prop · H1031d22 · 2013-09-18 00:00:00 — Detta sker i huvudsak inom politikens prioriterade områden, dvs. innovation och förnyelse, kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud, tillgänglighet samt strategiskt gränsöverskridande samarbete. Medlen inom utgiftsområdet påverkar utvecklingen i regionerna när dessa används i samverkan med övriga offentliga och privata aktörers resurser. Åtgärder som finansieras inom utgiftsområdet stöder därför ofta samordnade processer och medför att investeringar görs mer samlat och sektorsövergripande. Till exempel bidrar den projektverksamhet länen beslutar om inom anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder till att 5 gånger så mycket medel tillförs av andra aktörer i form av medfinansiering. Det strategiska arbetet med framför allt strategier för länens utveckling, strukturfondsprogram och regionala serviceprogram har enligt regeringen lett till ett mer samordnat regionalt tillväxtarbete. Regeringen vill i detta sammanhang betona vikten av ett starkt regionalt ledarskap, ett väl fungerande partnerskap såväl regionalt som nationellt samt strategier för att bibehålla ett långsiktigt perspektiv. Den regionala tillväxtpolitikens mål är utvecklingskraft i alla delar av landet med stärkt lokal och regional konkurrenskraft. Det innebär att hela utvecklingskraft, tillväxtpotential och sysselsättningsmöjligheter ska tas till vara på ett hållbart sätt. För att uppfylla målet för politiken för regeringen en aktiv förnyelsepolitik som ger människor och företag i alla delar av landet 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 möjligheter att växa och utvecklas av egen kraft. Utgångspunkten är att tillväxt är summan av den tillväxt som skapas i landets alla delar och ju fler regioner som är starka och expansiva, desto bättre för . Den regionala tillväxtpolitiken stärks genom ökat lokalt och regionalt inflytande över och ansvar för vissa statliga tillväxtresurser. De strukturella förutsättningarna, näringslivets sammansättning och specialisering, arbetsmarknadens branschbredd samt lokala och regionala utvecklingsmöjligheter skiljer sig åt mellan landets olika delar. Den regionala tillväxtpolitikens insatser måste därför utgå från de specifika regionala förutsättningarna och regionernas prioriteringar. Politiken genomförs i såväl gles- och landsbygder som i små och medelstora städer samt i storstadsområden. Tätorter samt gles- och landsbygder drar nytta av varandra och ska ses som sammanlänkade regioner. hållbara tillväxt är både beroende av näringslivets villkor och av de miljöer människor bor och verkar i. Förmågan att behålla, attrahera och utveckla kompetenser, företag och kapital är avgörande för att regioner och kommuner ska bli utvecklingskraftiga. Det är lokalt och regionalt som attraktiva livs- och boendemiljöer skapas och staten har ett ansvar att skapa goda förutsättningar och verktyg för detta arbete. Den största delen av medlen inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt beslutas regionalt i samspel mellan olika aktörer på regional, nationell och internationell nivå. Det innebär att åtgärder inom flertalet utgiftsområden och politikområden på nationell nivå behöver anpassas till lokala och regionala förutsättningar. En väl fungerande dialog mellan berörda aktörer och samordning dels mellan politikområden på nationell nivå, dels mellan insatser på lokal, regional och nationell nivå är en förutsättning för att åstadkomma utvecklingskraft i hela . Precis som i regeringens politik på alla andra områden ska den regionala tillväxtpolitiken bidra till en långsiktigt hållbar utveckling som kan möta stora utmaningar såsom ökande global konkurrens, miljö- och klimatförändringar, energiförsörjning, demografisk utveckling och utanförskap i samhället. Nuvarande och kommande generationer av kvinnor och män ska erbjudas sunda ekonomiska, sociala och miljö- Oavsett funktionsnedsättning, sexuell läggning, ålder, etnisk, religiös, kulturell bakgrund och tillhörighet