioriteringar är innovation och förnyelse, kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud, tillgänglighet samt strategiskt gränsöverskridande samarbete. Därutöver tas i detta avsnitt upp kommersiell och offentlig service, demografiska utmaningar och de tre hållbarhetsdimensionerna. Dessa är tvärsektoriella och omfattar politikområden där europeiska, nationella, regionala och lokala finansiella resurser samordnas. Innovation och förnyelse avser insatser som ska stärka regioners förnyelseförmåga samt stimulera till ett förbättrat klimat för entreprenörskap och företagande. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 De regionala forsknings- och innovationsmiljöerna kan bidra till en strukturförändring som leder till hållbar tillväxt genom smart specialisering, som främjar forsknings- och innovationssamverkan mellan aktörer, internationalisering och ett ökat fokus på företag som vill växa. Kompetensförsörjning för företag och offentlig sektor är av avgörande betydelse för innovation och omställningsförmåga i regioner. I detta sammanhang är det viktigt med ett samarbete mellan forsknings- och innovationsaktörer liksom universitet och högskolor och industriforskningsinstitut. Det är särskilt viktigt att utveckla och tillgängliggöra forsknings- och innovationsinfrastruktur för att öka innovations- och konkurrenskraften hos regionen inklusive företagen, inte minst i de små och medelstora företagen. Genom samverkan mellan natur, kultur samt kulturarv och regioners näringsliv kan det skapas goda förutsättningar för innovativa och attraktiva miljöer, vilket kan vara positivt för en hållbar regional och lokal tillväxt. Det är angeläget att utvecklingen av regionala innovationsmiljöer sker med ett strategiskt förhållningssätt till den internationella utvecklingen. I detta arbete har anknytningen till den nationella innovationsstrategin, dess målsättningar och vision att stärka det svenska innovationsklimatet till 2020 betydelse för den regionala utvecklingskraften. Även regeringens forsknings- och innovationsproposition (prop. 2012/13:30, bet. 2012/2013:NU6, rskr. 2012/2013:153) innehåller satsningar av betydelse för regionernas utveckling. Den nationella innovationsstrategin lägger också ett brett perspektiv på innovation som är bredare än det värdeskapande som utgår från forskning och utveckling. En särskild potential för hållbar tillväxt och förnyelse i den regionala ekonomin finns i kopplingen mellan olika branscher, kluster och kunskapsområden. Det är därför viktigt att utveckla samarbete över regiongränser och branscher utifrån omvärlds- och branschanalyser bl.a. eftersom kopplingen mellan branscher, kluster och kunskapsområden både är regionala, nationella och internationella. En sådan samverkan kan främjas inom och mellan branscher, kluster samt i olika värdekedjor. Att skapa mötesplatser, exempelvis i form av företagsnätverk eller kluster, är därför betydelsefullt och kan få förutsättningar att bli attraktiva noder i globala kunskaps- och innovationsnätverk och plattformar. Insatser för entreprenörskap och utveckling av små och medelstora företag är också betydelsefulla för dessa miljöer, såväl som aktiviteter som kan stimulera tidiga innovationsprocesser. Det är betydelsefullt att kunna utveckla olika typer av systemlösningar där företag, regioner, kommuner och andra aktörer är med utifrån sina kompetenser. Att främja samverkan och ett utbyte av erfarenheter avseende innovationsupphandling kan bidra till att utveckla ett innovativt företagande och en miljödriven näringslivsutveckling samt innovativa offentliga verksamheter. Förutsättningar för hållbara lösningar på globala samhällsutmaningar behöver skapas avseende bl.a. demografisk förändring, hållbar råvaruförsörjning, miljö och klimat samt hållbar tillgång till energi och transporter. Att få fram innovativa lösningar på dessa utmaningar kan bidra till miljödriven näringslivsutveckling i alla branscher. Ett bra näringsklimat underlättar och ökar intresset för att starta, driva och utveckla framgångsrika företag, vilket är av avgörande betydelse för jobb, välfärd och hållbar regional tillväxt. Goda regionala förutsättningar för näringslivet och insatser för entreprenörskap bidrar till att stärka regionernas utvecklingskraft och attraktivitet i alla delar av landet. Entreprenörskap bidrar till ökad dynamik och stärkt konkurrenskraft. Entreprenörskap handlar inte bara om att starta och utveckla företag, utan också om