prop · H003106 · 2013-03-20 00:00:00 — Regeringens proposition 2012/13:106 Ramavtal om partnerskap och samarbete mellan Prop. Europeiska unionen och dess medlemsstater, 2012/13:106 å ena sidan, och Socialistiska republiken , å andra sidan Regeringen överlämnar denna proposition till . I propositionen föreslås att godkänner ramavtalet om ett vittomspännande partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan. Förhandlingarna med avslutades och avtalet undertecknades av båda parter . Genom avtalet om ett vittomspännande partnerskap och samarbete med inrättas ett ramverk för relationerna mellan parterna, vilka styrs av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och samt samarbetsavtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och medlemsländerna i ASEAN. Som grund för samarbetet har ramavtalet rättsstatsprincipen, de demokratiska principerna och de mänskliga rättigheterna. Avtalet innehåller ett rättsligt bindande åtagande från båda parters sida om respekt för mänskliga rättigheter och skyldigheter i fråga om icke- spridning av massförstörelsevapen. Avtalet innehåller också åtaganden om att fortsätta samarbetet för att fullständigt uppnå internationellt överenskomna utvecklingsmål. Vidare berörs samarbete inom ett brett spektrum av andra områden, såsom hållbar utveckling och klimatförändringar, rättvisa och säkerhet, kultur och utbildning, migration samt handel och investeringar. Avtalet är också avsett att utgöra ramen för förhandlingar om ett frihandelsavtal med . 6.3Samarbete inom området för fred och säkerhet (artiklarna 6.4Samarbete när det gäller handel och investeringar 1 Förslag till riksdagsbeslut Regeringen föreslår att godkänner ramavtalet om ett vittomspännande partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och , å andra sidan (avsnitt 7). gavs Europeiska kommissionen genom rådsbeslut mandat att inleda förhandlingar om bilaterala ramavtal om partnerskap och samarbete (PSA) med , , , , och , samtliga länder medlemmar i (). Mandatet utvidgades till att omfatta förhandlingar med . Förhandlingarna med inleddes och avslutades . Avtalet paraferades av båda parter och undertecknades . Enligt artikel 63 i avtalet ska parterna ratificera avtalet i enlighet med respektive lands interna procedurer. är ett blandat avtal, dvs. både EU och medlemsstaterna är avtalsparter tillsammans med . Avtalet ersätter den befintliga rättsliga ram som upprättades genom avtalet mellan Europeiska gemenskapen och och samarbetsavtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och medlemsländerna i ASEAN, vilket 1999 utvidgades till att omfatta . kommer att tillämpas i den månad som följer på den dag då parterna anmält till varandra att alla nödvändiga rättsliga förfaranden avslutats. Avtalet i svensk lydelse fogas som bilaga till propositionen. har 87 miljoner invånare med en befolkningstillväxt på . Landet är en kommunistisk enpartistat med begränsad politisk reformprocess. Det är ett land i snabb ekonomisk och social förändring. ekonomi är en av de mest snabbväxande i . Den kraftiga tillväxten, som kan härledas till den liberalisering av ekonomin som inleddes , har lett till en snabb fattigdomsminskning. Standardökningen gäller såväl inkomster som tillgång till bostäder, sanitet och elektricitet. blev medlem i ASEAN 1995 och deltar i den årliga dialogen mellan EU och ASEAN. EU stärker samarbetet med bl.a. genom de förhandlingar om ett frihandelsavtal (FTA) mellan och som inleddes . var en fransk koloni 18581945. Under erövrades av , som dock lät den frankrikestyrda regimen fortsätta att styra landet. Vid krigsslutet tog den nationalistiska folkfronten över kontrollen av stora delar av landet och ett långt gerillakrig mellan Viet och inleddes. En internationell konferens i delade landet provisoriskt i Nord- och . Inför hotet av ett kommunistiskt maktövertagande i ökade 1961 den amerikanska militära närvaron. inleddes och pågick till 1975. De två landsdelarna återförenades formellt 1976 då bildades. uppstod