prop · H10342d2 · 2013-11-19 00:00:00 — Investeringar i kärnverksamheten prioriteras framför investeringar i energieffektiviserande åtgärder. Företag som inte kartlägger och analyserar energianvändningen känner bara till en bråkdel av de effektiviseringar som är möjliga. Risken för produktionsstörningar och kvalitetsproblem kan medföra att företag avstår från att genomföra energieffektiviseringar.38 Regeringen har inte tydligt definierat och kvantifierat målet för PFE. har tolkat målet som cirka 1–av energi användningen för deltagande företag (), vilket har beräknats till 0,6 TWh.39 I andra EU-länder med nationella program för energieffektivisering krävs att företagen uppfyller kvantitativa mål, exempelvis för att befrias från energiskatt.40 38Näringsdepartementet, Statligt stöd N 288/2009 – Förlängning av programmet för energieffektivisering, , N2009/4614/MK, s.13. Jämför , (2010), Article Energy management practices in Swedish energy-intensive industries, hänvisning till Jaffe och Stavins 1994: The energy efficiency gap: what does it mean? Energy Policy 22 (10), s. 60–71 och , (2008), An energy efficient Swedish pulp and paper industry – exploring barriers to and driving forces for cost-effective energy efficiency investments, Energy Efficiency 1 (1), s. 21–34, som anger att skälen till att potentialen för energieffektivisering inte utnyttjas fullt ut exempelvis kan bero på tekniska risker, tidsbrist, brist på kapital och andra prioriteringar. Att jämföra med styreffekten som en elskatt på / kWh hade inneburit, är också något som regeringen framhåller som syfte vid bedömningen av om företagen har fullgjort sina åtaganden enligt PFE, se prop. 2003/04:170 s. 84. I den skriftväxling som föregick det ursprungliga statsstödsgodkännandet av PFE, bedömde i en promemoria daterad att om den kostnadshöjande effekten av energiskatten på el skulle elimineras behövde företagen minska sin elanvändning . Se e-post från . 40Till de EU-medlemsstater där skattebefrielse är knuten till att kvantitativa mål uppfylls hör , , och . Europeiska kommissionen, , , Voluntary Agreements in the field of energy efficiency and emission reduction: Review and analysis of the experience in member states of Union, 2010, s. 7. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT 2.2PFE:s bidrag till energieffektiviseringar I detta avsnitt redovisas resultatet av beräkningar av hur stora energieffektiviseringar PFE har bidragit till. Olika forskningsstudier har tidigare belyst effekter av program för energieffektivisering inom industrin, bland annat PFE. Studierna har dock inte jämfört samtliga deltagande företag som grupp med grupper av liknande företag. Det har visat sig komplicerat att beräkna hur stora energieffektiviseringar som program för energieffektivisering har bidragit till. Problemet beträffande PFE är främst att särskilja vilka energieffektiviseringar som skulle ha genomförts även utan deltagande i programmet.41 Överlag bedöms i olika forskningsstudier att mellan av åtgärderna skulle ha vidtagits även utan PFE.42 Se även bilaga 1 där resultatet av olika forskningsstudier beskrivs. I samband med senaste prövning av PFE mot , begärde kommissionen att skulle redovisa en skattning av energieffektiviseringen för de cirka 100 PFE- företagen i förhållande till det totala antalet (cirka 1 100) energiintensiva företag i annat efterfrågade kommissionen en bedömning av investeringar i energieffektivisering som skulle ha genomförts även utan PFE. och svarade kommissionen att det inom rimligt tidsperspektiv inte finns något uppföljningssystem som kan besvara hur stora energieffektiviserande investeringar som vidtas av företag utanför PFE eller vad PFE-företagen skulle ha gjort om de inte hade deltagit har gett i uppdrag att belysa utvecklingen av energianvändningen och därmed energieffektiviseringen i PFE-företagen jämfört med liknande företag utanför PFE. Resultaten av beräkningarna redovisas i detta avsnitt. 41För att beskriva vilka besparingar som PFE har bidragit till (så kallade nettobesparingar) har forskare använt följande formel: Nettobesparingar = bruttoenergibesparingar – besparingar som skulle ha skett även utan PFE (så kallade icke additionella åtgärder) + eventuella ytterligare besparingar (exempelvis besparingar i andra energislag) + besparingar i icke deltagande företag (så kallade spill-over effekter). Se , , Improving Energy Efficiency in , s.129 med referens till 2010 Workshop on energy program evaluation at the 2010 international energy program evaluation program conference, 9–. Se även 10th , Energy, Policies and Technologies for Sustainable Economies, 2009, Voluntary Energy Efficiency Programs: An Interim Evaluation of PFE in s.8, ., , L.J. (2012), Energy efficiency in energy-intensive industries – an evaluation of the Swedish voluntary agreement PFE, Energy Efficiency DOI:10.1007, s. 8 och telefonintervju . 