att tänka nytt, se möjligheter och lösa problem. Genom att stimulera och uppmuntra människors egna initiativ och idéer skapas en god grund för nytänkande och entreprenörskap. Entreprenörskap och attityder till entreprenörskap ska därför stimuleras hos såväl kvinnor som män, inom olika sektorer och i alla delar av landet. Samverkan, kompetensförsörjning och kompetensutveckling är avgörande för företags konkurrenskraft. För att öka företagandet och höja kommersialiseringsgraden bör dels den entreprenöriella kompetensen i befolkningen stärkas, dels kompetensutveckling och livslångt lärande främjas. För många företagare kan tillgång till rådgivning och information ha stor betydelse för beslut om att starta eller utveckla verksamhet. Den rådgivning som finansieras med offentliga medel bör utgå från entreprenörens och företagens behov, vara marknadskompletterande, kostnadseffektiv och anpassad till regionala förutsättningar. Tillgången till stöd, information och service ska vara likvärdig för alla som vill starta eller utveckla företag, oavsett t.ex. bakgrund och företagsform. Utöver de generella åtgärderna för att främja nyföretagande och tillväxt finns därför vissa riktade insatser för att bättre möta olika målgrupper, branscher och affärsmodeller. Syftet är att bättre ta tillvara outnyttjad tillväxtpotential. Se även utg. omr. 24 Näringsliv, avsnitt 3.5 Näringslivsutveckling, där statens insatser för bl.a. information, rådgivning och kapitalförsörjning beskrivs. Ett väl fungerande system för kapitalförsörjning är avgörande för start av och tillväxt i företag i hela landet. I företagens tidigaste tillväxtfaser är den regionala tillgången till kapital av särskild betydelse. Viktiga framgångsfaktorer för en god kapitalförsörjning är att etablera nära samarbete med lokala och regionala nätverk och aktörer för att identifiera nya möjligheter och entreprenörer. Marknadskompletterande insatser i tidiga tillväxtfaser är enligt regeringen fortsatt ett prioriterat område. För att främja tillgången på kapital till etablering och hållbar tillväxt i nya och växande företag ska det statliga riskkapitalområdet fortsatt utvecklas. De regionala företagsstöden är viktiga instrument lokalt och regionalt för att stärka förutsättningarna för hållbar regional tillväxt och är ett viktigt nationellt verktyg för att hantera skillnader i regionernas förutsättningar för näringslivsutveckling. Dessa stöd fyller en viktig funktion i områden där marknaden inte fungerar tillfredsställande. Kommissionen har fattat beslut om nya riktlinjer för regionala företagsstöd som gäller för programperioden –2020. De nya riktlinjerna innebär en minskning av det svenska stödområdet. Regeringen avser att till kommissionen lämna ett förslag till nytt stödområde. Med anledning av de nya rikt- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 linjerna avser regeringen att genomföra en översyn av berörda förordningar så att de regionala företagsstöden tydligare kan bidra till en hållbar utveckling med fokus på jämställdhet, miljö och integration. De regionala företagsstöden ska även fortsatt vara ett instrument för att utjämna lägesnackdelar och/eller stimulera företagandet i de regioner som har de största utmaningarna. Regeringen bedömer att det är av stor vikt att små och medelstora företag drar nytta av den ökade internationaliseringen. På lokal och regional nivå bör därför bl.a. små och medelstora företags internationalisering stimuleras för att stärka företagens möjligheter till förnyelse och hållbar tillväxt. Detta sker t.ex. genom de regionala exportrådgivarnas rådgivning som kan vara av avgörande betydelse för att utveckla små och medelstora företags vilja och förmåga till internationalisering. En samverkan mellan olika aktörer förstärker också företagens möjligheter till internationalisering. Det är av stor vikt att den lokala och regionala nivåns arbete med internationaliseringsfrågor utvecklas ytterligare. De regionala exportrådgivarna bör fortsatt utvecklas bl.a. i syfte att bidra i detta arbete. Regeringen anser att för att optimera de offentliga resurserna måste en större samverkan ske mellan aktörerna på olika nivåer. Samordning och samverkan mellan olika aktörer på lokal, regional och nationell nivå är mycket betydelsefullt för att dra nytta av varandras kompetenser, samordna resurser och effektivisera genomförandet. Kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud Tillgång till kompetent arbetskraft är en av