prop · H1031d20 · 2013-09-18 00:00:00 — 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 2 624 tkr prisnivå. 3Motsvarar 2 623 tkr prisnivå. 4Motsvarar 2 624 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för information om forskningsresultat för att utarbeta mediestatistik och dokumentera ägar- och marknadsförhållanden inom svenska massmedier vid den svenska avdelningen av Nordiskt informationscenter för Medie- och Kommunikationsforskning (Nordicom). 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 14.9 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 11:2 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt genomförs i statsförvaltningen. Anslaget tillförs för att förstärka studien . Anslaget minskas med till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 11:2 Forskning och dokumentation om medieutvecklingen . , 2016 respektive 2017 beräknas anslaget till , respektive . 14.5.311:3 Avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till Europeiska audiovisuella observatoriet. Anslaget får användas för Statens medieråds förvaltningsutgifter. Tabell 14.11 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 11:3 Avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 11:3 Avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet . 2017 beräknas anslaget till 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 17 023 tkr prisnivå. 3Motsvarar 17 023 tkr prisnivå. 4Motsvarar 17 023 tkr prisnivå. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 14.13 Offentligrättslig verksamhet (som inte får 1Budgeten är en prognos baserad på regeringens föreslagna lägre avgifter för fastställande av åldersgränser för framställning i film . För fastställande av åldersgränser ska ta ut avgifter enligt lagen (2010:1882) om åldersgränser för film som ska visas offentligt. Intäkterna redovisas på budgetens inkomstsida under inkomsttitel Fastställande av åldersgränser för framställning i film. får inte disponera intäkterna. Avgiftsintäkterna ska motsvara kostnaderna för verksamheten. Tabell 14.14 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 11:4 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt genomförs i statsförvaltningen. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Anslaget minskas med fr.o.m. 2014 till följd av omprioriteringar inom och 2017 till . anvisas under anslaget 11:4 för anvisas under anslaget 11:5 Stöd till taltidningar , 2016 respektive 2017 beräknas , 2016 respektive 2017 kronor, 17 519 000 14.5.5 11:5 Stöd till taltidningar 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till taltidningar. Anslaget får även användas för vissa förvaltningsutgifter samt för utgifter för införandet av ett nytt taltidningssystem. Tabell 14.16 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 11:5 Stöd till taltidningar Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Anslaget minskas med till följd av förväntade kostnadsminskningar med anledning av teknikutvecklingen på 14.6Radio och tv i allmänhetens tjänst Verksamheten i (), () och (), inklusive dotterbolagen, finansieras i huvudsak med radio- och tv-avgiftsmedel som anvisas av från rundradiokontots resultatkonto (rundradiokontot). Även verksamheten i Myndigheten för radio och tv finansieras delvis med radio- och tvavgiftsmedel. Regeringen lämnar i propositionen Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmänhetens tjänst 2014–2019 (prop. 2012/13:164) förslag om medelstilldelning till SR, SVT och UR . Regeringens förslag: För den verksamhet som bedrivs av Myndigheten för radio och tv anvisas från rundradiokontot till budgetens inkomstsida. Skälen för regeringens förslag: Myndigheten för radio och tv finansieras delvis över statens budget, delvis med medel från rundradiokontot som anvisas till budgetens inkomstsida. I propositionen Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmänhetens tjänst 2014–2019 (prop. 2012/13:164) föreslår regeringen att det uppdrag som och tv vid Myndigheten för radio och tv har, och som innebär att granska om SR, SVT och UR uppfyller sina uppdrag i allmänhetens tjänst, förtydligas. Regeringen uttrycker i nämnda proposition att förtydligandet av uppdraget medför ett behov av ökade resurser från rundradiokontot till Myndigheten för radio och tv. Regeringens förslag till medelstilldelning till Myndigheten för radio och tv lämnas under utgiftsområde 1 anslaget 8:3 Myndigheten för radio och tv. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 att ska anvisas från rundradiokontot till budgetens inkomstsida. Av dessa medel avser en förstärkning med anledning av det ökade resursbehov som nämnts ovan. Distributionskonto för finansiering av kostnader för tv-distribution beslutade att införa ett särskilt distributionskonto för finansiering av kostnader för tv-distribution (prop. 2000/01:94, bet. 2000/01:KrU8, rskr. 2000/01:268). Bakgrunden var att distributionskostnaderna för televisionen i allmänhetens tjänst skulle bli höga på grund av att distributionen förväntades ske parallellt med både äldre analog och ny digital sändningsteknik. Till distributionskontot förs medel från rundradiokontot som motsvarar kostnaderna för SVT:s och UR:s tidigare analoga distribution. Från distributionskontot har det –2007 förts medel till programföretagen som motsvarar kostnaderna för tv-distribution via både analoga och digitala marksändningar för SVT och UR. Det successivt ökande underskottet på distributionskontot som har uppkommit under uppbyggnadsskedet har täckts genom lån i . Återbetalningen av skulden inleddes då övergången från analog till digital tv var helt genomförd. Betalningarna från rundradiokontot till distributionskontot ska fortsätta till dess att underskottet är återbetalt. Enligt den plan som tidigare redovisats ska detta ske . Tabell 14.17 Distributionskontots utveckling –2012 samt prognos 1 För beräkning av räntekostnaden har räntesatsen använts. Tabell 14.17 redovisas distributionskontots utveckling –2012 samt en prognos för utvecklingen . Utfallet ligger väl i linje med den bedömning av kontots utveckling som gjordes i samband med att kontot inrättades. Skulden uppgick vid utgången av 2012 till . har bemyndigat regeringen att i samband med beslut om anslagsvillkor besluta om överföring av medel från rundradiokontot till distributionskontot till ett belopp som möjliggör att skulden på distributionskontot slutregleras enligt plan (prop. 2012/13:1 utg.omr. 17, bet. 2012/13:KrU1, rskr. 2012/13:106). Då underskottet på distributionskontot kommer att vara återbetalt 2013 kommer kontot inte längre att användas. Medel för SVT:s och UR:s tv-distributionskostnader kommer att tilldelas direkt från rundradiokontot (prop. 2012/13:164 s. 84). 14.7Sänkta avgifter för fastställande av åldersgränser för film Ärendet och dess beredning: Promemorian Sänkta avgifter för fastställande av åldersgränser för film som ska visas offentligt (dnr Ku2013/674) har utarbetats och remissbehandlats. En remissammanställning finns tillgänglig i . Regeringens förslag om sänkning av avgiften för fastställande av åldersgränser för film som ska visas offentligt förutsätter en ändring i 10 § lagen (2010:1882) om åldersgränser för film som ska visas offentligt. De föreslagna ändringarna är författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringens förslag: Avgiften för fastställande av åldersgränser för film som ska visas offentligt sänks. Avgiften för varje tillståndskort utöver det första sänks till för långfilmer, för kortfilmer och för programtrailrar och kortfilmer . Lagändringen träder i kraft . Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som yttrat sig tillstyrker eller har inget att erinra mot förslagen i promemorian. konstaterar att en sänkning av avgifterna är nödvändig för att rätta till den stora obalansen mellan avgifter och inkomster. påtalar att en sänkning av avgifterna kan medföra att fler filmer granskas vilket ökar möjligheten för en bredare och yngre publik att få tillgång till dessa filmer. u.p.a. stödjer sänkningen men föreslår att staten ska bekosta filmgranskningen . De påtalar även att det överskott som avgifterna inneburit för staten bör återbetalas till branschen. () påtalar att regeringen vid avgiftssänkningen bör ta hänsyn till det ackumulerade överskott som upparbetats . Vidare bör den avgift som föreslås på lång sikt medföra att avgiftsintäkterna och kostnaderna för verksamheten överensstämmer. ESV anser att regeringen bör lämna förslag om att ska delegera rätten att besluta om avgiftsnivån till regeringen. Om regeringen i stället skulle besluta om avgifternas storlek skulle man få ett mer flexibelt system där avgifterna lättare skulle kunna justeras om behov uppstår. Ett antal remissinstanser bl.a. och välkomnar den aviserade utredningen med syfte att se över den framtida modellen för fastställande