44Näringsdepartementet promemoria Statligt stöd N288/2009 – Förlängning av programmet för energieffektivisering, , N2009/4614/MK, bilaga 1 Uppföljning av möte , s. 15. ENERGIEFFEKTIVISERING INOM INDUSTRIN – EFFEKTER AV STATENS INSATSER I beräkningarna jämförs gruppen PFE-företag med andra grupper av företag som inte har deltagit i PFE. Analysen tar hänsyn även till andra energieffektiviseringar än de som företagen själva har redovisat. Effekter till följd av eleffektiviserande åtgärder som skulle ha genomförts även utan PFE ingår också i beräkningarna. PFE-företagen kan också ha inspirerat företag utanför PFE att genomföra energieffektiviserande åtgärder. Förekomsten av sådana effekter är osäkra och beaktas varken i redovisade resultat för PFE eller i beräkningar. jämförelser mellan de olika grupperna ska tolkas med viss försiktighet eftersom grupperna inte är helt identiska. Energianvändningen i gruppen PFE-företag består till största delen av energianvändning i företag inom massa- och pappersindustrin. Energianvändningen i gruppen energiintensiva branscher utanför PFE består till största delen av energianvändning i anläggningar med metallurgiska processer inom stål och metall samt i raffinaderier. Orsakerna till skillnaderna mellan grupperna kan till viss del förklaras av att förutsättningarna för att anpassa energianvändningen till förändringar i produktionen varierar mellan olika branscher. Gruppen övrig industri är mer blandad industri, där energianvändningen per produktionsvärde överlag är betydligt lägre än för grupperna PFE-företag och energiintensiva branscher utanför PFE. Detta innebär att jämförelser mellan gruppen PFE-företag och övrig industri bör göras än mer försiktigt. Gruppen energiintensiva branscher utanför PFE bestod av cirka 600 företag, medan gruppen övrig industri bestod av cirka 6 000 företag. Det är alltså betydligt fler än de 101 företag som deltog i programmets första period.45 Vid sidan av jämförelserna mellan de olika grupperna utgör utvecklingen av energianvändningen för gruppen PFE-företag ett viktigt underlag för att bedöma effekterna av PFE. beräkningar belyser inte fullt ut effekterna av PFE, men bidrar med ett väsentligt underlag som inte har presenterats i tidigare studier. 45Gruppen PFE-företag omfattar av de 101 deltagande företagens energianvändning. Se bilaga 5. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT 2.2.1PFE-företagens energianvändning har inte minskat mer än andra företags energianvändning Företagen kunde gå med i PFE från . Till 2010 hade energianvändningen (inklusive el) minskat något både för gruppen och för gruppen energiintensiva branscher utanför PFE. Minskningen i gruppen PFE-företag kan till största delen hänföras till andra energislag än el. Se figur 2.1. Elanvändningen har minskat något, såväl totalt som för de olika grupperna . Finanskrisen (2008–2009) påverkade elanvändningen mindre än energianvändningen totalt. Detta hänger ihop med att elanvändningen inte kan minskas i samma takt som produktionen. Se figur 2.2. Figur 2.1 Energianvändning (inklusive el) inom industrin åren 2000–2010 Energiintensiva branscher utanför PFE Anmärkning: Energianvändning i dessa beräkningar inkluderar åtta olika energislag (stenkol, koks, tunn eldningsolja nr 1, tjocka eldningsoljor nr 2–5, propan och butan (gasol), naturgas, elenergi, fjärrvärme). Källa: bearbetning av data från undersökningen Industrins energianvändning (ISEN). ENERGIEFFEKTIVISERING INOM INDUSTRIN – EFFEKTER AV STATENS INSATSER Figur 2.2 Elanvändning inom industrin åren 2000–2010 Energiintensiva branscher utanför PFE Källa: bearbetning av data från undersökningen Industrins energianvändning (ISEN). Industrins energianvändning beror till stor del på hur mycket industrin producerar och produktionen hänger samman med den ekonomiska utvecklingen. Produktionsvärdet påverkas av omfattningen av produktionen men även av andra faktorer, exempelvis förändrade råvarupriser. För att få en uppfattning om hur energianvändningen har påverkats av energieffektiviserande åtgärder oberoende av förändringar i produktionen har analyserat utvecklingen av