prop · H10330 · 2013-10-15 00:00:00 — Om metoden bara används delvis, ska de olika använda meto dernas räckvidd och omfattning anges. Exponeringar i aktier som inte ingår i handelslagret Instituten ska offentliggöra följande information om expone ringar i aktier som inte ingår i handelslagret: a)Exponeringarnas fördelning efter avsikten med innehavet, till exempel vinstsyfte eller strategiska skäl, och en översikt av den redovisningsteknik och de värderingsmetoder som till lämpas, inbegripet huvudantaganden och praxis som påver kar värdering och alla betydande förändringar av denna praxis. b)Balansräkningsvärdet, det verkliga värdet och för dem som omsätts på en börs en jämförelse med marknadspriset, om det skiljer sig avsevärt från det verkliga värdet. c)Slag, karaktär och belopp vad gäller börsnoterade expone ringar, privata aktieexponeringar i tillräckligt diversifierade portföljer och övriga exponeringar. d)Kumulativa faktiska vinster eller förluster till följd av försälj ningar och avvecklingar . e)De totala orealiserade vinsterna eller förlusterna, de totala dolda omvärderingsvinsterna eller omvärderingsförlusterna och de av dessa belopp som inbegripits i den primära eller supplementära kapitalbasen. Exponering för ränterisk för positioner som inte ingår i handelslagret Instituten ska offentliggöra följande information om sina expo neringar för ränterisker avseende positioner som inte ingår i handelslagret: a)Ränteriskens och huvudantagandenas karaktär (däribland an taganden avseende förtida återbetalningar av lån och utveck lingen av insättningar utan avtalad löptid) och hur ofta rän terisken mäts. b)Förändring av resultat, av ekonomiskt värde eller av varje annan relevant variabel som ledningen använder för ränte chocker (uppåt eller nedåt) i enlighet med sin metod för att mäta ränterisken, fördelat efter valuta. L 176/260 Europeiska unionens officiella tidning Institut som beräknar riskvägda exponeringsbelopp i enlighet med del tre avdelning II kapitel 5 eller kapitalbaskrav enligt artikel 337 eller 338 ska lämna följande upplysningar, i till lämpliga fall med uppdelning på handelslager och övrig verk samhet: a)En beskrivning av institutets syften med värdepapperise ringsverksamheten. b)Arten av andra risker förenade med de värdepapperiserade tillgångarna, däribland likviditetsrisk. c)Arten av de risker i samband med de underliggande vär depapperiseringspositionernas rangordning och de underlig gande tillgångarna för dessa värdepapperiseringspositioner som kreditinstitutet har tagit på sig och behållit genom återvärdepapperiseringsverksamhet. d)Institutets olika roller i värdepapperiseringsprocessen. e)Uppgift om i vilken utsträckning institutet är engagerat i var och en av de roller som avses i led d. f)En beskrivning av vilka processer som upprättats för att övervaka förändringar av värdepapperiseringspositionernas kredit- och marknadsrisk, inbegripet uppgift om hur de underliggande tillgångarnas rörelser påverkar värdepapperi seringspositionerna och en beskrivning av hur dessa proces ser skiljer sig åt vid återvärdepapperiseringsexponeringar. g)En beskrivning av institutets policy för användning av risk säkring och obetalt skydd för att reducera risker som är förenade med behållna värdepapperiserings- och återvär depapperiseringsexponeringar, inbegripet redovisning av vik tiga risksäkringsmotparter per relevant slag av riskexpone ring. h)De metoder för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp som institutet tillämpar i sin värdepapperiseringsverksamhet, inbegripet de slag av värdepapperiseringsexponeringar på vilka varje metod tillämpas. i)De slag av specialföretag för värdepapperisering som insti tutet i egenskap av medverkande institut anlitar för vär depapperisering av tredje parters exponeringar, med uppgift om huruvida och i så fall i vilken form och utsträckning institutet är exponerat mot dessa specialföretag, separat för exponeringar inom och utanför