prop · H1031d26 · 2013-09-18 00:00:00 — Generellt har områden i närheten av större befolkningscentrum en mer dynamisk utveckling än mer glest befolkade områden. folkmängd ökade med 372 966 personer . Sammantaget för perioden är det endast storstadsområdena som har ett positivt flyttnetto. Tabell 2.19 visar befolkningsutvecklingen och sysselsättningsutvecklingen och bygger på indelning av kommuner. Tabell 2.19 Befolknings- och sysselsättningsutveckling 2007–2011 (tillväxt i antal Stärkt utvecklingskraft i landsbygder I skrivelsen En strategi för att stärka utvecklingskraften i landsbygder (skr. 2008/09:167, 2008/09:NU19, rskr. 2008/09:267) slog regeringen fast att landsbygd är en viktig resurs för hela landets utveckling och hållbara tillväxt samt att arbetet med landsbygdsfrågor ska bedrivas fortlöpande inom alla politiska områden. Utifrån skrivelsen har regeringen utvecklat arbetet genom landsbygdssäkring, ett arbetssätt som syftar till att stärka samverkan mellan departementen ytterligare i landsbygdsfrågor. har regeringen hållit två landsbygdsforum, som syftar till att öka dialogen mellan regeringen och landsbygdens aktörer. Landsbygdsprogrammet för perioden –2013 består av ett trettiotal olika åtgärder, var och en med angivna omfattnings-, resultat- och effektmål, för vilka indikatorer har definierats. Nedan redovisas huvuddragen av resultaten per åtgärdsområde (s.k. axlar) för åren 2007–2012. Effekten av åtgärderna kan redovisas först efter genomförda utvärderingar. En halvtidsutvärdering av det svenska landsbygdsprogrammet genomfördes av . Utvärderingen drog slutsatsen att flera delar inom programmet fungerar bra men att vissa delar, framför allt inom axel 1 och axel 3, inte når upp till målen inom programmet. Även andra utvärderingar har gjorts, bl.a. en effektutvärdering av miljö- och landsbygdsprogrammet 2000–2006 samt en om effektivitet i det svenska landsbygdsprogrammet. överlämnades ett förslag till ändring av landsbygdsprogrammet till EU- kommissionen. Programändringen gjordes dels av budgettekniska skäl, dels som en konsekvens av regeringens utökade satsning på bredband på landsbygden i budgetpropositionen för . har arbetet med nästa landsbygdsprogram intensifierats. lämnade ett tekniskt underlag inför framtagandet av nästa landsbygdsprogram (för perioden –2020) . Av totalt 239 anmodade remissinstanser inkom 156 med svar. Utöver de tillfrågade instanserna inkom ytterligare 18 svar. En sammanställning av remisssvaren gjordes och redovisades . Sammanställning och svar har publicerats på regeringens hemsida. I en parallell process har arbetet med den s.k. partnerskapsöverenskommelsen påbörjats . Överenskommelsen är ett gemensamt strategiskt ramverk för regionalfonden, socialfonden, landsbygdsfonden och havs- och fiskerifonden med syfte att samordna möjligheterna i fonderna. tillfördes landsbygdsprogrammet ca , bl.a. på grund av den s.k. hälsokontrollen. De tillförda medlen har använts för satsningar på klimat, förnybar energi, vattenhushållning, biologisk mångfald, omstrukturering av mjölksektorn samt för bredband. Vid ett jämnt utnyttjande av dessa medel skulle budgetutnyttjandet ha uppgått till . Som framgår av tabell 2.20 nedan har delar av stödet utnyttjats i snabbare takt. Tabell 2.20 Beviljat stöd till särskilda utmaningar Källa: Sammanställning av statistik från . 1 Inklusive nationell medfinansiering. Landsbygdsprogrammet är uppdelat i fyra åtgärdsområden, s.k. axlar. Tillsammans har länsstyrelserna, , och beviljat medel motsvarande av programperiodens budget. P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Den årliga beslutstakten för axel 1 och axel 3 är högre än en beräknad jämn belastning. Det omvända gäller för axel 4 beroende på att åtgärderna där kom i gång sent. Resultaten av åtgärder med syftet att förbättra miljön och landskapet (axel 2) redovisas under avsnitt 2.5.2 De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion. Förbättra jord- och skogsbrukssektorns