energianvändningen per produktionsvärde. Små förändringar i elanvändning per produktionsvärde Endast små förändringar av elanvändningen per produktionsvärde går att urskilja för gruppen PFE-företag –2010. Se figur 2.3. En förklaring till detta kan vara att de allra flesta PFE-företagen fortsatte att vara befriade från energiskatt på el som förbrukas i tillverkningsprocessen genom att delta i PFE.46 En annan förklaring är att företagen har stor baslast, det vill säga har hög fast elförbrukning, som inte påverkas så mycket av nedgångar Med hänsyn till baslasten kan det vara rimligt att bortse 46Delar av den energiintensiva industrin utanför PFE som förbrukar el i metallurgiska processer fortsatte också att vara befriade från energiskatt på el. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT från ökningen under finanskrisen.47 Energiintensiva branscher utanför PFE minskade elanvändningen per produktionsvärde . Figur 2.3 Elanvändning per produktionsvärde i fasta priser 2005 inom industrin åren 2000–2010 GWh/produktionsvärde mnkr Energiintensiva branscher utanför PFE Källa: bearbetning av data från undersökningen Industrins energianvändning (ISEN). Energianvändningen (inklusive elanvändningen) per produktionsvärde har inte minskat mer i gruppen PFE-företag än i gruppen energiintensiva företag utanför PFE . kunde gå med i programmet . Se figur 2.4. 47Beakta att även förändringar i produktionsvärdet påverkar energianvändning per produktionsvärde. Produktionsvärdet kan stiga exempelvis genom skiften mot dyrare produkter inom samma bransch utan att energianvändningen per producerad enhet förändras. Exempelvis sjönk produktionsvärdet för gruppen PFE-företag under finanskrisen. ENERGIEFFEKTIVISERING INOM INDUSTRIN – EFFEKTER AV STATENS INSATSER Figur 2.4 Energianvändning per produktionsvärde i fasta priser 2005 inom industrin åren 2000–2010 GWh/produktionsvärde mnkr Energiintensiva branscher utanför PFE Källa: bearbetning av data från undersökningen Industrins energianvändning (ISEN). Små förändringar av energianvändning per produktionsvärde för med hög energiintensitet har också jämfört förändringen av energianvändningen per produktionsvärde för de olika grupperna (PFE-företag, energiintensiva branscher utanför PFE och övrig industri) på en mer detaljerad nivå. Jämförelsen visar att arbetsställen48 i gruppen PFE-företag inte har minskat sin energianvändning per produktionsvärde i högre utsträckning än arbetsställen i gruppen energiintensiva branscher utanför PFE. Arbetsställen med högst energianvändning per produktionsvärde 2004 inom gruppen PFE-företag (längst till vänster i figur 2.5) hade marginellt högre energiintensitet än arbetsställen med högst energiintensitet 2010. I gruppen energiintensiva branscher utanför PFE (figur 2.6), var skillnaden betydligt större för arbetsställen med högst energiintensitet. 48Ett företag kan ha ett eller flera arbetsställen. Ett arbetsställe kan exempelvis vara en fabrik eller ett lokalkontor. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT Figur 2.5 PFE-företag rangordnade efter energianvändning i förhållande till produktionsvärde GWh/produktionsvärde mnkr Källa: Bearbetning av data från undersökningen Industrins energianvändning (ISEN). på uppdrag av . Figur 2.6 Energiintensiva branscher utanför PFE rangordnade efter energianvändning i förhållande till produktionsvärde GWh/produktionsvärde mnkr 3,0 Källa: Bearbetning av data från undersökningen Industrins energianvändning (ISEN). på uppdrag av . ENERGIEFFEKTIVISERING INOM INDUSTRIN – EFFEKTER AV STATENS INSATSER Energianvändningen per produktionsvärde för arbetsställen i gruppen övrig industri (se figur 2.7 nedan) har både ökat och minskat. Den är dock på en betydligt lägre nivå än de övriga grupperna. Se värdena på y-axeln vilka varierar mellan 0 och 0,1 GWh per produktionsvärde i . Figur 2.7 Övrig industri rangordnad efter energianvändning i förhållande till produktionsvärde GWh/produktionsvärde mnkr 0,10 Källa: Bearbetning av data från undersökningen Industrins energianvändning (ISEN). på uppdrag av . GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT Förklaring till figurerna 2.5–2.7 Figurerna visar spridningen i energianvändning per produktionsvärde för olika percentilgrupper49 av arbetsställen (se vidare bilaga 5). De arbetsställen som har högst andel energianvändning per produktionsvärde återfinns bland observationerna längst till vänster, nära 0. De arbetsställen som har lägst andel energianvändning per produktionsvärde är