ska kvinnor och män ges likvärdiga möjligheter att utvecklas och bidra till utvecklingen i alla delar av landet. En ojämn fördelning av makt och resurser ska särskilt motverkas. I skrivelsen Strategiskt tillväxtarbete för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning (skr. 2009/10:221) har regeringen tydliggjort inriktningen av den regionala tillväxtpolitiken. Sammantaget ska den regionala tillväxtpolitiken inriktas mot följande: –Att människor, företag, kommuner och regioner skapar attraktiva miljöer och formar sin framtid utifrån sina unika förutsättningar. –Prioritering av innovation och förnyelse, entreprenörskap, kompetensförsörjning och ett ökat arbetskraftsutbud, tillgänglighet samt strategiskt gränsöverskridande samarbete. –En god tillgång till kommersiell och offentlig service för medborgare och näringsliv i alla delar av landet. –Fokus på demografiska utmaningar, internationalisering, klimat, miljö och energi och en miljödriven näringslivsutveckling i alla branscher. –Främja jämställdhet samt integration och mångfald. –Ett tvärsektoriellt arbetssätt och en mer samordnad stat genom strategiska statliga insatser och åtgärder i samverkan med aktörer på lokal, regional, europeisk och global nivå. –Ta vara på de unika förutsättningar för individers utvecklingskraft och företags konkurrenskraft som finns i olika typer av regioner såsom gles- och landsbygder, små och medelstora städer samt i storstadsområden. –Ett stärkt lokalt och regionalt inflytande och ansvar över vissa statliga medel, vilket bl.a. leder till bättre förutsättningar för ett regionalt ledarskap. –Regionala strategier och program som genomförs i samspel och i partnerskap med nationell och europeisk nivå. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 –Europeiska unionens sammanhållningspoliekonomiska krav på en hållbar stadsutveckling. tik är en integrerad del i den regionala tillväxtpolitiken där strukturfondsprogrammen är instrumenten för genomförandet. Politiken måste enligt regeringen främja samspel mellan landsbygder, tätorter och städer, samt mellan offentlig sektor, näringsliv och det civila samhället. De territoriella förutsättningarna för hållbar tillväxt och utveckling varierar mellan olika delar. Förutsättningarna skiljer sig åt mellan städer av olika storlek samt mellan stads- och landsbygdsregioner. Geografisk lokalisering och avstånd till större marknader såväl nationellt som internationellt är andra betydelsefulla skillnader. Dessutom varierar befolknings- och näringsstruktur stort mellan landets regioner. Den regionala tillväxtpolitiken måste ta hänsyn till dessa skillnader i förutsättningar. Landsbygder med stark utvecklingskraft är en resurs för hela utveckling och hållbara tillväxt. För att säkerställa att landsbygdens potential tas till vara och att dess särskilda förutsättningar beaktas arbetar regeringen med en förbättrad samordning mellan olika politikområden. Grunden för detta arbete presenterades i regeringens skrivelse En strategi för att stärka utvecklingskraften i landsbygder (skr. 2008/09:167). Där angavs att landsbygdsperspektivet bör, i de frågor där det är relevant, införlivas som en naturlig del i alla politikområden. Detta görs genom en förstärkt samverkan inom avseende landsbygdsfrågor, s.k. landsbygdssäkring. Städerna har särskilda, men också varierande förutsättningar och utmaningar beroende på bl.a. geografisk och befolkningsmässig storlek, geografiskt läge och näringsstruktur. Regeringen anser att det är viktigt att skapa goda och hållbara tillväxtförutsättningar för såväl storstäderna och storstadsområdena som för små och medelstora städer. Städernas roll för den ekonomiska utvecklingen bör tydligare uppmärksammas. Att nyttja den potential och de synergier som kan uppstå genom en god samverkan mellan stadsregionerna, deras omland och övriga är viktigt. Städer av olika storlek och deras omgivande landsbygder drar nytta av varandra och ska ses som sammanlänkade funktionella regioner. En tilltagande urbanisering