prop · H1031d21 · 2013-09-18 00:00:00 — Mot bakgrund av mineralstrategi har regeringen gett i uppdrag till att utreda möjligheterna att ge kommuner ökade förutsättningar att bygga bostäder i samband med gruvnäringens expansion. Uppdraget innefattar även att lämna förslag till ändring i förordningen (2004:105) om statlig kreditgaranti för lån för bostadsbyggande m.m. så att kreditgarantier också kan beviljas för lån till ombyggnad av egnahem eller ägarlägenheter. Uppdraget ska redovisas till () . bidrar till omstrukturering i kommuner med vikande befolkning Bolagets verksamhet har till stor del inriktats på att tillsammans med den aktiva kommunen på orten tillgodose efterfrågan på tillgänglighetsanpassade moderna bostäder för äldre. Genom att öka tillgången på sådana boenden har bidragit till att möjliggöra en flytt för dessa personer, som kommunen kan hålla nere kostnaderna för vård- och omsorgsinsatser genom minskat resande. Bolaget äger fastigheter i 23 orter i 20 kommuner. Stöd till bostadsmarknadens konsumenter Brist på bostäder för unga samt studenter Enligt bostadsmarknadsenkät bedömer av landets kommuner att de har brist på bostäder för unga. Bland en majoritet av dessa kommuner är det just bristen på bostäder för unga som gör att de har generell bostadsbrist. Det är vanligast med brist på bostäder för unga i storstadsregionerna och i de större högskoleorterna. Men bostadsbrist för unga förekommer även i övriga regioner. Antalet studerande på universitet och högskolor är uppe på historiskt höga nivåer. fanns ca 310 000 helårsstudenter vid universitet och högskolor, vilket är något färre jämfört med . Därutöver tillkommer ca 44 000 studerande vid . Det finns drygt 86 000 studentbostäder i landet enligt . Det har byggts få studentbostäder men enligt bostadsmarknadsenkäten har kommunerna en förväntan om att detta bostadsbyggande kommer att öka . Regeringen har konstaterat att det är svårt för unga att etablera sig på bostadsmarknaden och har därför vidtagit ett antal åtgärder i syfte att stimulera bostadsbyggandet för unga, varav flera aviserades i budgetpropositionen . fick i uppdrag att se över det byggregelverk och de vägledningar som påverkar byggandet av student- och ungdomsbostäder med en boarea om högst 35 kvm. I uppdraget ingick även att föreslå de ändringar i regelverken som behövs för att stimulera och underlätta framväxt och byggande av sådana bostäder. gavs även i uppdrag att ta fram en vägledning i syfte att tydliggöra vilka regler som gäller för tidsbegränsade bygglov. kom med sin rapport på regeländringar för fler bostäder åt unga och studenter (dnr S2012/8156). föreslår bl.a. att de ska göra lättnader i kraven om bostadsutformning i BBR (byggregler) vilket i sig kan minska bostadsytan utan att det försämrar tillgängligheten. föreslår även ändrade regler för buller och ändrade förutsättningar för tidsbegränsade bygglov. Bland förslagen finns även ett förslag om att lätta på tillgänglighetskravet vid inredning av vindar till studentbostäder om högst 35 kvm som ett sätt att stimulera användningen av outnyttjade utrymmen. förslag till lagändringar i PBL är ute på remiss. De förändringar som föreslås i BBR och allmänna råd avser att genomföra skyndsamt. finns ett stöd om totalt vars syfte är att främja ett innovativt byggande för att utöka utbudet av bostäder för unga, se avsnittet 3.7.4 (budgetförslagsdelen). Stödet hanteras av och får ges för en åtgärd som innebär utveckling eller användning av en ny eller väsentligt förbättrad vara, tjänst eller process. Därutöver avsatte regeringen till ett stöd för inventering av mark lämplig för studentbostäder. Stödet riktar sig till kommuner i anslutning till studentorter. Antalet utställda hyresgarantier minskar uppgick det beviljade bidraget för kommunala hyresgarantier till , vilket motsvarar 155 utfärdade hyresgarantier som utfärdats av 14 kommuner. Antalet beviljade hyresgarantier ökade stadigt , varefter en betydande minskning skett. Tabell 3.9 Antal beviljade bidrag samt antal kommuner som beviljats