konkurrenskraft (axel 1) Åtgärderna inom axel 1 syftar till att stärka företagens utvecklings- och konkurrenskraft genom kompetensuppbyggnad, ny modern teknik, resurseffektiva produktionsmetoder och nya produkter. Målgruppen för åtgärderna är företagare inom de areella näringarna och livsmedelsföretagare. Tabell 2.21 Åtgärder för en förbättrad konkurrenskraft 1 Inklusive utmaningsmedel. Källa: Sammanställning av statistik från (Årsrapporten). Investeringsstöd till modernisering av jordbruksverksamhet är den budgetmässigt största åtgärden inom axel 1 och åtgärden efterfrågas i snabbare takt än enligt planen. Flera län har rapporterat att deras budget är intecknad. Efterfrågan på kompetensutveckling, där bl.a. arbetsmiljö är ett prioriterat område, och startstöd har också varit stor. Diversifiering och förbättrad livskvalitet på landsbygden (axel 3) Åtgärderna inom axel 3 ska leda till en ökad diversifiering av landsbygdens näringsliv i syfte att främja jobb och hög livskvalitet för dem som bor på landsbygden samt ett hållbart utnyttjande av landsbygdens samlade resurser. Målgruppen för åtgärderna inom axeln är småföretagare på landsbygden samt lokala och regionala aktörer som verkar på landsbygden. P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Tabell 2.22 Åtgärder för diversifiering och förbättrad livskvalitet på landsbygden 1 Inklusive medel från den europeiska återhämtningsplanen. Källa: Sammanställning av statistik från . Efterfrågan på medel inom axel 3 ökade och uppgången har hållit i sig. För att inte låsa in pengar i åtgärder där budgetutnyttjandet varit lågt har länsstyrelserna haft möjlighet att flytta pengar mellan åtgärder och har även omfördelat pengar mellan länen. Utmärkande för året är satsningen, om , på bredband på landsbygden. Leader (axel 4) Det övergripande målet för Leader är att främja ett effektivt genomförande av landsbygdsprogrammet genom förankring, inflytande och samverkan på lokal nivå. Leadermetoden ska omfatta programmets alla insatsområden med särskilt fokus på axel 3. Målet är att minst 60 Leaderområden ska bildas . var 63 Leaderområden över hela landet i gång med verksamheter. Beslutstakten för projektstöd har ökat jämfört med . Totalt har 3 360 Leaderprojekt beviljats och budgetutnyttjandet för axel 4 var . Temat för det svenska ordförandeskapet 2013 inom för Fiske och vattenbruk, Jordbruk, Livsmedel och Skogsbruk (MR-FJLS) är Den Moderna Landsbygden. En rad konferenser och aktiviteter sker under detta tema. Landsbygden i uppvisar en heterogen bild med stora variationer mellan områden, där den tätortsnära landsbygden i flera avseenden uppvisar en expansiv och dynamisk utveckling. Arbetet med landsbygdssäkring och uppföljningen av landsbygdsstrategin har fortgått med syftet att tydliggöra landsbygdsperspektivet i politiken. Landsbygdsprogrammet bidrar till utveckling på landsbygden. Omfattande insatser genomförs inom alla axlar, bl.a. en utökad satsning på infrastruktur för bredband. Resultatmålen, som avser hur stor andel av budgeten som har förbrukats, är fullt uppfyllda för axel 1, 3 och 4. För en närmare beskrivning av resultatet för axel 2 se avsnitt 2.5.2. Den programändring som överlämnades till innebar, förutom tekniska justeringar i programmets finansiella tabeller, ytterligare en satsning på bredband med . Jordbruk och livsmedelsförädling i norra Grunden för det nationella stödet till jordbruket i norra finns i anslutningsfördrag med EU. fattade kommissionen beslut om förenklingar, större flexibilitet i utformningen av stödet och om höjningar av stödnivåerna för vissa produktionsgrenar. har både antalet företag och produktionen minskat inom stödets utbredningsområde och särskilt i de glesbygdsdominerande inlandsområdena. Det större antalet företag återfinns i de mer livskraftiga bygderna med bättre förutsättningar för jordbruksproduktion. Summan av utbetalat stöd minskade med ca 4 miljoner . Stödet uppgick till totalt (exkl. stöd till potatis). Trots att