av åldersgränser för film som ska visas offentligt. u.p.a. betonar att en sådan utredning bör tillsättas och att den statliga filmgranskningen bör ersättas av ett system som baseras på branschens egenåtgärder. Skälen för regeringens förslag: avskaffades den obligatoriska förhandsgranskningen av film. granskar enbart de filmer som ska visas offentligt för barn och unga i syfte att fastställa åldersgränser för filmerna. Verksamheten är avgiftsfinansierad och avgifterna ska i princip motsvara Statens medieråds kostnader för verksamheten (jfr prop. 1989/90:70 s. 57). Avgifterna tas ut med en grundavgift om , en tidsavgift om vid normal visningshastighet, dock , och med 975 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 kronor för varje tillståndskort utöver det första (10 § lagen om åldersgränser för film som ska visas offentligt). har intäkterna från dessa avgifter kraftigt överstigit de faktiska kostnaderna för verksamheten. uppgick avgiftsintäkterna till medan kostnaderna uppgick till . har antalet utfärdade tillståndskort minskat med vilket inneburit att avgiftsintäkterna sjunkit till . Kostnaden för verksamheten uppgick till . Den bristande överensstämmelsen mellan avgiftsintäkter och kostnader har tidigare påtalats av ESV och av branschorganisationen u.p.a. (dnr Ku2012/1233). Avgiften för fastställande av åldersgränser för film som ska visas offentligt bör därför justeras genom en sänkning av avgiften för tillståndskorten. För långfilmer föreslås avgiften för tillståndskort sänkas till , för kortfilmer till och för programtrailrar och kortfilmer till . Därmed beräknas avgiftsintäkterna sjunka så att de motsvarar Statens medieråds kostnad för verksamheten. Den föreslagna lagändringen bör träda i kraft . Avgifternas storlek bygger på prognoser om antalet filmer som kommer att lämnas in för fastställande av åldersgräns och antalet tillståndskort som kommer att beställas. Att en viss obalans mellan avgifter och kostnader ibland uppstår är därmed ofrånkomligt. Någon återbetalning av överskott förekommer inte liksom inte heller något efterhandskrav för det fall avgifterna inte skulle täcka statens kostnader för verksamheten. Avgifterna för fastställande av åldersgränser på film bör så som ovan anges sänkas, men regelverket behöver också moderniseras. Regeringen har därför tillsatt en utredning med syfte att se över den framtida modellen för fastställande av åldersgränser för film som ska visas offentligt (dir. 2013:77). Mot bakgrund av detta föreslår regeringen inte, så som ESV föreslagit, att ska delegera rätten att besluta om avgifterna till regeringen. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 14.8Presstöd till dagstidningar på samiska och meänkieli Ärendet och dess beredning: Presstödsförordningen (1990:524) i dess nuvarande form gäller till och med . fick en parlamentariskt sammansatt kommitté i uppdrag att göra en översyn av presstödet och lämna förslag till hur ett framtida stödsystem kan utformas (dir. 2011:112). I uppdraget ingick bl.a. att beakta nationella minoriteters tillgång till dagstidning på sitt eget språk. Dessutom ville regeringen att kommittén, i ett delbetänkande, skulle ta ställning till förslag till förändringar av nuvarande presstödsförordning som lämnats av i förstudien för gränsöverskridande tidningssamarbete på samiska och meänkieli (dnr Ku2011/1523). Kommittén, som antog namnet , lämnade delbetänkandet Stöd till dagstidningar på samiska och meänkieli (SOU 2012:58). Delbetänkandet har remissbehandlats. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i (dnr Ku2013/1397). Bakgrund: Genom ratificering av ramkonvention om skydd för nationella minoriteter och den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk (språkstadgan) har finska, jiddisch, meänkieli, chib och samiska getts status som nationella minoritetsspråk. Bland minoritetsspråken har finska, samiska och meänkieli getts ett förstärkt skydd eftersom de har en historisk geografisk bas i landet och därmed omfattas av del II och III av språkstadgan. har åtagit sig att uppmuntra eller underlätta att minst en tidning grundas eller upprätthålls på dessa språk. I finns tre presstödsberättigade dagstidningar som skriver på finska. Det saknas dock helt dagstidningar på samiska och meänkieli. Driftsstöd till dagstidningar som i huvudsak är skrivna på samiska eller meänkieli Regeringens förslag: För tidningar vilkas