balansräkningen, samt en förteckning över de enheter som institutet leder eller ger råd till och som investerar antingen i de värdepapperiserings positioner som institutet har skapat eller i de specialföretag för värdepapperisering som institutet stöder. j)En sammanfattning av institutets principer för redovisning av värdepapperiseringsverksamhet, vilken ska innefatta föl jande: i)Huruvida transaktionerna behandlas som försäljning el ler finansiering. ii)Redovisning av försäljningsvinster. iii)Metoder, centrala antaganden och indata samt föränd ringarna i förhållande till den föregående perioden för värdering av värdepapperiseringspositioner. iv)Behandlingen av syntetisk värdepapperisering, om detta inte täcks av några andra redovisningsriktlinjer. v)Hur tillgångar redovisas i avvaktan på värdepapperise ring och huruvida de redovisas i institutets handelslager eller inom ramen för dess övriga verksamhet. vi)Policy för redovisande av skulder i balansräkningen av seende arrangemang som kan leda till krav på institutet att lämna ekonomiskt stöd till värdepapperiserade till gångar. k)Namnen på de externa ratinginstitut som används vid vär depapperiseringar och de olika slag av exponeringar som de olika instituten används till. l)I tillämpliga fall en beskrivning av internmetoden enligt del tre avdelning II kapitel 5 avsnitt 3, inklusive den interna bedömningsprocessens struktur och förhållandet mellan in terna bedömningar och externa värderingar, användning av internmetoden för annat än beräkning av kapitalkrav, kon trollmekanismer för den interna bedömningsprocessen, med en redogörelse för oberoende, ansvarsfördelning och över syn av den interna bedömningsprocessen, slag av expone ringar som internmetoden tillämpas på och stressfaktorer som används för att fastställa nivåer för kreditförstärkning per exponeringsslag. m)Förklaring av väsentliga förändringar av någon av de kvan titativa uppgifterna i leden n–q i förhållande till närmast föregående rapportperiod. n)Redovisat separat för handelslager respektive övrig verksam het, följande upplysningar uppdelade på olika exponerings slag: i)Totalbelopp för de utestående exponeringar som vär depapperiserats av institutet, uppdelat på traditionella och syntetiska värdepapperiseringar, och värdepapperise ringar vid vilka institutet endast är medverkande institut. ii)Aggregerat belopp för värdepapperiseringspositioner i balansräkningen som behållits eller förvärvats samt vär depapperiseringsexponeringar utanför balansräkningen. iii)Aggregerat belopp för tillgångar för vilka värdepapperi sering förbereds. Europeiska unionens officiella tidning L 176/261 iv)För värdepapperiserade faciliteter med bestämmelser om förtida amortering: aggregerade utnyttjade exponeringar som tillförts originatorn respektive investerarna, aggre gerade kapitalkrav som ålagts andel och de aggregerade kapitalkrav som institutet ålagts gentemot investerarnas andelar av utnyttjade sal don och outnyttjade dragningsmöjligheter. v)Belopp för värdepapperiseringspositioner som dras ifrån kapitalbasen eller tilldelas riskvikten 1 . vi)Sammanfattning av den innevarande periodens vär depapperiseringsverksamhet, inbegripet belopp för de värdepapperiserade exponeringarna och redovisad vinst eller förlust av försäljning. o)Följande upplysningar redovisade separat för handelslager respektive övrig verksamhet: i)Aggregerat belopp för värdepapperiseringspositioner som behållits eller förvärvats och därmed sammanhängande kapitalkrav, med uppdelning på värdepapperiserings- och återvärdepapperiseringsexponeringar och ytterligare in delning på ett rimligt antal riskvikts- eller kapitalkravs intervall för varje utnyttjad metod för fastställande av kapitalkrav. ii)Aggregerat belopp för återvärdepapperiseringar som be hållits eller förvärvats, indelade efter exponering före och efter risksäkring/försäkring och exponering mot finansi ella garantigivare, med uppdelning efter garantigivarnas kreditvärdighetskategorier