stödnivåerna höjdes 2010 minskar produktionsvolymerna något. Nedgången i mjölkproduktionen är tydlig i och och antalet mjölkföretag minskar i de inre delarna av stödets utbredningsområde. Medelkoantalet ökar dock i samma takt i norra P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 som i , vilket visar på att storleksrationaliseringen fortgår. Detta visas även genom att mjölkföretag med fler än 75 kor blir allt fler medan företag med 25 mjölkkor eller färre minskar. Förändringarna i get-, svin- och fjäderfäproduktionen visar också på nedåtgående trender och producenterna är i vissa fall enbart några få inom ett stödområde har i uppdrag att genomföra en översyn av det nationella stödet till jordbruket i norra , som en del i uppdraget att medverka med metoder, analyser och underlag i arbete med att se över stödet till områden med naturliga och specifika begränsningar enligt EU:s förslag till ny landsbygdsförordning. Liksom flera andra EU-finansierade program är det operativa programmet för fiskerinäringen i –2013 (fiskeriprogrammet) i slutfasen av genomförandet. Det började genomföras . – 2012 har ca beviljats i EU- medel från den europeiska fiskerifonden (EFF). Den svenska offentliga medfinansieringen uppgår till ca där medel bl.a. från anslaget 1:12 Åtgärder för havs- och vattenmiljö under utgiftsområde 23 Allmän miljö- och naturvård. och från regeringens satsning – det nya matlandet ingår. Andelen beviljade stöd motsvarar av den totala programbudgeten för perioden. Programmet har därmed en relativt hög genomförandegrad. Budgetutnyttjandet varierar dock mellan de fem prioriterade områdena. Tabell 2.23 visar läget vid utgången av 2012. Tabell 2.23 Översikt över totalt beviljade medel (EU- och svensk medfinansiering) 2010–2012 samt ackumulerade siffror för sexårsperioden fördelat på prioriterat område (PO) Prioriterat område (PO) PO 1; Åtgärder för anpassning av PO 2; Vattenbruk, inlandsfiske, beredning och saluföring av fiskeri- och PO 3; Åtgärder av gemensamt intresse PO 4; Hållbar utveckling av PO 5: Tekniskt stöd P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Förberedelser för den nya programperioden –2020 pågår såväl inom EU som nationellt. Vid ministerrådsmötet enades medlemsstaterna kring en delvis allmän inriktning avseende förordningen för den Europeiska havs- och fiskerifonden gällande för perioden –2020. Därefter har dock förhandlingarna avstannat då ännu inte yttrat sig. Detta förväntas inte ske förrän tidigast . Störst avvikelse från målvärdet för nyttjande finns för prioritetsområde 4, Hållbar utveckling i fiskeområden, vilket är fiskeprogrammets motsvarighet till Leader. Skälen är en senare start och behov av en uppbyggnadsfas av områdenas verksamhet. Det finns dock en tydlig tendens att fler och fler projekt beviljas. har budgetutnyttjandet ökat . En hög genomförandetakt förutsätter en effektiv handläggning. har sedan övertagandet av förvaltningen av programmet arbetat aktivt med länsstyrelserna för att öka effektiviteten. målsättning är att hanteringen stöden och ersättningarna ska vara enhetlig samt genomföras genom en korrekt tillämpning av regelverket. Det blir viktigt att erfarenheter och ytterligare möjligheter till samordning med landsbygdsprogrammet tas till vara i kommande programperiod. I rådets allmänna inriktning avseende regelverket för nästa programperiod bibehålls många gällande stödformer, vilka inte önskat, men de kringgärdas dock av striktare villkor. enades rådet om fler stödformer som understödjer en reform av fiskeripolitiken för ett långsiktigt hållbart fiske. Vattenbruk, fritidsfiske och fritidsfiskebaserat företagande Produktionen inom svenskt vattenbruk har stadigt ökat . På lång sikt kan man se att från den låga produktionen på ca matfisk respektive musslor har produktionen av matfisk ökat till ca medan mussel- odlingen fortsatt har ungefär samma omfattning. Matfiskodlingen har varierat mellan ca 5 000 och . har produktionen dock stadigt ökat. Den