ställer dessutom såväl miljömässiga som sociala och Förmågan att behålla, attrahera, och utveckla kompetenser, företag och kapital är avgörande för att regioner och kommuner ska bli utvecklingskraftiga. Människor flyttar till attraktiva platser och regioner, där tillgången på arbete endast är en av flera attraktivitetsskapande faktorer. Tillgång till utbildning och tillgänglig infrastruktur är tillsammans med en fungerande arbetsmarknad grundläggande förutsättningar för en attraktiv miljö där människor och företag kan växa och verka. Tillgänglighet till service, it och digital kapacitet, attraktiva boendemiljöer, kultur och fritid och upplevelser är andra centrala faktorer. genomför regeringen initiativet Attraktionskraft . Syftet med Attraktionskraft är att tillsammans med aktörer på lokal, regional och nationell nivå tydliggöra och utveckla de frågor som är centrala för lokal och regional attraktivitet. Initiativet bygger på regeringens befintliga politik och ska ge möjligheter till erfarenhetsutbyte, möjliggöra innovativa lösningar, sprida goda exempel samt tydliggöra ansvar och roller. Arbetet avses bidra till att ytterligare förstärka de faktorer och det samspel som är en förutsättning för att skapa attraktiva livs- och boendemiljöer. kommer Attraktionskraft att fördjupa dialogen inom de frågeställningar som anses vara mest centrala för att skapa förutsättningar för attraktivitet. Detta sker i nära samverkan med ett stort antal aktörer på både lokal, regional och nationell nivå. Regeringen anser att regionala strategier inom det regionala tillväxtarbetet bidrar till förbättrade planeringsförutsättningar lokalt, regionalt och nationellt. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 strategierna bör förhållandena mellan olika planer, strategier, program och insatser som drivs på olika administrativa nivåer tydliggöras. Därmed kan upprättandet och genomförandet av respektive strategi, plan och program bättre samordnas mellan såväl olika administrativa nivåer som mellan olika sektorsområden. Regeringen avser att lansera en ny nationell strategi för den regionala tillväxtpolitiken –2020 som ska ersätta den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007–2013. Strategin ska visa på politikens prioriteringar och vara vägledande för det regionala arbetet för hållbar tillväxt och attraktionskraft för perioden –2020. Strategier för länens utveckling Det organ som har ansvaret för det regionala tillväxtarbetet i länet ska utarbeta och samordna genomförandet av en samlad strategi för länets hållbara tillväxt och utveckling. Regeringen ser strategierna som centrala och långsiktiga strategiska verktyg i genomförandet av den regionala tillväxtpolitiken och anser att deras roll bör stärkas ytterligare. Det gäller bl.a. deras roll att binda samman olika planeringsprocesser på regional och lokal nivå samt dess roll att verka för sektorsövergripande samarbete. Strategier för länens utveckling utgör också en av utgångspunkterna för utarbetandet av strukturfondsprogrammen perioden –2020. Den fysiska planeringen har en viktig roll i arbetet med att utveckla attraktiva livs- och boendemiljöer, liksom för att skapa förutsättningar för näringslivets utveckling. För att åstadkomma ett helhetsperspektiv på frågor om den fysiska planeringen och arbetet för hållbar regional tillväxt bedömer regeringen att det rumsliga perspektivet i strategierna för länens utveckling behöver utvecklas. EU:s politik för regional tillväxt och sysselsättning – sammanhållningspolitiken Sammanhållningspolitikens mål är att bidra till ekonomisk, social och territoriell sammanhållning inom EU. Den syftar till att undanröja hinder för en väl fungerande inre marknad och till utveckling och förbättrad konkurrenskraft i Sammanhållningspolitiken finansieras med strukturfonderna och genomförs i nationella eller regionala program. Regeringen anser att strukturfondsprogrammen bidrar till att stärka den regionala konkurrenskraften och sysselsättningen. Inför