de viktigaste förutsättningarna för en hållbar regional tillväxt. Med ständigt stigande kompetenskrav blir tillgången på kvalificerad arbetskraft en förutsättning för att länen ska vara attraktiva för företag och organisationer och således även en förutsättning för framtida innovationskraft och förnyelseförmåga i hela landet. En central prioritering är därför att säkra en god kompetensförsörjning på såväl nationell som regional och lokal nivå. Inte minst måste den outnyttjade kompetens som finns i arbetskraften bättre tas till vara för att minska risken för en situation av utanförskap i 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 kombination med brist på arbetskraft. Regeringens ambition är därför att fortsätta arbetet med att stärka samverkan mellan den regionala tillväxtpolitiken, arbetsmarknadspolitiken och utbildningspolitiken. Även samverkan mellan näringsliv och utbildningssystem behöver främjas för att tillgodose näringslivets kompetensbehov. Det är därför viktigt att aktörer på lokal och regional nivå fortsätter sitt arbete med att verka för en bättre regional matchning av utbud och efterfrågan på kompetent arbetskraft. I det fortsatta arbetet är det viktigt att samverkan mellan de regionala kompetensplattformarna och nationella myndigheter inom kompetensförsörjningsområdet vidareutvecklas, och att myndigheterna inom sina respektive ansvarsområden – enskilt och gemensamt – fortsätter att stödja kompetensförsörjningsarbetet på regional nivå. Den referensgrupp som på myndigheternas eget initiativ har skapats bidrar till att vidareutveckla samverkan och dialogen med den regionala nivån. Aktörer med ansvar för de regionala kompetensplattformarna behöver även utveckla samverkan med den lokala nivån. Kommunerna är ofta för små för att kunna erbjuda ett brett urval av gymnasieprogram. En ökad regional samverkan kring utbud av gymnasieutbildningar ger kommunerna bättre möjligheter att kraftsamla kring vissa utbildningar, som de tillsammans kan tillhandahålla ett utbud som tillgodoser elevernas val. En förstärkt lokal och regional samverkan behövs även när det gäller att tillhandahålla yrkesinriktad språkutbildning samt validering av utrikes föddas kompetens. Detta förväntas leda till ökat arbetskraftsutbud och bättre matchning. Väl utbyggda, regionalt anpassade, hållbara och samordnade kommunikationer, såväl it-infra- struktur som tillgång till infrastruktur i vid bemärkelse, liksom ett bra utbud av exempelvis service ökar kvinnors och mäns möjligheter att bo, arbeta och driva företag i alla delar av landet. Förbättrad tillgänglighet och hållbar regionförstoring I europeisk jämförelse är de svenska lokala arbetsmarknadsregionerna i flera fall geografiskt stora, men befolkningsmässigt små. Genom insatser inom främst transport- och it-politiken skapas större funktionella regioner och stärkt regionintegrering. Detta förbättrar förutsättningarna för en mer differentierad arbetsmarknad och en förbättrad matchning mellan tillgång och efterfrågan på rätt utbildad arbetskraft. Transportpolitiken ska bidra till en hållbar transportförsörjning i hela landet och har därför ett funktionsmål om tillgänglighet. Målet är centralt för en hållbar regional tillväxt i eftersom politiken bidrar till förbättrad tillgänglighet och därigenom till bl.a. hållbar regionförstoring och regionintegrering. En god tillgänglighet främjas också av ett transporteffektivt samhälle och då behövs även en god samordning med planering av bostäder, service m.m. Det är även angeläget att fortsätta utveckla en transportpolitik som är bättre samordnad och väl integrerad med berörda politikområden, exempelvis den regionala tillväxtpolitiken. Detta kan gälla samordning såväl inom som mellan nationell, regional och lokal nivå i samt internationellt. Det ökar synergierna av de satsningar som görs inom olika sektorer och på olika nivåer i samhället bl.a. för att skapa tillväxt och sysselsättning, öka tillgängligheten till bostäder samt skapa en bättre miljö. Den del av regionförstoringsprocessen som kopplar till transportinfrastruktur är till stor del en följd av omfattande planeringsprocesser med nationell och regional samverkan. har fattat beslut om proposition Investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem (prop. 2012/13:25, bet. 2012/13:TU2, rskr. 2012/13:119). pågår framtagandet av nya infrastrukturplaner på såväl nationell som regional nivå i enlighet med regeringens direktiv om åtgärdsplanering. Även