dominerande arten i matfiskodlingar är regnbåge som uppgår till nära , står för dryga medan lax och öring samt ål står för . Produktionen av såväl regnbåge som har ungefär fördubblats, dock med relativt stora mellanårsvariationer. Sättfiskodlingens produktionsvolym har legat relativt på drygt . Även den geografiska strukturen i svensk vattenbruksnäring har förändrats de senaste 10– 15 åren. Produktionen i den expanderande matfiskodlingen har flyttat till regleringsmagasin och . låg tyngdpunkten i odlingen på samt syd- och . Utvecklingen är ett resultat av att det är ytterst olämpligt med konventionell fiskodling i områden med redan hög näringsbelastning, därför ger länsstyrelserna i de områdena inte heller nya tillstånd för den typen av odlingar. Även om odling ökat i havet i takt med ökad total produktion bedrivs majoriteten av odlingen i i sötvatten. För regnbåge avser det samt för och ål . Det sammanlagda försäljningsvärdet av all produktion har beräknats till , varav matfisk står för . Emellertid minskar antalet odlingar. Detta har skett för alla typer av odlingar men främst för de som producerar sättkräftor. Trots den ökande produktionen verkar inte antalet personer sysselsatta inom det svenska vattenbruket öka. Tabell 2.24 Produktion, försäljningsvärde, antal odlingar och antal sysselsatta i vattenbruk (matkräftor och blötdjur ingår i matfisk och sättkräftor ingår i sättfisk) Produktion (ton) (mnkr, löp) Antal odlingar (1) (1) Odlingar med kombinationsverksamhet kan ingå i båda kategorierna. Den gemensamma myndighetsingång för vattenbruksföretagare som skapades bidrar till att underlätta för den enskilde vattenbruksföretagaren med bl.a. information och praktisk hjälp. Samordningen av vattenbrukets utveckling i har också förstärkts av den nationella vattenbruksstrategi som presenterades . Strategin utformades i dialog med näringen i syfte att utveckla näringen hållbart. har regeringens uppdrag att i samarbete med näringen ta fram en mer konkret handlingsplan. Även på EU-nivå lyfts vattenbruket fram och kommissionen presenterade ett meddelande med en strategi för europeiskt vattenbruk. Fritidsfiske och företagande inom fisketurism presenterade Havs- och vattenmyndigheten tillsammans med en strategi för svenskt fritidsfiske och fisketurism . Myndigheternas gemensamma målsättning är att strategin ska vara ett stöd både i arbetet med främjande av fritidsfiskets och fisketurismens utveckling och i arbetet med bevarande, restaurering och hållbart nyttjande av hav, sjöar och vattendrag. Det svenska vattenbruket har visat på ökad omsättning och en relativt stabil sysselsättningsgrad . Kommissionens förslag till en kommande havs- och fiskerifond för perioden –2020 innehåller flera möjligheter att delfinansiera främjandet av vattenbruk. Regeringen tillsatte en utredning för att se över den svenska jaktlagstiftningen. Syftet med översynen är att ta fram moderna bestämmelser för en långsiktig jakt och viltvård, ge lagstiftningen en tydligare systematik än samt möjliggöra ett förbättrat genomförande av EU-rättsliga åtaganden. Ett delbetänkande som ska redovisa en utvärdering av myndighetsansvaret avseende jakten planeras att lämnas . P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Utredningen fick tilläggsdirektiv med uppdragen att undersöka möjligheten att införa ett undantag från tillståndsplikten enligt den föreslagna kameraövervakningslagen för övervakning av vilt, utreda behovet av föreskrifter för utfodring av vilt samt undersöka arrendatorers jakträtt. Delbetänkandet planeras lämnas . Uppdraget redovisas slutgiltigt . En ny modell för förvaltning av älg trädde i kraft . Den nya älgförvaltningen bygger på att relevant kunskap om älgen och ekosystemet samlas in och tillgängliggörs för den regionala förvaltningen samt ett ökat lokalt inflytande ifrån såväl markägare som jägare säkerställs. Regeringens mål med den nya älgförvaltningen är att skapa förutsättningar för en älgstam i balans med de befintliga