bidrag Den vanligaste orsaken till att kommunen ställer ut hyresgarantier är förekomsten av betalningsanmärkning eller att hyresgästen saknar fast anställning eller fast inkomst. Drygt hälften av de hushåll som kommunerna utfärdat hyresgarantier för har hemmavarande barn. Hälften av kommunerna har ställt ut hyresgarantier för hyresgäster i den yngsta åldersgruppen 18–. I bostadsmarknadsenkät uppgav av kommunerna med brist på bostäder att äldre har svårt att hitta en lämplig bostad. Även i kommuner som totalt sett har balans eller ett överskott av bostäder har äldre i vissa fall svårt att hitta en bostad. Det kan handla om äldre som t.ex. vill flytta till en mindre bostad eller som har krav på en bostad med god tillgänglighet. lämnas investeringsstöd för äldrebostäder m.m. för byggande av trygghetsbostäder. hade ansökningar rörande 2 700 bostäder inkommit. Drygt 2 000 av dem har beviljats stöd. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 har stöd om utbetalats för ca 550 trygghetsbostäder. har utvärderat investeringsstödet. Enligt är efterfrågan på stödet hög. Det har dock tagit tid innan kommuner och byggherrar har fått kunskap om den nya boendeformen och om möjligheten att få stöd. utökades bemyndiganderamen för investeringsstödet från till , vilket innebar att ca 50 projekt som var klara för beslut, men inte hade kunnat få besked, beviljades stöd. Resultaten från årets bostadsmarknadsenkät visar att 109 kommuner planerar att bygga trygghetsbostäder . Totalt rör det sig om drygt 3 800 bostäder –2014. Utöver dessa planerar 90 kommuner att bygga 4 100 seniorbostäder. Investeringsstödet och utbyggnaden av trygghetsbostäder samt särskilda boendeformer för äldre beskrivs i sin helhet under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. OmBoende – en etablerad webbportal Webbportalen OmBoende är en fortsatt välbesökt webbplats som förvaltas och utvecklas genom samarbete mellan och . Genom regelbunden kontakt med Fastighetsmäklarinspektionen kan de två myndigheterna erbjuda en bred webbplats med information om boende riktad till konsumenter. Webbplatsen tillhandahåller en samlad neutral myndighetsinformation om boende. Antalet besökare på webbplatsen ökar . hade den cirka 55 000 besök jämfört med 50 000 besökare . Webbplatsen uppdateras regelbundet med aktuella nyheter som rör boende, t.ex. hushållens sparande och boendepriser. På webbplatsen finns ett forum där konsumentvägledare svarar på frågor. Regeringen anser att bra och saklig konsumentinformation är en förutsättning för en väl fungerande bostadsmarknad. Reglerna om vederlag för tomträtt och bostadsarrende ses över Bostäder kan vara uppförda på mark som disponeras med tomträtt. Reglerna om avgäld för tomträtt har kritiserats för att de långa avgäldsperioderna kan leda till att avgäldshöjningarna kommer i kraftiga språng för tomträttshavaren. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Detta blir särskilt märkbart i fall av stora ökningar av markvärdet. Den av regeringen tillkallade Tomträtts- och arrendeutredningen överlämnade delbetänkandet Tomträttsavgäld och friköp (SOU 2012:71) med förslag bl.a. till en ny modell för avgäldsreglering. Utredningen föreslår bl.a. att avgälden ska kunna omregleras oftare än samt att det ska införas ett tvingande tak för avgäldens storlek när det gäller tomträtter för bostadsändamål. Förslaget har varit föremål för remissbehandling och bereds nu vidare inom . Utredningen ska i ett slutbetänkande bl.a. redovisa hur reglerna om avgift för bostadsarrende tillämpas och föreslå de ändringar som kan behövas för att uppnå en rimlig avvägning mellan de intressen som gör sig gällande. Förstärkt analysfunktion inom bostadsområdet beslutade (prop. 2011/12:99, utgiftsområde 18, bet. 2011/12:FiU21, rskr. 2011/12:282) att () skulle avvecklas . BKN:s verksamhet inordnades i . Syftet med sammanslagningen var att förbättra förutsättningarna för en stark analysfunktion på bostadsområdet genom att kompetenserna på myndigheterna fördes samman. Målet för Byggande är: –Långsiktigt hållbara byggnadsverk. –Effektiva regelverk och andra styrmedel som utifrån ett livscykelperspektiv verkar för effektiv resurs- och energianvändning samt god inomhusmiljö i byggande och förvaltning. –En väl fungerande konkurrens i bygg- och Resultatredovisningen görs utifrån ovan nämnda mål. Utvecklingen inom bygg- och fastighetssektorn Fortsatt nedgång i bostadsbyggandet påbörjades enligt 22 700 bostäder vilket var 1 800 färre än 2011. prognos är att 25 000 bostäder kommer att påbörjas. finns förväntningar på en starkare ekonomisk utveckling och bostadsproduktionen bedöms då kunna uppgå till 28 500 bostäder. Tabell 3.10 Bostadsbyggandets omfattning Faktorprisindex för flerbostadshus ökade jämfört med , som konsumentprisindex minskade , se tabell 3.11. Faktorprisindex för flerbostadshus har ökat betydligt mer än konsumentprisindex. Tabell 3.11 Faktorprisindex för flerbostadshus jämfört med konsumentprisindex Antalet beviljade bygglov minskar beviljades 4 950 bygglov för bostadshus och 1 550 bygglov för fritidshus, se tabell 3.12. För lokaler var antalet 2 500. Relationen bygglov för bostadshus jämfört med fritidshus och lokaler skiftar något över men inte på något uppseendeväckande vis. Totalt sett minskade antalet beviljade bygglov jämfört med och 2010. Tabell 3.12 Beviljade bygglov Antal beviljade bygglov (nybyggnad) Utredning för att underlätta byggandet Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att se över vissa byggfrågor i syfte att underlätta byggandet i (dir. 2011:100). Utredaren har bl.a. kartlagt kommunernas tillämpning av bestämmelserna om tekniska egenskapskrav i , plan- och byggförordningen samt byggregler. Framför allt har utredaren analyserat vilka effekter kommunernas särkrav (krav som går utöver byggregler, BBR) har på byggkostnaderna. Utredningen presenterade sina förslag, som bl.a. innefattar ett förbud för kommuner att i avtal om plangenomförande ställa krav på tekniska egenskaper som går utöver BBR-kraven (SOU 2012:86). Utredaren har också undersökt förutsättningarna för att dela upp byggherreansvaret vid bostadsbyggande på olika aktörer i byggprocessen. Utredningen föreslår att föreläggande om rättelse i vissa situationer ska kunna riktas mot den som i praktiken utfört den felaktiga åtgärden, istället för att riktas mot ägare av fastigheten eller byggnaden. Huvudsyftet med förslaget är att byggfel ska rättas snabbare. Förändringar i systemet med byggsanktionsavgifter har uppmärksammat regeringen på behovet av att förtydliga några av plan- och bygglagens sanktionsbestämmelser. Vidare har en del tillämpningssvårigheter aktualiserats sedan de nya sanktionsbestämmelserna trädde i kraft och regeringen har uppmärksammats på behovet av att införa ytterligare möjligheter till avgiftsbefrielse. Regeringen har mot denna bakgrund tagit fram en proposition som föreslår att gällande grunder för befrielse från byggsanktionsavgift i (2010:900) kompletteras med en möjlighet att i ett enskilt fall sätta ned en byggsanktionsavgift som inte står i rimlig proportion till den aktuella överträdelsen. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 2013 att överlämna prop. 2012/13:104 Nedsättning av en byggsanktionsavgift till . Parallellt med ändringarna i har regeringen även berett ändringar i plan- och byggförordningen avseende byggsanktionsavgifterna. Förordningsändringarna innebär ett mer tydligt och enhetligt regelverk samt en generell sänkning av byggsanktionsavgifternas nivåer. Förändringarna på lag- och förordningsnivå trädde i kraft . har informerat byggherrar och kommuner om förändringarna av byggsanktionssystemet genom bl.a. seminarier, broschyrer, nyhetsbrev och informationsfilm. Utvecklingen av inomhusmiljö varierar Regeringen beslutade om nya preciseringar av miljökvalitetsmålen, däribland en precisering av hälsa och säkerhet till målet God bebyggd miljö. En god inomhusmiljö är en viktig del av arbetet för hälsa och säkerhet och innefattar bl.a. insatser som rör ventilation, radon, byggnadsrelaterat buller samt fukt och mögel. Andra viktiga frågor är exponering för kemikalier från bygg- och inredningsmaterial samt bristande kvalitet på dricksvatten. Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö omfattar många olika delar. Utvecklingen är enligt positiv inom ventilation, sanering av radon och energieffektivare bebyggelse. Negativt är att det finns många bostäder med fukt- och mögelskador. Regeringen för därför en dialog med såväl som berörda branschorganisationer om hur fuktproblem i det befintliga byggnadsbeståndet kan åtgärdas samt hur de byggfel som orsakar fuktproblem kan undvikas. har utarbetat ett förslag till ändringar i byggreglerna, bl.a. i fråga om tillgänglighet och bostadsutformning. Förslaget innehåller förtydliganden om vilka regler som utgör tekniska egenskapskrav respektive utformningskrav, vilket underlättar kommunernas hantering av byggprocessen. Förslaget innehåller också nya regler om funktionskrav på ljudmiljön samt ändringar och förtydliganden inom brandskyddsområdet m.m. har också fått i uppdrag att se över byggreglerna i syfte att stimulera byggande av student- och ungdomsbostäder. I uppdraget ingår också att se över regelverket för 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 tidsbegränsade lov och för flyttbara byggnader. Inga nya brandskyddsåtgärder i trapphus föreslås I samband med den utredning som genomförde efter branden i , fick i uppdrag av att utreda förutsättningarna för och effekterna av olika alternativ för ett förbättrat skydd i trapphus. slutsats är att kostnaderna för tänkbara åtgärder är så stora i förhållande till den förväntade effekten att de inte är samhällsekonomiskt motiverade. Varken vid ny- eller ombyggnad bör det därför ställas krav på skyddsåtgärder utöver vad som gäller . Re- geringen delar denna bedömning men vill understryka dels vikten av att befintliga krav på brandskyddsåtgärder följs, dels vikten av fortsatta informationsåtgärder för att sprida kunskap om lämpligt agerande vid brand. Kommuner har svårt att rekrytera kompetent personal inom byggområdet Många kommuner har brist på personal som arbetar med byggfrågor i plan- och bygglagstiftningen. Regeringen har därför gett i uppdrag att kartlägga vilken kompetens som är önskvärd för handläggning av bygglov och byggkontroll i kommunerna, sammanställa tillgängliga utbildningsplatser samt bedöma hur framtida behov av kompetens kan mötas. slutsatser är bl.a. att det finns behov av fler utbildningsplatser, att glesbefolkade kommuner i högre grad behöver samverka med varandra om kompetens och att kommunerna bör rekrytera fler personer med högskoleutbildning och arbetslivserfarenhet. Utredningen av vissa byggfrågor fick genom tilläggsdirektiv (dir. 2012:88), i uppdrag att överväga om det ekonomiska konsumentskyddet vid småhusbyggande behöver kompletteras. Utredningen överlämnade betänkandet Rätta byggfelen snabbt! med effektivare förelägganden och försäkringar (SOU 2013:10), som innehöll ett förslag till försäkring som skulle ersätta byggfelsförsäkringen. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom . trädde nya och skärpta energikrav för bostäder med annat uppvärmningssätt än elvärme i kraft. Med anledning av de skärpta byggreglerna har uppdaterat handboken byggregler och genomfört utbildningsinsatser. Energideklarationerna har fått ett tydligare konsumentperspektiv Direktiv /31/EU om byggnaders energiprestanda har föranlett ändringar i lagen (2006:985) om energideklaration för byggnader. Ändringarna har bl.a. inneburit att byggnadens energiprestanda ska anges i annonsen då en byggnad säljs eller hyrs ut och att tillsynsansvaret har överförts till . Energieffektiviseringsdirektivet ger effekt för bebyggelsen Direktiv /27/EU om energieffektivitet, som trädde i kraft , innehåller bl.a. åtgärder för ökad energieffektivitet i offentlig sektor, hushåll och service, industri samt i sektorerna för energiomvandling och energiöverföring. Flera delar i direktivet berör bygg- och bostadssektorn, däribland artiklarna om individuell mätning och debitering