programperioden –2020 pågår förhandlingarna i rådet om Europeiska kommissionens förslag till en reformerad sammanhållningspolitik (se faktapromemoria 2011/12:FPM24). Strukturfondsprogrammens inriktning i ska vara tydligt kopplad till 2020- strategin och bidra till smart och hållbar tillväxt för alla. Det ska finnas en fokusering på ett fåtal prioriteringar och en koncentration av resurser. En ökad sektorssamordning ska främjas. Synergier ska främjas och överlappning ska undvikas för att europeiska, nationella och regionala satsningar ska komplettera varandra och så effektivt som möjligt bidra till målen i 2020-strategin. Det ska finnas ett lokalt och regionalt ansvar för prioriteringar och ett inflytande över resurser. Lokala och regionala förutsättningar ska utgöra en av utgångspunkterna för sammanhållningspolitiken och för nationell politik med betydelse för hållbar regional tillväxt. Inriktningen av programmen ska även utgå från de prioriteringar som lagts fast i för . Regeringen anser att jämställdhet ska främjas och att ett jämställdhetsperspektiv ska integreras i förberedelser och i genomförandet av alla program. Genomförandet av programmen ska präglas av ett resultatorienterat arbetssätt med ett fokus på mervärde. Tydliga krav ska ställas på god programlogik och ett väl utformat uppföljnings- och utvärderingssystem i syfte att främja ett systematiskt lärande i program och projekt. Regeringen poängterar vikten och behovet av ett förenklat genomförande. Alla aktörer i genomförandet bör aktivt söka förenklingsmöjligheter i de system de kommer att förfoga över. Det gäller såväl på EU-nivå som på nationell och regional nivå. kommer att träffa en partnerskapsöverenskommelse med Europeiska kommissionen för programperioden –2020. Partnerskapsöverenskommelsen ska fungera som den övergripande strategin för de fyra fonderna, Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, för landsbygdsutveckling och Europeiska Havs- och fiskerifonden. Kopplingen mellan fondernas uppgifter och målen för 2020-strategin ska utgöra en grund för partnerskapsöverenskommelsen. Överenskommelsen syftar även till att främja synergier och undvika överlappning mellan fonderna samt öka förutsättningarna för samordning med instrument på EU- och nationell nivå. Detta välkomnas av regeringen. Regeringen utarbetar partnerskapsöverenskommelsen i samverkan med berörda aktörer för en god förankring av prioriteringar och innehåll. Detta arbete sker parallellt med framtagandet av förslag till program för genomförandet av politiken och användningen av fonderna. omfattas – 2020, enligt Europeiska kommissionens förslag, av två mål inom sammanhållningspolitiken. Målet för investeringar i tillväxt och sysselsättning medfinansieras av Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden. För information om Europeiska socialfonden, se utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Det andra målet som berörs av är målet för territoriellt samarbete vilket medfinansieras av Europeiska regionala utvecklingsfonden. Enligt regeringen finns det behov av stärkt samordning mellan de förvaltande myndigheterna för strukturfonderna under nästa programperiod samt reell förenkling av genomförandet av strukturfonderna med fokus på projektägarna. Näringslivets deltagande och engagemang i programarbete och i projektinitiering är viktigt och behöver också utvecklas. Regeringen har därför beslutat om att öppna för möjligheten att använda sig av privat medfinansiering för program inom Europeiska regionala utvecklingsfonden för att växla upp EU-medel. Målet för investeringar i tillväxt och sysselsättning Huvuddelen av genomförandet av målet för investeringar i tillväxt och sysselsättning ska, vad avser Europeiska regionala utvecklingsfonden, ske genom åtta regionala strukturfondsprogram. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 För att stödja samverkan över programgränser och tillföra mervärden till det regionala tillväxtarbetet som inte kan ske inom befintlig programstruktur ska även en mindre del genomföras inom ramen för ett nationellt regionalfondsprogram. Aktörer med ansvar för regional tillväxt i länen ansvarar för att ta fram förslag till regionala strukturfondsprogram. Programmen tas fram med utgångspunkt främst i strategier för länens utveckling. Näringslivets medverkan och engagemang i programarbetet utgör en väsentlig grund för inriktningen och genomförandet av programmen. Erfarenheter och lärdomar från genomförda utvärderingar ska tillvaratas och framtagandet sker i ett brett partnerskap. Det är också viktigt att i programmen säkerställa att synergier kan skapas mellan insatser finansierade av Europeiska regionala utvecklingsfonden och Europeiska socialfonden. Det nationella programmet vad avser Europeiska regionala utvecklingsfonden tas fram av , Verket för innovationssystem, och . Programmet ska utarbetas i dialog med de aktörer som har samordningsansvaret för det regionala tillväxtarbetet. Det nationella regionalfondsprogrammet ska utgå från den nationella politiken samt den regionala tillväxtpolitiken. Det nationella programmet ska tillföra mervärden till det regionala tillväxtarbetet och bl.a. bidra till att stödja samverkansprojekt mellan län samt mellan län och den nationella nivån, främja insatser som bidrar till en ökad samverkan med andra relevanta EU-program samt utveckla arbetet med utvärdering, återföring av kunskap och lärande i strukturfondsarbetet. Inom ramen för målet för investeringar i tillväxt och sysselsättning, ska för program medfinansierade av Europeiska regionala utvecklingsfonden insatser som skapar goda förutsättningar för och främjar forskning och innovation, grön ekonomi samt entreprenörskap vara i fokus. Insatser för hållbar stadsutveckling kommer också att genomföras inom ramen för programmen. Program som medfinansieras av Europeiska regionala utvecklingsfonden ska baseras på regionala och nationella strategier och ligga i linje med 2020-strategin samt partnerskapsöverenskommelsen. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Målet för territoriellt samarbete Programmen inom ramen för målet om Europeiskt territoriellt samarbete och makroregionala strategier är viktiga verktyg för att främja och svenska regioners hållbara tillväxt och bidra till att nå målen för sammanhållningspolitiken och 2020- strategin. Regeringen anser att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt gränsöverskridande utmaningar inom följande områden: stärka innovativa miljöer och gränsöverskridande kluster; utveckling av gemensamma samhällsfunktioner för befolkningen och näringslivet i syfte att skapa förutsättningar för gränsöverskridande regionförstoring; innovativa lösningar på den demografiska utmaningen; främjande av naturresurser och hantering av naturrisker samt satsningar på energieffektivisering, förnybar energi och miljövänliga transporter. En viktig förutsättning för de territoriella samarbetsprogrammens möjligheter att bidra till hållbar tillväxt är att de är samordnade med övrigt regionalt, nationellt och europeiskt tillväxtarbete. De gränsregionala samarbetsprogrammen tas fram av gränsöverskridande partnerskap i respektive programområde i enlighet med anvisningar som utarbetats gemensamt av de ingående länderna. Programmen ska fokuseras mot ett fåtal prioriteringar och resurserna koncentreras. Utvärderingar, erfarenheter och lärdomar från tidigare programperioder ska tillvaratas. Synergier ska främjas och överlappning ska undvikas för att europeiska, nationella och regionala satsningar ska komplettera varandra och så effektivt som möjligt bidra till målen i 2020-strategin och målen i för : Rädda havsmiljön, Länka samman regionen och Öka välståndet. 