betesresurserna. genomförde en förstudie om en it-plattform för den nya älgförvaltningen. Länsstyrelserna uppdrogs utifrån förstudien skapa en sådan plattform. It-plattformen för älgförvaltningen planeras vara färdigbyggd vid älgjaktspremiären med det förbättrade kunskapsunderlaget tillgängligt för de berörda. SLU och länsstyrelserna har haft uppdrag att genomföra flera utbildningar i den nya älgförvaltningen i syfte att utbilda ledamöterna i viltförvaltningsdelegationerna och älgförvaltningsgrupperna. Vildsvinsstammarna ökar i landet men det finns inga statistiskt tillförlitliga beräkningar av vildsvinspopulationen i . Antalet vildsvin i uppskattas någonstans mellan 90 000– 200 000. Antalet vildsvin som testades för trikiner var 69 000 stycken , vilket är det högsta . Det ökade antalet tester är en stark indikator på en stark tillväxt av vildsvinsstammen. Även antal trafikolyckor ökar, vilket också indikerar en ökad vildsvinsstam och skadorna i trafiken översteg 4 000 stycken att jämföras med ungefär 2 500 . har i sitt allmänna uppdrag fått instruktion av regeringen att arbeta med att stärka den lokalt baserade förvaltningen av vildsvin samt utveckla metoder för att uppskatta täthet av vildsvin. P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 regionala vildsvinsförvaltningen har stärkts genom arbete med ökad samverkan mellan jägare och markägare, införandet av regionala viltförvaltningsdelegationer och genom att ta fram länsvisa förvaltningsplaner för vildsvin. kommer att utreda huruvida utfordring av vilda djur behöver regleras. Eftersök av trafikskadat vilt Nationella viltolycksrådet, NVR, är ett nationellt samarbetsorgan som arbetar med frågor inom viltolycksproblematiken. fick 2007 i uppdrag av regeringen att ansvara för rådet vars huvudinriktning är att organisera en nationell viltolycksorganisation för eftersök av trafikskadat vilt och verka för att organisationen nyttjas, underhålls och utvecklas. Inom ramen för sitt allmänna uppdrag svarar för att tillsammans med tillhandahålla jägare med spårhundar och kontaktpersoner för viltolycksorganisationen. ansvarar för den del i rådet som avser viltolycksförebyggande åtgärder. NVR har varit banbrytande bl.a. genom uppbygganden av ett nationellt samarbete i viltolycksfrågor i vilket 6 000 jägare är engagerade. I NVR:s verksamhet är samtliga 21 län i engagerade inom viltolycksorganisationen och i varje län finns en länsansvarig från vardera jägarorganisation och polismyndighet. Årssammanställningen visar att det skedde drygt 46 000 viltolyckor i landet. Viltolycksstatistik uppdelat på viltslag framgår av tabell 2.25. Tabell 2.25 Antal trafikolyckor med olika viltslag –2012 Källa: Data från Som framgår av statistiken varierar antalet olyckor med några tusen. Det verkar dock som antalet olyckor med vildsvin och hjort inblandade har ökat . Det kan bl.a. bero på att stammarna av dessa djur ökat . bedriver just nu inom ramen för NVR ett arbete med syfte att ta fram en nationell aktionsplan för att minska viltolyckorna. Målsättningen är att involvera berörda i problematiken och att samordna åtgärder. och har i ett gemensamt uppdrag redovisat toleransnivåer för skador av de stora rovdjuren på renar och konsekvenser av dessa. En av uppdragets delar hade tyngdpunkten på ett förvaltningsverktyg och att redovisa olika toleransnivåers påverkan på rovdjuren och renarna. Syftet med ett förvaltningsverktyg är att det ska möjliggöra mer riktade åtgärder för att minska rennäringens förluster till följd av stora rovdjur samt ge effektivare handläggning och större legitimitet för beslut som avser både rovdjurs- och rennäringsförvaltningen. Målet är att inom givna ramar för en toleransnivå skapa ett adaptivt förvaltningsverktyg där ny vetenskaplig och erfarenhetsbaserad kunskap implementeras löpande i dialog mellan länsstyrelse och rennäring. Regeringen har säkerställt att kvalitetssäkrade metoder finns att tillgå för inventering av älgstammen och prognoser av