eller namn. p)För exponeringar som värdepapperiserats av institutet utan för handelslagret: belopp för värdepapperiserade nedskrivna/ förfallna tillgångar och institutets bokförda förluster under löpande period, båda uppdelade på exponeringsslag. q)För handelslagret: totala utestående exponeringar som vär depapperiserats av institutet och omfattas av ett kapitalkrav för marknadsrisk med uppdelning på traditionella respektive syntetiska värdepapperiseringar och på exponeringsslag. r)I tillämpliga fall huruvida institutet har lämnat stöd enligt artikel 248.1 och inverkan på kapitalbasen. Instituten ska åtminstone offentliggöra följande upplys ningar om institutets ersättningspolitik och -praxis för medarbe tarkategorier vilkas verksamhet i tjänsten väsentligt kan påverka institutets riskprofil: a)Uppgifter om beslutsprocessen för ersättningspolicyn samt antal möten i det organ som är huvudansvarig för övervak ning av ersättningen under räkenskapsåret, i tillämpliga fall inbegripet uppgifter om ersättningskommitténs sammansätt ning och befogenheter, den externa konsult som anlitats för utarbetandet av ersättningspolicyn samt relevanta intressen ters roll. b)Uppgifter om sambandet mellan lön och resultat. c)De viktigaste särdragen i utformningen av ersättningssyste met, inklusive uppgifter om kriterierna för resultatmätning och riskjustering, uppskovspolicy och kriterier för erhållande av rättigheter. d)förhållandet mellan fast och rörlig ersättning angivet i enlig het med artikel i direktiv /36/EU. e)Uppgifter om de resultatkriterier som ligger till grund för rättigheter till aktier, optioner eller rörliga ersättningsdelar. f)De huvudsakliga parametrarna och motiveringen för samtliga förekommande system med rörliga komponenter och andra, icke-kontanta förmåner. g)Aggregerade kvantitativa uppgifter om ersättning, uppdelat per affärsenhet. h)Aggregerade kvantitativa uppgifter om ersättning, uppdelade på den verkställande ledningen och den personal som vä sentligt kan påverka institutets riskprofil, med angivande av följande: i)Ersättningens belopp för räkenskapsåret, uppdelat på fast och rörlig ersättning, och antalet mottagare. ii)Den rörliga ersättningens belopp och form, uppdelat på kontanter, aktier och aktieanknutna instrument och öv rigt. iii)Belopp för utestående uppskjuten ersättning, uppdelat på intjänade och icke intjänade delar. iv)Belopp för uppskjuten ersättning som beviljats under räkenskapsåret, utbetalade och minskade genom resultat justeringar. v)Betalningar i samband med nyanställningar och avgångs vederlag som erlagts under räkenskapsåret och antalet mottagare av sådana betalningar. L 176/262 Europeiska unionens officiella tidning vi)Belopp för avgångsvederlag som beviljats under räken skapsåret och det högsta vederlaget till en enskild person. i)Antalet enskilda personer som får en ersättning på eller mer per räkenskapsår, för ersättning mellan och fördelat på lönesteg om , och för ersättning på fördelat på lönesteg om . j)På begäran av medlemsstaten eller den behöriga myndighe ten, den totala ersättningen för varje medlem av lednings organet eller den verkställande ledningen. För institut som är betydande i fråga om sin storlek och interna organisation och sin verksamhets art, omfattning och komplexitetsgrad ska de kvantitativa uppgifter som avses i denna artikel också redovisas för allmänheten när det gäller medlemmar av institutets ledningsorgan. Institut ska uppfylla kraven i denna artikel på ett sätt som är lämpligt med hänsyn till deras storlek och interna organisation och deras verksamheters art, omfattning och komplexitetsgrad, utan att det påverkar tillämpningen av direktiv /46/EG. Instituten ska lämna följande information om sin brutto soliditetsgrad beräknad i enlighet med artikel 429 och sin han tering av risken för alltför låg bruttosoliditet. a)Bruttosoliditetsgraden och information om hur institutet till lämpar artikel 499.2 och 499.3. b)En uppdelning av det