av el, gas, värme och varmvatten. Som en del i genomförandet av direktivet har tillsammans med fått i uppdrag att analysera hinder för energiprestandahöjande investeringar i nya och befintliga byggnader som följer av uppdelningen av incitament mellan olika aktörer såsom hyresgäst och fastighetsägare. Uppdraget ska redovisas . har tillsammans med även fått i uppdrag att utarbeta ett förslag till nationell strategi för att få till stånd investeringar i renoveringar som ökar energiprestandan i det nationella beståndet av bostadshus och kommersiella byggnader. Uppdraget ska redovisas . Läs mer under utgiftsområde 21 Energi. Anpassning av svensk rätt till EU-förordning om byggprodukter Från tillämpas och rådets förordning nr 305/2011 om fastställande av harmoniserade villkor för saluföring av byggprodukter och om upphävande av rådets direktiv /106/EG, den s.k. byggproduktförordningen, fullt ut. Regeringen har därför tagit fram en proposition där ändringar i (2010:900) föreslås och som innebär att svensk rätt anpassas till byggproduktförordningen. Regeringen beslutade att överlämna prop. 2012/13:93 Anpassning av svensk rätt till EU-förordning om byggprodukter till . Förändringarna i trädde i kraft . har informerat branschen om de förändringar som följer av byggproduktförordningen genom seminarier, direktutskick av broschyren CE-märk nu!, uppdatering och utveckling av webbsidorna samt genom annonser i fackpress. Marknadskontrollverksamheten vid har byggts upp och utvecklats och har börjat hitta sin form. har startat tre proaktiva granskningsprojekt, EPS cellplast isolering som en del av ett gemensamt EU-projekt, takpannor av betong och kallformade konstruktionsrör. avslutade ett proaktivt ärende och arton reaktiva ärenden, att jämföra med inget respektive ett avslutat ärende 2011. Eurokoderna blir tillgängliga till en lägre avgift har på regeringens uppdrag sett över möjligheterna att tillhandahålla de europeiska konstruktionsstandarderna, de s.k. eurokoderna, till en lägre avgift. och har tecknat ett femårigt avtal där betalar SIS för en fleranvändarlicens som innebär att eurokoderna finns tillgängliga för personer och företag verksamma i . Nordiska gränshinderprojektet inom byggområdet Det nordiska samarbetet inom gränshinderprojektet syftar till att undanröja gränshinder på byggområdet och till att utöka samarbetet inför EU-rättsakter och vid införande av dessa rättsakter. har projektet kartlagt skillnaderna i ett antal byggregler mellan de nordiska 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 Förutom byggreglerna har även de nationella valen till eurokoderna kartlagts med hjälp av i . Projektgruppen har även arbetat med en process som ska säkerställa att framtida EU-regler och standarder på byggområdet genomförs och används på ett, så långt möjligt, likvärdigt sätt i så att inte nya gränshinder uppstår. gjordes preliminära bedömningar avseende 2 166 lägenheter och garantibelopp på . För kreditgarantier avseende färdigställda lägenheter tecknades det nya garantier för ett belopp på avseende 18 lägenheter. Garantiavtal avseende lån tecknades för 95 lägenheter och maximalt garantibelopp är . Vid utgången av 2012 fanns garantiavtal för lån med ett maximalt garanterat belopp om . Det ianspråktagna beloppet var . Garantistocken för färdigställda lägenheter, exklusive garantier för avlösen av kommunala borgensåtaganden, minskade till . Det totala garantiåtagandet, inklusive avtalat garantibelopp för garantier , uppgick till 1 vid utgången av 2012. Det ianspråktagna garantibeloppet var 2 . Tillgänglighet i den bebyggda miljön Med anledning av det uppdrag har inom ramen för den funktionshinderspolitiska strategin överlämnade myndigheten en andra redovisning av arbetet där genomförda insatser, valda metoder för uppföljning och uppmätta resultat beskrivs i förhållande till delmålen. fokuserade på de delmål som rör funktionshindersperspektivet i den fysiska planeringen och en väl fungerande hantering av bostadsanpassningsbidraget. har också studerat ett stort antal översiktsplaner för att undersöka hur kommunen har tagit hänsyn till tillgänglighetsfrågor i den fysiska planeringen. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 kommunerna i regel behandlar tillgänglighetsfrågorna i sina översiktsplaner men att kvaliteten varierar. Ofta saknas en definition av tillgänglighet. För många kommuner handlar tillgänglighet om närhet och tillgång till kommunikationer, centrum eller natur. När det gäller kommunernas hantering av bostadsanpassningsbidraget har granskat 330 ärenden i 33 kommuner och intervjuat handläggare i sex kommuner. Undersökningen visar att det finns stora brister i hanteringen av ärendena om bostadsanpassningsbidrag, bl.a. fattas ett skriftligt beslut om bidrag i flertalet av kommunerna först efter att bostadsanpassningen är åtgärdad. I de flesta ärendena saknas också dokumentation av beräkningen av skälig kostnad för anpassningen. Enligt bedömning kan dock bristerna åtgärdas genom att kommunerna arbetar om och skärper sina handläggningsrutiner. har fått i uppdrag att göra en översyn av lagen om bostadsanpassningsbidrag och vid behov föreslå ändringar. Uppdraget ska redovisas . Som en del i uppföljningen av regeringens strategi för funktionshinderspolitiken har Handisam tagit fram en andra lägesbedömning. På bl.a. tillgänglighetsområdet bedömer Handisam att ökade insatser och förtydligad styrning behövs för att driva på en utveckling och föreslår därför ytterligare åtgärder. Funktionshinderspolitiken och bostadsanpassningsbidraget beskrivs i sin helhet under utgiftsområde 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg. Målet för Lantmäteriverksamheten är: –En effektiv och rättssäker förrättningsverksamhet och en ändamålsenlig fastighetsindelning. –Informationsförsörjningen ska vara av god kvalitet, rikstäckande, långsiktig, stabil och säker. Användningen av den grundläggande informationen ska öka och komma till nytta hos fler användare och inom fler användningsområden. –En effektiv och rättssäker inskrivningsverksamhet som bidrar till en väl fungerande fastighetsmarknad. Resultatredovisningen görs utifrån ovan nämnda mål. Efterfrågan på lantmäteriförrättningar har varit svagt avtagande . avslutades 19 835 lantmäteriförrättningar, vilket är liten ökning. Därmed minskade inneliggande ärendebalanser. Handläggningstiderna för två vanliga ärendetyper, enlottsavstyckning och fastighetsreglering två fastigheter, fördelat på det statliga och det kommunala lantmäteriet framgår av tabell 3.13. Tabell 3.13 Handläggningstider för enklare förrättningsåtgärder Handläggningstiderna för mer komplicerade ärenden har generellt ökat . Lantmäteriförrättningar betalas av sakägarna. Ökade kostnader hos lantmäterimyndigheten resulterar därför i ökade kostnader för sakägarna. Sakägarnas och Lantmäteriets kostnader framgår av tabell 3.14. Tabell 3.14 Kostnader för enklare förrättningsåtgärder Lantmäteriets absolut största kunder är andra statliga myndigheter, i första hand och . Av tabell 3.15 framgår hur intäkterna fördelar sig på olika typer av kunder. Tabell 3.15 Intäkter från de största kunderna De undersökningar av kundnöjdheten som görs pekar på ett fortsatt gott förtroende för verksamheten. Ett mått på kvaliteten i förrättningarna är andelen överklagande och återförvisade ärenden. Totalt överklagas ca 450 ärenden , d.v.s. av alla ärenden. Av dessa återförvisas ca 80 ärenden (0,av alla ärenden) från Mark- och miljödomstolen till den lantmäterimyndighet som fattat beslutet. Vid sidan av detta överklagades närmare 250 fakturor , en siffra som ökat . Tillsyn över kommunala lantmäterimyndigheter Lantmäteriet utövar tillsyn över de 38 kommunala lantmäterimyndigheterna samt över den egna förrättningsverksamheten. Tillsynen följer en femårig plan. Regeringen har uppdragit åt Lantmäteriet att lämna en samlad redovisning av tillsynsverksamheten avseende den senaste avslutade tillsynsperioden, och att föreslå de förtydliganden av tillsynsuppdraget som redovisningen motiverar. Den geodetiska infrastrukturen vidareutvecklas