spänningar mellan och och 1978 invaderade vietnamesiska styrkor grannlandet. svarade med att invadera norra 1979. Konflikten med varade dock bara en månad. Som en konsekvens av konflikten med blev alltmer isolerat. Den historiska sjätte partikongressen 1986 slog fast att systemet måste omdanas och en utveckling i marknadsekonomisk riktning inleddes. har öppnats upp väsentligt för omvärlden. blev medlem i ASEAN 1995, Asia-Pacific Economic Cooperation (APEC) 1998, WTO 2007 och innehade en icke-permanent plats i 20082009. var också ordförande i 2010. är alltjämt en kommunistisk enpartistat där civila och politiska rättigheter är hårt beskurna. Rättsväsendet präglas av dominerande inflytande. Mötes- och föreningsfriheten är strikt reglerad. Samhällsdebatten i vietnamesiska medier är starkt begränsad och staten har vidtagit åtgärder för att begränsa användningen av internet. Även om den långsiktiga trenden går i riktning mot ett öppnare samhälle så är kortsiktiga bakslag vanligt förekommande. utsätts för en betydande internationell kritik för landets begränsningar i yttrandefriheten samt ingripanden mot politiskt och religiöst oliktänkande. är en av de mest snabbväxande ekonomierna i med en årlig tillväxt på . Förbättrad lagstiftning och gynnsamma investeringsvillkor har lett till ökande utländska investeringar. Den kraftiga tillväxten har lett till en snabb fattigdomsminskning. klassificerade 2010 om till ett medelinkomstland (Middle Income Country). steg i FN:s index för mänsklig utveckling (Human Development Index) . Trots den positiva utvecklingen ligger dock endast på 128:e plats av 187 länder HDI-lista. Det finns problem med låg produktivitet, misskötta statligt ägda företag och korruption i den vietnamesiska ekonomin. Korruptionen är mycket utbredd. rankas på 123:e plats av 174 länder i korruptionsindex . var 1969 det första västland som etablerade diplomatiska relationer med och har varit en av få bilaterala biståndsgivare till landet. utvecklingssamarbete med fasas ut genom s.k. selektivt samarbete med tonvikt på aktörssamverkan som biståndsform, i syfte att etablera bärkraftiga relationer bortom biståndet. Liksom tidigare är det övergripande målet för utvecklingssamarbetet under övergångsskedet att uppnå förbättrad demokratisk samhällsstyrning, ökad respekt för mänskliga rättigheter och en miljömässigt hållbar utveckling. Centrala samarbetsområden för den nuvarande strategiperioden 20092013 är därför mänskliga rättigheter och demokrati samt miljö och klimatförändringar. Det finns ett betydande intresse bland små och stora svenska företag att investera i . Potentialen för ökad handel mellan och är stor eftersom handelsvolymerna är relativt blygsamma. Den svenska exporten till uppgick till och importen till . Det finns ca 80 svenska eller svenskrelaterade företag etablerade i . Bl.a. ABB, , och exporterar produkter till medan H&M, och importerar konsumentprodukter. Arbetet med att stärka handelsutbytet med har intensifieras. Ett svenskt miljöteknikcenter (CENTEC) öppnades för perioden 20112013 och öppnade ett handelskontor i . 6.1Avtalets art och räckvidd (artiklarna 14) Artikel 1 fastställer de principer som ligger till grund för avtalet. Dessa omfattar respekten för de allmänna folkrättsliga principerna, rättsstatsprincipen, de demokratiska principerna och de mänskliga rättigheterna. Parterna är överens om att bestämmelsen i dessa delar utgör en väsentlig del av avtalet. Parterna bekräftar sitt åtagande att fortsätta samarbetet för att fullständigt uppnå internationellt överenskomna utvecklingsmål, inklusive millennieutvecklingsmålen. Även dessa delar utgör en väsentlig del av avtalet. Parterna bekräftar också sitt åtagande att främja alla aspekter av hållbar utveckling och att samarbeta för att lösa problemen i samband med klimatförändringarna och globaliseringen. Parterna är överens om att respektive parts utvecklingsnivå, behov och kapacitet ska beaktas vid genomförandet av alla samarbetsaktiviteter