sammanlagda exponeringsmåttet samt en avstämning av det sammanlagda exponeringsmåttet mot den relevanta information som lämnas i offentliggjorda års redovisningar. c)I tillämpliga fall summan av förvaltningsposter som har ta gits bort från balansräkningen i enlighet med artikel 429.11. d)En beskrivning av vilka åtgärder som vidtas för att hantera risken för alltför låg bruttosoliditet. e)En beskrivning av de faktorer som har påverkat bruttosoli diteten som den offentliggjorda bruttoso liditeten avser. ska utarbeta förslag till tekniska standarder för ge nomförande i syfte att fastställa den enhetliga för de upplysningar som avses i punkt 1, tillsammans med instruktio ner om hur ska användas. ska överlämna sina förslag till tekniska standarder för ge nomförande till kommissionen . Kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska stan darder för genomförande som avses i första stycket i enlighet med artikel 15 i förordning (EU) nr 1093/2010. KRAV SOM ÄR VILLKOR FÖR ANVÄNDNING AV SÄRSKILDA Användning av metoden för intern riskklassificering för kreditrisk Institut som beräknar de riskvägda exponeringsbeloppen med metoden för intern riskklassificering ska offentliggöra följande information: a)De behöriga myndigheternas godkännande av metod eller övergångsordning. b)En förklaring och översikt av i)de interna riskklassificeringssystemens struktur och för hållandet mellan intern och extern rating, ii)användningen av interna skattningar för andra ändamål än beräkning av riskvägda exponeringsbelopp enligt del tre avdelning II kapitel 3, iii)metoden för att hantera och godkänna kreditriskreduce rande åtgärder, och iv)kontrollmekanismerna för riskklassificeringssystemen, in klusive en beskrivning av oberoende, ansvarsfördelning och översyn av riskklassificeringssystemen. c)En beskrivning av den interna riskklassificeringsmetoden ska lämnas separat för följande exponeringsklasser: i)Nationella regeringar och centralbanker. ii)Institut. iii)Företag, däribland små och medelstora företag, special utlåning och förvärvade företagsfordringar. Europeiska unionens officiella tidning L 176/263 iv)Hushåll, för var och en av de exponeringskategorier som de olika korrelationerna i artikel 154.1–154.4 svarar mot. v)Aktier. d)Exponeringsvärden för var och en av de exponeringsklasser som anges i artikel 147. Exponeringar mot nationella rege ringar och centralbanker, institut och företag där instituten använder egna skattningar av LGD-värden eller konverte ringsfaktorer för beräkning av riskvägda exponeringsbelopp ska redovisas separat från exponeringar där instituten inte använder sådana skattningar. e)För exponeringsklasserna nationella regeringar och central banker, institut, företag och aktier, över ett tillräckligt antal riskklasser (däribland fallissemang) för att medge en lämplig differentiering av kreditrisk, ska institutet lämna upplys ningar om följande: i)De totala exponeringarna för exponeringsklasserna natio nella regeringar och centralbanker, institut och företag, inbegripet summan av utestående lån och exponerings värden för outnyttjade kreditmöjligheter samt för aktier inbegripet det utestående beloppet. ii)Exponeringsvägd genomsnittlig riskvikt. iii)För institut som använder egna skattningar av konverte ringsfaktorer för beräkning av riskvägda exponerings belopp: summan av outnyttjade kreditmöjligheter och exponeringsvägda genomsnittliga exponeringsvärden för alla exponeringsklasser. f)För hushållsexponeringsklassen och för de kategorier som anges under c iv: antingen de upplysningar som anges under e (i tillämpliga fall i grupperad form) eller en analys av exponeringar (utestående lån och exponeringsvärden för out nyttjade kreditmöjligheter) i förhållande till ett tillräckligt antal EL-klasser för att medge en lämplig differentiering av kreditrisk (i tillämpliga fall i grupperad form). g)De faktiska specifika kreditriskjusteringarna under den när mast föregående perioden för varje exponeringsklass (för hushållsexponeringar för alla kategorier som anges under c iv)och hur de avviker från tidigare erfarenheter. h)En beskrivning av de faktorer som påverkade förlusterna under den närmast föregående perioden (till exempel om institutet har haft en högre andel fallissemang än tidigare eller högre LGD-värden och konverteringsfaktorer) än ge nomsnittliga. i)Institutets skattningar jämfört med faktiska resultat . Detta ska minst omfatta information om skattningar av förluster jämfört med faktiska förluster inom varje exponeringsklass (för hushållsexponeringar för alla de kategorier som anges under led c iv) under en tillräckligt för att det ska gå att göra en lämplig bedömning av de interna klassificeringsförfarandenas resultat för varje exponeringsklass (för hushåll för alla de kategorier som anges under c iv). Instituten ska där det är lämpligt göra ytterligare nedbrytningar för att tillhandahålla en analys av resultat för PD och, för de institut som använder egna skatt ningar av LGD-värden och/eller konverteringsfaktorer, av LGD och konverteringsfaktorer jämfört med de skattningar som tillhandahållits i de upplysningar om bedömning av kvantitativ risk som avses i denna artikel. j)Följande uppgifter för samtliga exponeringsklasser som anges iartikel 147 och för varje exponeringskategori som de olika korrelationerna i artikel 154.1–154.4 svarar mot: i)För institut som använder egna LGD-skattningar för be räkning av riskvägda exponeringsbelopp, det exponerings vägda genomsnittliga LGD- och PD-värdet i procent för varje relevant geografisk lokalisering för kreditexponering arna. ii)För institut som inte använder egna LGD-skattningar, det exponeringsviktade genomsnittliga PD-värdet i procent för varje relevant geografisk lokalisering för kreditexpo neringarna. Vid tillämpning av led c ska beskrivningen innehålla de expo neringsslag som ingår i exponeringsklassen, definitioner, meto der och data för skattning och validering av PD och i tillämpliga fall LGD och konverteringsfaktorer, däribland de antaganden som användes vid härledningen av dessa variabler, och beskriv ning av betydande avvikelser från definitionen av fallissemang enligt artikel 178, inklusive de breda segment som påverkas av sådana avvikelser. Vid tillämpning av led j avses med relevant geografisk lokalise ring för kreditexponeringar exponeringar i de medlemsstater i vilka institutet är godkänt och medlemsstater eller tredjeländer i vilka institutet bedriver verksamhet genom en filial eller ett dotterföretag. Användning av kreditriskreducerande metoder De institut som tillämpar kreditriskreducerande metoder ska lämna följande information: a)Riktlinjerna och metoderna för nettning inom och utanför balansräkningen samt uppgift om i vilken utsträckning sådan nettning utnyttjas. b)Riktlinjerna och metoderna för värdering och hantering av säkerheter. c)En beskrivning av de viktigaste typerna av säkerhet som institutet accepterar. d)De viktigaste kategorierna av garantigivare och kreditderivat motparter och deras kreditvärdighet. e)Information om koncentrationer med avseende på mark nads- eller kreditrisk inom de kreditreducerande åtgärder som vidtagits. L 176/264 Europeiska unionens officiella tidning f)De institut som beräknar riskvägda exponeringsbelopp enligt schablonmetoden eller metoden för intern riskklassificering, men som inte tillhandahåller egna skattningar av LGD-vär den eller konverteringsfaktorer med hänsyn till exponerings klass ska, separat för varje exponeringsklass, ange det totala exponeringsvärde (om tillämpligt efter nettning inom och utanför balansräkningen) som täcks – efter tillämpning av volatilitetsjusteringar – av godtagbara finansiella och andra säkerheter. g)Institut som beräknar riskvägda exponeringsbelopp enligt schablonmetoden eller metoden för intern riskklassificering ska separat för varje exponeringsklass ange det totala expo neringsvärde (om tillämpligt efter nettning inom och utanför balansräkningen) som