2.6.5Ansvar och arbetssätt inom politiken Regionernas ansvar och inflytande över vissa statliga tillväxtresurser har stärkts som ett led i att effektivisera genomförandet av den regionala tillväxtpolitiken. En samordnad och effektiv förvaltningsstruktur samt dialoger för förbättrad samverkan är ett led i detta. Dessutom används nya metoder för dialog i form av sociala medier för att öka insynen, delaktigheten och möjligheterna till erfarenhetsutbyte. Regionalt inflytande över statliga tillväxtresurser Regeringens inriktning är ett stärkt lokalt och regionalt inflytande och ansvar över vissa statliga tillväxtresurser. Medborgare och företag kan därmed få bättre förutsättningar att påverka utvecklingen i sin egen region. Ett ökat regionalt inflytande innebär ett större ansvar för det regionala tillväxtarbetet. Detta i sin tur ger bättre förutsättningar för sektorssamordning och ett effektivare genomförande av den regionala tillväxtpolitiken. Medlen för regionala tillväxtåtgärder inom utgiftsområde 19 Regional tillväxt ska fungera som katalysatorer som leder till att strategiska utvecklingsinsatser i länen/regionerna kan komma till stånd. Regeringen anser därför att ett regionalt starkt ledarskap, som kan prioritera och besluta om strategiska vägval, är en viktig förutsättning för ett framgångsrikt regionalt tillväxtarbete. Grunden för fördelningen av medlen bygger på att alla regioner kan och ska bidra till hållbara tillväxt. Människor och företag i hela landet ska kunna växa och utvecklas av egen kraft. Olika regioner står dock inför olika stora utmaningar och behoven av statliga medel för strategiska utvecklingsinsatser skiljer sig därmed åt. De regionala aktörerna har därefter ansvaret för att prioritera användningen av de tilldelade resurserna utifrån länets förutsättningar, samt utifrån regeringens prioriteringar. Regeringen har påbörjat en översyn av principerna för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärders fördelning, eventuella behov av att förändra och förtydliga dels regeringens styrning av medlen, dels befintliga uppföljningssystem. Översynen beräknas pågå . Vid fördelning av medlen kommer en utgångspunkt att vara de strukturella och dynamiska utmaningar länen står inför. Utmaningarna värderas utifrån indikatorer som mäter gleshet och avstånd, demografi, kompetens, arbetsmarknad, entreprenörskap och företagande, arbetsproduktivitet och regional dynamik. Vid fördelning av medel kommer även hänsyn att tas till behovet av medfinansiering av och stödområdestillhörighet för regionala företagsstöd. Samordnad och effektiv förvaltningsstruktur Det är av central betydelse för det lokala och regionala arbetet för hållbar tillväxt att den statliga förvaltningen är effektiv, tillgänglig och samordnad. Specialiseringen och sektoriseringen inom den statliga förvaltningen får inte leda till fragmentering och bristande helhetssyn. Det finns behov av fortsatt stärkt samordning såväl mellan regional och nationell nivå som mellan olika sektorsområden på nationell och regional nivå. Ett väl fungerande samarbete över sektorsgränser medför ökat mervärde av regionala, nationella och europeiska insatser. Samverkan mellan olika nivåer ska därför fortsätta att utvecklas som ett led i att effektivisera den statliga verksamheten. Samverkan mellan de statliga myndigheterna inom den regionala tillväxtpolitikens prioriterade områden har enligt regeringen i flera fall stärkts. Myndigheternas interna strategier för hållbar regional tillväxt spelar en viktig roll för att definiera deras uppdrag i arbetet för hållbar lokal och regional tillväxt. Att löpande hålla strategierna aktuella är därför centralt. Inom ramen för bl.a. arbetet med sammanhållningspolitiken för perioden –2020 kommer de interna strategierna att vara centrala utgångspunkter för hur myndigheterna kan medverka. För att tillvarata det arbete som myndigheterna genomför och öka möjligheterna till samspel med länen behöver emellertid myndigheterna mer aktivt synliggöra sina verksamheter och sina interna strategier. Flernivåstyrningens innebörd behöver tydliggöras och metoder och system som möjliggör effektiv flernivåsamverkan bör uppmärksammas såväl nationellt som regionalt. Det kommer också att vara viktigt att inom specifika sakområden utveckla myndigheternas engagemang och samspel.