enligt avtalet. Parterna bekräftar även att handel spelar en viktig roll för utveckling. Ett mål för samarbetet är att föra en övergripande dialog och främja ytterligare samverkan särskilt inom följande områden: utvecklingssamarbete, mänskliga rättigheter, ekonomisk politik, rättvisa och säkerhet samt motverkande av spridning av massförstörelsevapen. Ytterligare mål är att öka båda parters deltagande i subregionala och regionala samarbetsprogram, stärka parternas roll och profil i den andra partens region, utveckla handeln, upprätta samarbete för bekämpning av terrorism samt främja mellanfolklig förståelse. Parterna åtar sig att utbyta synpunkter och samarbeta inom regionala och internationella forum och organisationer såsom FN och dess organisationer, ASEAN:s regionala forum (), AsienEuropa-mötet (ASEM) och (). Parterna ska även främja samarbete mellan tankesmedjor, universitet, icke-statliga organisationer, företag och medier i form av seminarier, konferenser och ungdomsutbyten inom ovan nämnda områden. I artikel 4 klargörs att verksamhet inom avtalets samarbets- och dialogområden kan genomföras på bilateral eller regional nivå eller en kombination av dem båda. Samarbetet kan t.ex. omfatta anordnande av utbildningsprogram, seminarier, expertutbyten, studier eller annan verksamhet som parterna kommit överens om. utvecklingsfinansiering och utbyte av information om bästa metoder för biståndseffektivitet. 6.3Samarbete inom området för fred och säkerhet (artiklarna 811) I artikel 8 betonas spridningen av massförstörelsevapen som ett av de allvarligaste hoten mot internationell stabilitet och säkerhet. Parterna åtar sig därför att samarbeta för att förhindra spridning, bl.a. genom att vidta åtgärder för att ansluta sig till relevanta internationella instrument, till fullo iaktta och genomföra sina respektive skyldigheter enligt dessa, införa effektiva nationella exportkontroller och upprätta en regelbunden politisk dialog i dessa frågor. Parterna är överens om att bestämmelsen om icke-spridning utgör en väsentlig del av avtalet. Enligt artikel 9 ser parterna även olaglig tillverkning, överföring och spridning av handeldvapen, lätta vapen och ammunition som allvarliga hot mot internationell fred och säkerhet och åtar sig att upprätta en dialog för att stärka parternas förmåga att förebygga, bekämpa och utrota sådan handel. I artikel 10 bekräftas parternas avsikt att samarbeta för att bekämpa terroristhandlingar inom ramen för tillämpliga internationella konventioner och utifrån sina respektive lagar samt i enlighet med FN:s globala strategi för terrorismbekämpning. Detta ska ske bl.a. genom att inrätta regelbundna samråd inom en gemensam kommitté, genom informationsutbyte och utbyte av bästa metoder när det gäller skydd för mänskliga rättigheter i kampen mot terrorism. Avtalet lägger i artikel 11 grunden för ett rättsligt samarbete som inriktas på att samarbeta om rättsliga frågor och stärkande av rättsstatsprincipen på alla nivåer. Parterna är överens om att samarbeta för att förbättra den rättsliga kapaciteten och rättssystemet när det gäller bl.a. straffrätt och straffprocessrätt. Vidare bekräftas i artikeln parternas avsikt att samarbeta avseende lagföring av de allvarliga brott som angår hela det internationella samfundet. Enligt avtalet ska parterna föra en dialog om bilaterala och multilaterala handelsfrågor för att stärka handelsförbindelserna och främja framsteg i det multilaterala handelssystemet. Parterna åtar sig att uppnå förbättrade villkor för marknadstillträde genom att avskaffa handelshinder och handelsrestriktioner, sträva efter att stärka samrådet om det effektiva genomförandet av handelsförmånsordningar och hålla varandra underrättade om utvecklingen när det gäller handelspolitik och politik relaterad till handel. Parterna åtar sig även att diversifiera och öka handeln sig emellan. Parterna ska stärka samarbetet och utbyta information om sanitära och fytosanitära åtgärder bl.a. inom ramen för om tillämpningen