fodertillgång. Genom att initiera älgförvaltningsgrupper och viltförvaltningsdelegationer har regeringen tagit fram en arbetsform som möjliggör bl.a. dialog och en utbildningsinsats i adaptiv älgförvaltning med syfte att ta fram och följa upp mål för älgförvaltningen. It-plattformen för älgförvaltning ska vara till stöd för förvaltande myndigheter och organisationer och därmed underlätta den kunskapsbaserade förvaltningen av älgen. Vildsvinsstammen har ökat och förväntas fortsätta öka ytterligare samt spridas geografiskt. Antalet trafikolyckor där viltet varit inblandat har ökat markant och uppgick till drygt 46 000. Samhällets kostnader för viltolyckor överstiger . har en effektiv eftersöksorganisation att eftersök kan ske snabbt och kostnadseffektivt. Ett utvecklat datastöd har medfört förbättrade möjligheter att förebygga viltolyckor och gett förutsättningar för utvärderingar som bör leda till en ökad kvalitet och effektivitet inom eftersöksorganisa- En sådan utveckling bidrar till att stärka djurskyddet vid eftersök av trafikskadat vilt. har beslutat om miniminivåer för björn, lodjur och kungsörn samt etappmål för varg och järv. Motsvarande skydd mot rovdjursskador för renskötseln har inte beslutats. Renskötselns skyddsbehov anges endast i allmänt hållna ordalag och saknar skydd genom toleransnivåer för skador av de stora rovdjuren på renar och konkreta förvaltningsverktyg på myndighetsnivå. Ett förvaltningsverktyg som arbetsmodell som används av länsstyrelserna och rennäringen i rovdjursförvaltningen kommer att underlätta dialogen mellan länen och samebyarna, ge större legitimitet åt beslut som tas, innebär mindre förluster för rennäringen och förbättra samexistensen mellan rennäringen och stora rovdjur. Sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen Ett av de övergripande målen inom visionen bruka utan att förbruka är Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald. Ett flertal av regeringens insatser har ingått i regeringens strävan att nå målet. Vissa av de stimulansåtgärder för företag som regeringen har genomfört har i någon utsträckning haft betydelse för de areella näringarnas förmåga att möta ökad konkurrens och rörliga priser. Gårdsstödet och vissa stöd inom landsbygdsprogrammet har fortsatt stor betydelse för att upprätthålla inkomsterna inom det svenska jordbruket. Utbetalningstakten av gårdsstödet har varit hög och med den tidigarelagda utbetalningen av stödet förbättras planeringsmöjligheterna för brukarna. hade av brukarna fått gårdsstödet utbetalt . Regeringen har utvecklat målet för förenkling till att, förutom att minska de administrativa kostnaderna, även omfatta kvalitativa aspekter som hur företagen upplever reglerna. För att få största möjliga effekt behöver fler aspekter av företagens vardag och de utmaningar företagare ställs inför beaktas. Arbetet med att utveckla e- tjänster och e-ansökningar ligger väl i linje med att göra företagens myndighetskontakter enklare. Övergången till att endast söka stöd via internet leder till färre fel i ansökningarna och P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 därmed säkrare hantering av stöd. Regeringen fortsätter att verka för lägre administrativ börda också i arbetet med ny jordbruks- och fiskeripolitik inom EU. Förbättringen av styrningen och hanteringen av stödverksamheten har lett till både snabbare utbetalningar och säkrare material för jordbrukarna. Översynen av satsningen på – det nya matlandet som gjordes visar att måluppfyllelsen på ett antal områden går åt rätt håll men att det också finns områden där förändringar av mål och/eller insatser behövs för att stärka möjligheterna till måluppfyllelse. Översynen rekommenderar att man inom arbetet med visionen bör förbättra möjligheterna att mäta effekterna av genomförda insatser. Även landsbygdsprogrammet är ett viktigt verktyg som utvecklar landsbygden. Resultatmålen, som avser hur stor andel av budgeten som har förbrukats, är fullt uppfyllda för axel 1, 3 och 4.