avseende planering och insatser inom transportpolitiken behövs en förstärkt samverkan mellan förvaltningsnivåerna. beslutade propositionen Planeringssystem för transportinfrastruktur (prop. 2011/12:118, bet. 2011/12:TU13, rskr. 2011/12:257). I propositionen framgår att regeringen anser att aktörer som har ansvaret för att samordna det regionala tillväxtarbetet i respektive län, tillika ansvariga för länsplanerna, har en särskild roll i den ekonomiska och strategiska planeringen även gällande nationell plan. De arbetar med att samordna insatser från olika sektorer och aktörer på olika nivåer och tar fram samlade strategier för att skapa hållbar tillväxt och utveckling. Därigenom har de en god insyn i behoven hos brukarna av transportsystemet. En ny planeringsprocess behöver ge möjligheter till ökat regionalt inflytande. Regeringen kommer även att fortsätta att stärka samarbetet avseende gränsöverskridande infrastruktur och transportsystem i närområde. För tillfället pågår förhandling av en revidering av riktlinjerna för det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) samt förslag till inrättande av en ny infrastrukturfond: Fonden för ett sammanlänkat . Fonden föreslås finansiera infrastrukturutbyggnad i . Det är också viktigt med en god interregional tillgänglighet för att knyta samman olika funktionella regioner. Staten har en viktig roll i att förbättra den interregionala tillgängligheten där marknaden inte löser detta. Regeringen menar att anslaget för trafikavtal inom utgiftsområde 22 Kommunikationer även fortsatt är ett viktigt medel för att minska brister i tillgänglighet med interregional kollektivtrafik. Trafikanalys redovisade ett regeringsuppdrag där myndigheten föreslår utvecklade principer för statens finansiering av transportpolitiskt motiverad interregional kollektivtrafik. Mot bakgrund av detta kommer regeringen att analysera förutsättningarna för att utveckla styrningen. Fysisk planering som verktyg för hållbar regional tillväxt Den fysiska planeringen har ett nära samband med det regionala tillväxtarbetet, näringslivets utveckling, transport och infrastruktur samt bostadsbyggande och främjande av attraktiva livs- och boendemiljöer. Den fysiska planeringen utgör därmed ett viktigt verktyg i det regionala tillväxtarbetet. Regeringen bedömer därför att de kommunala översiktsplanernas strategiska inriktning och den regionala strävan att samordna regionalt tillväxtarbete med dessa stärker förutsättningarna för ett hållbart tillväxtarbete. Det rumsliga perspektivet i strategierna för länens utveckling skulle dock kunna utvecklas, för att underlätta samverkan med den lokala nivån. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 För att skapa attraktiva livs- och boendemiljöer och ett stärkt näringsliv är det dessutom betydelsefullt att utveckla såväl verksamhetsövergripande som regionalt och kommunalt samarbete. För att främja förutsättningarna för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft anser därför regeringen att samordningen mellan den fysiska planeringen och det lokala och regionala tillväxtarbetet, samt mellan den lokala och regionala nivån, behöver utvecklas. För att tillgodose bostadsförsörjningsbehovet och en långsiktigt hållbar utveckling i alla delar av landet har regeringen tillsatt en parlamentarisk kommitté (dir. 2013:78) som ska se över de regelverk som styr fysisk planering och framtagande av planeringsunderlag på regional nivå. I uppdraget ingår bl.a. att analysera behovet av ökad samordning mellan regionala planer, program och strategier och kommunernas översiktsplaner. Utredningen ska lämna sitt slutbetänkande . En hög användning av it och internet samt en väl utbyggd it-infrastruktur i alla delar av landet är en viktig förutsättning för hållbara tillväxt, konkurrenskraft och innovationsförmåga. Ett utvecklat informationssamhälle stärker den lokala och regionala utvecklingskraften och bidrar bl.a. till att skapa fler och växande företag. Det är viktigt att svenska företag och hushåll i alla delar av landet kan dra nytta av de möjligheter som tillgång till bredband med hög överföringskapacitet ger så att arbetsmetoder kan effektiviseras och nya tjänster och affärsmodeller kan utvecklas. Tillgång till bredbandsinfrastruktur är centralt för att kunna bo och driva företag i hela landet samt för att tillhandahålla och ta del av god samhällsservice samt hantera globala samhälleliga utmaningar. Det är först och främst marknadens