av sanitära och fytosanitära åtgärder. Parterna ska främja användningen av internationella standarder bl.a. inom ramen för om tekniska handelshinder och sträva efter att utbyta information i ett tidigt skede när det gäller utformandet av ny lagstiftning om sådana hinder. Parterna ska utbyta erfarenheter och undersöka möjligheterna att underlätta för export, import och andra tullförfaranden. Parterna uttalar vidare sitt intresse att ingå protokoll om tullsamarbete och ömsesidigt administrativt bistånd. Parterna ska också genom en fortlöpande dialog främja ett ökat investeringsflöde genom att utveckla ett attraktivt och stabilt investeringsklimat. Parterna ska tillämpa konkurrenslagstiftning så att rättssäkerhet uppnås samt stödja konkurrensmyndigheterna i deras arbete. En regelbunden dialog om handel med tjänster ska inrättas. Dialogen ska syfta till informationsutbyte om parternas respektive regler på tjänsteområdet och främja tillträdet till den andra partens marknad. Vidare bekräftar parterna den stora vikt som de fäster vid att skydda de immateriella rättigheterna och parterna är överens om att stärka samarbetet kring skyddet av immateriella rättigheter. Parterna ska underlätta för sina industriorganisationers och handelskamrars verksamhet samt uppmuntra samarbete mellan parternas yrkesorganisationer för att främja handel och investeringar. Parterna är överens om att snabbt samråda om eventuella skiljaktigheter som kan uppstå avseende frågor inom avtalets handelsavsnitt. 6.5 Samarbete inom andra områden (artiklarna ) att bekämpa penningtvätt och finansiering av terrorism. Vidare ska parterna samarbeta kring narkotikabekämpning, inbegripet tekniskt och administrativt bistånd för utarbetande av nationell lagstiftning och nationella strategier, inrättande av nationella institutioner, utbildning av personal, narkotikarelaterad forskning, insatser för att minska efterfrågan och skadeverkningar av narkotika samt effektiv kontroll av prekursorer. I artikel 27 bekräftar parterna vikten av gemensamma insatser för att hantera migrationsströmmarna mellan deras territorier. I syfte att stärka samarbetet ska parterna inleda en övergripande dialog om migration. Dialogen ska bl.a. syfta till att inrätta mekanismer som främjar möjligheter till laglig migration. Parterna ska utbyta erfarenheter och praxis vad avser om flyktingars rättsliga ställning. Samarbetet ska även inriktas på migrationens grundläggande orsaker, regler om inresetillstånd, upprättande av en effektiv politik för att förebygga olaglig invandring, smuggling av migranter och människohandel, återvändande, frågor av ömsesidigt intresse avseende viseringar, säkerheten hos resehandlingar och gränskontroll samt uppbyggnad av teknisk kapacitet och mänskliga resurser. Parterna är vidare överens om att utan dröjsmål ska återta alla sina medborgare som inte uppfyller villkoren för inresa, vistelse eller bosättning i en av EU:s medlemsstater. Detta ska ske under förutsättning att nationaliteten är fastställd och att de behöriga myndigheterna i den aktuella medlemsstaten begärt så. Motsvarande åtagande gör EU:s medlemsstater avseende sina medborgare. I nämnda syfte ska parterna förse sina medborgare med lämpliga identitetshandlingar. Om personen som ska återtas inte har någon handling eller annat som styrker dennes medborgarskap, ska de behöriga myndigheterna i den berörda medlemsstaten eller vidta åtgärder för att fastställa personens medborgarskap. Parterna ska stärka samarbetet kring återtagande. Om en av parterna begär det ska ett avtal om återtagande av deras respektive medborgare förhandlas mellan och . Enligt artikel 28 är parterna överens om att främja utbildningssamarbete och kulturellt samarbete som tar hänsyn till parternas mångfald i syfte att öka den ömsesidiga förståelsen och medvetenheten om utbildningsmöjligheter i och i EU. Parterna ska bl.a. lägga vikt vid åtgärder som skapar kontakter mellan deras respektive högre utbildningsanstalter och specialistorgan