redaktionella innehåll i huvudsak är skrivet på samiska eller meänkieli sänks upplagekravet för allmänt driftsstöd från 1 500 till 750 abonnerade exemplar. För lågfrekventa dagstidningar med en upplaga på minst 750 och högst 1 499 abonnerade exemplar lämnas årligt allmänt driftsstöd med ett belopp som beslutar. Stödet får dock högst uppgå till för tidningar som kommer ut en gång , och med högst för tidningar som kommer ut . Tidningar vars redaktionella innehåll i huvudsak är skrivet på samiska eller meänkieli ska inte omfattas av villkoret om att av den abonnerade upplagan ska vara spridd i . Driftsstödets storlek ska beräknas med utgångspunkt i den del av upplagan som huvudsakligen distribueras inom . Förändringarna ska träda i kraft . förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna är i huvudsak positiva till förslagen. står fast vid de förslag som lämnas i förstudien. anser att de föreslagna åtgärderna är otillräckliga och att halveringen av upplagekravet fortfarande innebär ett alltför högt krav, åtminstone för de samiska språken. Föreningen anser att upplagekravet om möjligt bör sänkas till 500 abonnerade exemplar. Föreningen anser också att det är bekymmersamt att abonnenter i och inte räknas med i underlaget för driftsstöd. Skälen för regeringens förslag: I presstödsförordningen (1990:524) anges en rad förutsättningar som ska vara uppfyllda för att en dagstidning ska få driftsstöd. En av dessa förutsättningar är att tidningen har en abonnerad upplaga om minst 1 500 exemplar. Före var upplagekravet 2 000 exemplar. Sänkningen motiverades bl.a. med att regeringen ville skapa bra förutsättningar för etablering av tidningar som riktar sig till språkliga minoriteter i Svårigheterna med att etablera dagstidningar på samiska eller meänkieli hänger troligtvis till stor del samman med att de tilltänkta tidningarnas målgrupper är begränsade och att läsarunderlaget därför är litet. I syfte att underlätta för dagstidningar som skriver på något av språken att etablera sig och upprätthålla en utgivning har föreslagit att upplagekravet ska sänkas ytterligare och halveras i förhållande till nu gällande krav. Mot bakgrund av att inga dagstidningar på samiska eller meänkieli har etablerat sig i landet bedömer regeringen att en sänkning av upplagekravet i enlighet med förslag bör genomföras. får då samma upplagekrav som gäller i för presstöd till tidningar som har den samiska befolkningen som huvudmålgrupp. Det sänkta upplagekravet ska gälla för dagstidningar vilkas redaktionella innehåll i huvudsak är skrivet på samiska eller meänkieli, eller på dessa språk tillsammans. Det bör ankomma på att närmare precisera detta krav i sina föreskrifter. Regeringen instämmer i bedömning att det inte bör anges något fast stödbelopp i förordningen för tidningar med en upplaga mellan 750 och 1 499 abonnerade exemplar som kommer ut en eller , dvs. I stället bör det ankomma på att närmare bestämma det årliga driftsstödet med utgångspunkt i de förutsättningar som gäller för respektive tidning inom intervallet. En sådan ordning framstår som lämplig eftersom driftskostnaden för en tidning ofta inte är proportionell mot tidningens upplaga. Det högsta stödbeloppet bör, som föreslagit, motsvara de stödbelopp som ges till lågfrekventa tidningar med en abonnerad upplaga på minst 1 500 exemplar. anför att det kan finnas skäl att även ange en lägsta möjlig stödnivå. Regeringen delar den bedömningen. En miniminivå för stödet bör dock inte anges i förordningen. bör i stället reglera frågan i sina föreskrifter. För dagstidningar som kommer ut med tre eller fler nummer , det vill säga medel- och högfrekventa dagstidningar, ska driftsstödet beräknas enligt de bestämmelser som redan finns i presstödsförordningen. För att få driftsstöd krävs, förutom en lägsta abonnerad upplaga, även att upplagan till är spridd i . Eftersom de områden där samiska och meänkieli talas inte stämmer överens med landsgränserna mellan framför allt , och begränsar villkoret möjligheterna till spridning av dagstidningar på respektive språk. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Förutsättningarna för etablering och utgivning av tidningar på språken skulle förbättras om tidningarna, utan att förlora rätten till driftsstöd, kunde spridas inom de områden där språken talas. anser regeringen därför att det finns skäl att ta bort villkoret om spridning inom för dessa tidningar. Beräkningen av storleken på driftsstödet bör dock bara ske med utgångspunkt i den del av upplagan som huvudsakligen distribueras i . Det är, som pekar på, inte rimligt att svenskt presstöd används för att stödja produktion och distribution till läsare i andra länder. Att även låta abonnenter i andra länder ingå vid beräkningen av driftsstödet i större utsträckning än vad som sker för övriga tidningar, såsom föreslås av bl.a. , skulle även vara problematiskt utifrån EU- rättsliga aspekter. Beräknas storleken på driftsstödet bara med utgångspunkt i den del av upplagan som huvudsakligen sprids i undviks däremot den EU-rättsliga problematik som regeringen pekade på i propositionen Nya villkor för stödet till dagspressen och som bl.a. medförde att ett liknande förslag inte genomfördes (prop. 2009/10:199 s. 39 f.). Begränsat driftsstöd till dagstidningar som delvis är skrivna på finska, samiska eller meänkieli Regeringens förslag: Tidningar vilkas redaktionella innehåll till är skrivet på något eller några av språken finska, samiska eller meänkieli ska kunna ges begränsat driftsstöd. Utgivningsorten för en tidning som skriver på samiska eller meänkieli ska omfatta kommuner som ligger inom respektive språks förvaltningsområde enligt lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk. ska kunna bestämma att en annan ort ska betraktas som utgivningsort om utgivningsorten inte är en kommun som ligger inom förvaltningsområdet, men det är uppenbart att tidningens spridningsområde innefattar hela eller delar av förvaltningsområdet för samiska eller meänkieli. För en tidning som till är skriven på ett av de berörda minoritetsspråken lämnas ett årligt begränsat driftsstöd på högst 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 , för en tidning som är skriven på minst två av språken lämnas ett stöd på högst . Förändringarna ska träda i kraft . förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna är i huvudsak positiva till förslaget och flertalet välkomnar de föreslagna förändringarna. anser dock att den föreslagna 25-procentiga gränsen är för hög. anser att stödnivån som föreslås för tidningar som skriver på minst två av språken är otillräcklig. Även Tidningsutgivarna anser att det är tveksamt om den föreslagna ersättningen ger tillräckliga incitament för att ge ut en tidning med ett innehåll inte bara på finska utan också på meänkieli eller samiska. står fast vid de förslag som lämnas i förstudien. , Sverigefinländarnas delegation, , och i anser att det bör övervägas om avgränsningen av utgivningsort bör utvidgas även vad gäller tidningar som skriver på finska. Skälen för regeringens förslag: Enligt 2 kap. 8 § presstödsförordningen kan begränsat driftsstöd ges till en dagstidning om 1.den uppfyller samtliga förutsättningar för allmänt driftsstöd utom den om högsta täckningsgrad, 2.tidningens utgivningsort är , , eller kommun, och 3.tidningen, trots att den till övervägande delen är på svenska, har ett redaktionellt innehåll som till är skrivet på finska. Någon motsvarande bestämmelse finns inte för samiska eller meänkieli. Enligt regeringens uppfattning finns inget skäl till att dessa språk i detta avseende ska missgynnas i jämförelse med finskan. Därför föreslår regeringen, i enlighet med förslag, att även samiska och meänkieli ska omfattas av bestämmelsen. En tidning som skrivs på fler än ett av språken i bestämmelsen ska också ges rätt till driftsstöd om det redaktionella innehållet för språken sammanlagt uppgår till . När även samiska och meänkieli omfattas av 2 kap. 8 § presstödsförordningen krävs att bestämmelsens geografiska avgränsning ses över. Den nuvarande avgränsningen är för snäv i förhållande till områdena där dessa språk talas. Som föreslagits av bör utgivningsorterna för språken bestämmas till de förvaltningsområden som språken tillhör enligt lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk. Det är en väl etablerad avgränsning som används i minoritetspolitiken för att säkerställa de nationella minoriteternas möjligheter att behålla sin särart, sin kultur och sitt språk. Förutsättningarna i bestämmelsen bör även anses vara uppfyllda när en tidnings utgivningsort inte är en kommun som ligger i respektive förvaltningsområde, om det är uppenbart att tidningens spridningsområde innefattar hela eller delar av förvaltningsområdet för meänkieli eller samiska. Det bör ankomma på att avgöra när så är fallet.