täcks av garantier eller kreditderivat. För aktieexponeringsklassen gäller detta krav för alla de me toder som anges i artikel 155. Användning av internmätningsmetoder för operativ risk Institut som använder de internmätningsmetoder som anges i artiklarna 321–324 för beräkning av kapitalbaskraven för ope rativ risk ska lämna en beskrivning av användningen av för säkring och andra former av risköverföring för att reducera sådana risker. Användning av interna modeller för marknadsrisk Institut som beräknar sina kapitalkrav i enlighet med artikel 363 ska offentliggöra följande information: a)För varje underportfölj i)särdrag hos de använda modellerna, ii)i tillämpliga fall, för de interna modellerna för tillkom mande fallissemangs- och migrationsrisk samt korrela tionshandel, de metoder som tillämpats och de risker som mätts med användning av intern modell, inklusive en beskrivning av den metod institutet använder för att fastställa likviditetshorisonter, de metoder som tillämpas för att nå fram till en kapitalbedömning som är förenlig med den sundhetsstandard som krävs och de metoder som använts vid valideringen av modellen, iii)en beskrivning av det stresstest som tillämpas på under portföljen, iv)en beskrivning av de metoder som används för att göra back-testing och validera om de interna modellerna och modellförfarandena är noggranna och konsekventa. b)Den behöriga myndighetens godkännandespann. c)En beskrivning av i vilken utsträckning och med vilka me toder kraven i artiklarna 104 och 105 uppfylls. d)Högsta, lägsta och genomsnittliga värden för följande: i)De dagliga Value-at-Risk-värdena för rapportperioden och för periodens sista dag. ii)Stressjusterade Value-at-Risk-värden för rapportperioden och för periodens sista dag. iii)Riskvärdena för tillkommande fallissemangs- och migra tionsrisker och för den specifika risken för korrelations handelsportföljen och för perio dens sista dag. e)Elementen i kapitalbaskravet i enlighet med artikel 364. f)Det vägda genomsnittet av likviditetshorisonterna för varje underportfölj som omfattas av de interna modellerna för tillkommande fallissemangs- och migrationsrisker och för korrelationshandel. g)En jämförelse av slutvärdena för Value-at-Risk per dag med den dagliga förändringen av portföljens värde vid utgången av följande affärsdag tillsammans med en analys av eventu ella betydande överskridanden . DELEGERADE AKTER OCH GENOMFÖRANDEAKTER Kommissionen ska ges befogenhet att anta delegerade ak ter i enlighet med artikel 462 med avseende på följande aspek ter: a)Förtydligande av definitionerna i artiklarna 4, 5, 142, 153, 192, 242, 272, 300, 381 och 411 för att säkerställa en enhetlig tillämpning av denna förordning. b)Förtydligande av definitionerna i artiklarna 4, 5, 142, 153, 192, 242, 272, 300, 381 och 411 för att beakta utveck lingen på finansmarknaderna vid tillämpningen av denna förordning. c)Ändringar av förteckningen över exponeringsklasser i artik larna 112 och 147 för att beakta utvecklingen på finans marknaderna. d)Det belopp som anges i artikel 123 c, artikel 147.5 a, ar tikel 153.4 och artikel 162.4 för att ta hänsyn till inflations effekter. Europeiska unionens officiella tidning L 176/265 e)Förteckningarna över och klassificeringen av poster utanför balansräkningen i bilagorna I och II för att beakta utveck lingen på finansmarknaderna. f)Anpassning av de kategorier av värdepappersföretag som anges i artikel 95.1 och 96.1 för att beakta utvecklingen på finansmarknaderna. g)Förtydligande av kraven i artikel 97 för att säkerställa en enhetlig tillämpning av denna förordning. h)En ändring av kapitalbaskraven enligt artiklarna 301–311 i denna förordning och artikel 50a–50d i förordning (EU) 648/2012 för att ta hänsyn till en utveckling eller ändring av internationella standarder för exponeringar mot en central motpart. i)Förtydligande av villkoren i de undantag som anges i arti kel 400. j)Den förändring av kapitalmåttet och det sammanlagda ex