och som främjar utbyte av information, studenter och experter, genomförandet av program för högre utbildning som och utbildningsprogram för konferenstolkar samt uppmuntrar utbildningsanstalter i EU och i att samarbeta i gemensamma examens- och forskningsprogram. Parterna ska inleda en dialog om modernisering av systemen för högre utbildning, teknisk utbildning och yrkesutbildning. Inom hälso- och sjukvårdsområdet (artikel 29) är parterna överens om att samarbeta för att förbättra hälsoförhållandena och den sociala välfärden. Detta samarbete ska ske med hjälp av program som ska stärka hälso- och sjukvårdssektorn, gemensamma åtgärder rörande epidemiologi för att förebygga och bekämpa epidemier, internationella hälsoavtal, normer för livsmedelssäkerhet, informations- och erfarenhetsutbyte när det gäller bestämmelser för sjukvårdsutrustning och medicinsk utrustning samt förebyggande och bekämpande av icke- överförbara sjukdomar. Parterna erkänner vikten av ytterligare modernisering av hälso- och sjukvårdssektorn och är överens om att stärka kapacitetsuppbyggnaden och det tekniska biståndet inom denna sektor. I artikel 30 fastslås nödvändigheten av att bevara och förvalta naturresurserna och den biologiska mångfalden på ett hållbart sätt. Parterna bekräftar sin ambition att stärka det gemensamma miljöskyddssamarbetet när det gäller bl.a. ett aktivt deltagande från parterna i genomförandet av de multilaterala miljöavtal som de är parter till samt främjandet av en ökad medvetenhet om miljöfrågor och ett ökat lokalt deltagande i insatser för hållbar utveckling. Parterna ska öka samarbetet inom tekniska biståndsprogram som syftar till att främja miljövänlig teknik och främja initiativ och partnerskap som bygger på principen om ett förverkligande av millennieutvecklingsmålen. Parterna är överens om att intensifiera kampen mot klimatförändringarna och deras effekt på miljöförstöring och fattigdom, att främja politik som motverkar klimatförändringar och hjälper fram anpassningsåtgärder för klimatförändringarnas negativa effekter samt att styra sina ekonomier mot koldioxidsnål tillväxt. Parterna avser att intensifiera den politiska dialogen och det politiska samarbetet på teknisk nivå, främja samarbete inom forskning och utveckling, stärka samarbetet om nationellt lämpliga begränsningsåtgärder och främja kapacitetsuppbyggnad samt åtgärder för ökad medvetenhet. Parterna är överens (artikel 32) om att utöka samarbetet inom jordbruk, skogsbruk, djurhållning, fiske och landsbygdsutveckling. Parterna är vidare överens om att undersöka möjligheterna till tekniskt bistånd i växt- och animalieproduktion som inbegriper en förbättring av produktiviteten för växter och djur samt av produktkvaliteten. Parterna ska enligt artikel 33 samarbeta för att stärka politik och program med anknytning till genusfrågor, liksom institutionell och administrativ kapacitetsuppbyggnad och stöd till genomförandet av nationella strategier för jämställdhet i syfte att säkerställa ett jämbördigt deltagande av män och kvinnor inom alla sektorer av det ekonomiska, kulturella, politiska och sociala livet. Parterna ska sträva efter att genusrelaterade frågor införlivas i alla utvecklingsstrategier, all utvecklingspolitik och alla utvecklingsprogram samt främja erfarenhetsutbyte och modeller avseende jämställdhetssamarbete och positiv särbehandling till förmån för kvinnor. Parterna erkänner i artikel 34 betydelsen av att samarbeta för att röja kvarlämnat krigsmateriel samt att på området iaktta de internationella fördrag i vilka de är parter och beakta andra relevanta internationella instrument. Parterna är överens om att samarbeta genom erfarenhetsutbyte, dialog och utbildning av sakkunniga samt kommunikation och utbildning avseende förebyggande av olyckor relaterade till bomber och minor. I artikel 35 förbinder sig parterna att samarbeta för att främja och försvara de mänskliga rättigheterna, vilket bl.a. kan omfatta information om och utbildning i mänskliga