uppgift att göra investeringar i bredbandsinfrastruktur. I svenska gles- och landsbygder saknas i vissa områden incitament för marknaden att göra de nödvändiga investeringarna. Det finns därför skäl att prioritera stödinsatser till bredband med hög överföringskapacitet i områden där kommersiella förutsättningar för utbyggnad av bredband saknas. Det är viktigt att aktörer inom området it, elektronisk kommunikation och post aktivt 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 samverkar med aktörer inom det regionala tillväxtarbetet om utvecklingen av elektroniska kommunikationstjänster och bredband. Samverkan kan bl.a. gälla att följa, kartlägga och aktivt främja utbyggnaden av bredband. Att identifiera behov, kartlägga brister och i partnerskap finna samverkanslösningar för att tillgodose behoven görs i många fall bäst på lokal och regional nivå. för att i möjligaste mån samverka med övriga program för hållbar regional tillväxt. I särskilt sårbara och utsatta glesbygder bör staten ta ett särskilt ansvar för att medborgare och företag även fortsättningsvis ska ha tillgång till en grundläggande nivå av kommersiell service. Regeringen avser att utreda förutsättningar för ett stöd samt hur det skulle kunna utformas. Kommersiell och offentlig service Tillgänglighet till grundläggande service för kvinnor, män och företag är en viktig del i arbetet med att skapa attraktiva livs- och boendemiljöer i alla delar av landet. Attraktiva miljöer för boende och företagande förutsätter tillgänglighet till kommersiell service i form av dagligvaror och drivmedel samt olika typer av offentlig samhällsservice. Nuvarande och framtida behov och utmaningar kommer därför även fortsättningsvis att kräva insatser inom serviceområdet, bl.a. för att stärka dagligvarubutiker och drivmedelsstationer med strategisk betydelse samt för att utveckla nya innovativa servicelösningar. Samordningen mellan kommersiell och offentlig service bör öka där så är ändamålsenligt. Det är angeläget att utveckla lokalt anpassade lösningar som tar hänsyn till varierande förutsättningar och behov, men också att finna mer generella metoder som kan fungera i olika delar av landet. För att uppnå en ökad samordning av service lokalt och regionalt krävs bl.a. att statliga myndigheter och statligt ägda bolag med uppgift att tillgodose särskilt formulerade och avgränsade samhällsintressen samverkar med varandra och med övriga berörda aktörer. Utvecklingen pekar mot behovet av mötesplatser som inte bara utgår från kommersiell och offentlig service, utan också har ett uttalat socialt och kulturellt syfte. Behovet av lokalt anpassade lösningar med koppling till både det civila samhället och den kommunala organisationen väntas öka. Regeringen har fattat beslut om att nya regionala serviceprogram ska genomföras 2014–2018. Programmen ska utarbetas med hänsyn till och med tillvaratagande av erfarenheter och kunskap från den tidigare programperioden –2013. Vidare ska programmen utformas Gränsöverskridande samarbete är en förutsättning för att bättre kunna möta de utmaningar som och svenska regioner står inför på grund av bland annat ökad global konkurrens, miljö- och klimatförändringarna och den demografiska utmaningen. Det är regeringens bedömning att den gränsöverskridande dimensionen behöver öka i det regionala tillväxtarbetet. Det löpande samarbetet inom , dess gränskommittéer och regionalpolitiska arbetsgrupper spelar en viktig roll för att bl.a. kartlägga och avlägsna gränshinder. Inom EU-samarbetet behöver kopplingen mellan användningen av strukturfondsmedlen i de regionala strukturfondsprogrammen och programmen för territoriellt samarbete stärkas – 2020. Det finns en stor potential för regioner att bedriva ett utökat gränsöverskridande samarbete för att t.ex. stärka attraktionskraft och innovativa regionala miljöer och för att hitta gemensamma lösningar som bidrar till en miljödriven näringslivsutveckling och ökad konkurrenskraft i näringslivet. Regeringen anser att det är av stor vikt att näringslivet ges möjlighet att delta i och dra nytta av de möjligheter som det gränsöverskridande samarbetet ger. för representerar ett helt nytt gränsöverskridande arbetssätt inom EU och bidrar till att EU:s politik och program används på ett mer målmedvetet och fokuserat sätt. Strategin för samman sektorer och aktörer från lokal, regional, nationell och EU-nivå. Den demografiskt betingade sårbarheten är särskilt stor i landets glest befolkade delar.