rättigheter, förstärkning av institutioner med anknytning till mänskliga rättigheter, stärkande av den nuvarande dialogen om mänskliga rättigheter samt samarbetet med de FN- institutioner som är verksamma inom området. I artikel 36 förbinder sig parterna att samarbeta i syfte att göra sin offentliga förvaltning mer effektiv, bl.a. när det gäller tillhandahållande av tjänster. I artikel 37 erkänner parterna sammanslutningars och icke-statliga organisationers roll i och potentiella bidrag till avtalets samarbetsprocess. I överensstämmelse med de demokratiska principerna och med respektive parts lagar ska organiserade sammanslutningar och icke- statliga organisationer få delta i utformningen av politiken och i samråd om utvecklings- och samarbetsstrategier, tilldelas finansiella medel och ta emot stöd till kapacitetsuppbyggnad på viktiga områden samt delta i genomförandet av samarbetsprogram på områden som berör dem. Med målet att öka ömsesidig förståelse och kunskap om varandras kulturer avser parterna främja ett mångsidigt kulturellt samarbete som tar hänsyn till deras mångfald. Detta innebär bl.a. ett fortsatt stöd för Asien- Europa-stiftelsens verksamhet och samarbete och samråd i relevanta internationella fora som för att verka för gemensamma mål och främja en kulturell mångfald och skyddet för kulturarvet. Parterna är också överens om att främja ratificeringen av konvention om skydd för och främjande av en mångfald av kulturyttringar och att stärka samarbetet för dess genomförande. Parterna är även enligt artikel 39 överens om att stärka det vetenskapliga och tekniska samarbetet inom industri, energi, transport, miljö, jordbruk och livsmedelsförsörjning, bioteknik samt människors och djurs hälsa. Syftet med samarbetet är huvudsakligen att uppmuntra ett utbyte av vetenskaplig och teknisk information, främja varaktiga förbindelser mellan forskarsamfund och främja utbildning samt en tillämpning av vetenskapliga och tekniska forskningsrön. Samarbetet kan bedrivas genom gemensamma forsknings- och utvecklingsprojekt, gemensamt organiserade möten samt utbildning och utbyte av vetenskapsmän. Särskilda prioriteringar ska fastställas för att främja och underlätta tillträde till utsedda forskningsanläggningar och integrering av forskning och utveckling i investeringsprojekt eller officiella biståndsprogram. Parterna ska i enlighet med sin kapacitet mobilisera finansiella resurser och göra sitt yttersta för att öka medvetenheten om deras samarbete inom det vetenskapliga och tekniska området. Artiklarna 4042 framhåller parternas strävan att samarbeta inom informations- och kommunikationsteknik, transport och energi. Samarbetet på området för informations- och kommunikationsteknik ska inriktas bl.a. på att underlätta en dialog om hanteringen av olika aspekter av informations- och kommunikationsteknik, samtrafikförmåga och driftskompatibilitet mellan parternas nät och främjande av forskningssamarbete och säkerhetsfrågor med anknytning till informations- och kommunikationsteknik. Samarbete på transportområdet ska syfta till att öka investeringar, förbättra gods- och passagerartransporter och främja säkerhet inom sjöfart och luftfart särskilt genom att stärka sök- och räddningstjänster. Vidare ska parterna samarbeta kring kampen mot sjöröveri och främja ökad konvergens i lagstiftningen, minska transporters miljöpåverkan samt förbättra effektiviteten i transportsystemen. Samarbetet inom energisektorn ska 6.6 Institutionell ram (artikel 52) Genom artikel 52 inrättar parterna en gemensam kommitté som består av företrädare för båda parterna på högsta möjliga nivå och som ska övervaka avtalets funktion och genomförande, fastställa prioriteringar för samarbetsmålen samt lösa tvister som uppstår i samband med dess tillämpning eller tolkning. Kommittén ska sammanträda en gång , växelvis i och , och ska upprätta underkommittéer och specialiserade arbetsgrupper som ska bistå den i dess arbete. 2012/13:106 6.7 Slutbestämmelser (artiklarna 5365)