närmare 100. Linjerna motsvarar energianvändningen per produktionsvärde för percentilgrupperna för ett specifikt år. Mellanrummet mellan de olika linjerna för de olika åren illustrerar om energianvändningen per produktionsvärde har minskat eller ökat. Värdet på x-axeln ska tolkas som samtliga arbetsställen i de olika grupperna (PFE-företag, energiintensiva branscher utanför PFE och övrig industri). Profilerna för PFE-företagen och energiintensiva branscher utanför PFE är mycket lika, vilket innebär att de olika grupperna är relativt jämförbara. Arbetsställena i grupperna PFE-företag och energiintensiva branscher utanför PFE har delvis olika förutsättningar när det gäller till exempel vilka bränsleslag som används och vilka energipriser de olika grupperna möter. Jämförelserna mellan de olika grupperna ska därför tolkas med viss försiktighet, eftersom skillnaderna bland annat beror på att arbetsställena i de olika grupperna har olika stor baslast. 2.2.2Vanligt med energieffektivisering utanför och före PFE granskning visar att det har varit relativt vanligt med energieffektiviserande åtgärder utanför PFE och innan PFE introducerades. har tagit del av tvåårsuppföljning och intervjuat energiansvariga på branschorganisationer för att bedöma förekomsten av energieffektivisering som skulle ha vidtagits även utan PFE. I tvåårsuppföljning ingår en fråga om företaget arbetade med energieffektiviserande eller klimatförbättrade åtgärder redan före deltagande i PFE.50 Svaren har endast använts för att godkänna de enskilda företagens deltagande i PFE.51 Energimyndigheten har inte använt svaren i uppföljningen och rapporteringen av programmet. 49Percentilerna är tal som beskriver fördelningen i en grupp, i det här fallet energianvändningen per produktionsvärde för arbetsställen inom industrin. Till exempel är den ett tal som av gruppen ligger under, och övriga ligger över. Medianen kallas för för att av gruppen ligger under och övriga ligger över det talet. 50Redovisning år 2 för deltagande i program för energieffektivisering, fråga 4.3 och Redovisning av övriga identifierade energieffektiviserande och klimatförbättrande åtgärder och 4.4 Redovisning av tidigare genomförda energieffektiviserande och klimatförbättrande åtgärder (före PFE- deltagande). 51Energimyndighetens handläggarmanual för PFE avsnitt 8.2.7. ENERGIEFFEKTIVISERING INOM INDUSTRIN – EFFEKTER AV STATENS INSATSER har granskat företagens svar och iakttagit att ungefär 20 företag uppger att de arbetade systematiskt med energieffektivisering , då PFE infördes. Lite mindre än hälften av de 101 företagen som deltog av PFE lämnade ett svar på frågan om de hade genomfört tidiga åtgärder före PFE. Cirka 17 företag hade genomfört omfattande investeringar, exempelvis byte till effektivare motorer eller frekvensomvandlare, före PFE. har genomfört intervjuer med energiansvariga på olika branschorganisationer inom industrin. I intervjuerna har bland annat framkommit att det är vanligt att de större företagen har miljöledningssystem. Bilden som framkommer vid intervjuerna är densamma som forskare ger av energieffektiviseringsarbetet inom industrin.52 Det överensstämmer också med uppgifterna som finns publicerade på webbplatsen certifiering. nu.53 Enligt webbplatsen54 är 5 828 företag miljöcertifierade55 och 116 företag har energiledningssystem56. I fråga om energieffektivisering inom industrin utanför PFE har exempelvis Teknikföretagen, som till största delen består av företag med färre än 50 anställda, minskat sin energianvändning per producerad enhet med jämfört med 1993.57 2.2.3Andra styrmedel kan påverka om energieffektiviserande åtgärder vidtas Elprisets utveckling kan påverka om företagen vidtar åtgärder i energieffektiviserande syfte. ökade elpriset (exklusive nätavgift, skatter och elcertifikat) från per kWh till per kWh.58 52Intervju med forskare vid och e-post . En avhandling som publicerats vid redovisar bland annat att kunskapen om energieffektivisering är hög även i företag som inte har deltagit i PFE. Se bilaga 1. 53Certifiering.nu är en webbplats som i samarbete med branschorganisationen , Inspection and Certification (SWETIC) har till syfte att erbjuda marknaden en kvalitetssäkrad söktjänst av alla certifierade företag och deras erhållna certifieringar. 54Hämtat från webbplatsen . 55EMAS (Scheme) är EU:s miljölednings- och miljörevisionsordning. EMAS är baserat på ISO 14001 men tillför dessutom några ytterligare aspekter som gör EMAS till ett komplett miljöledningssystem. ISO 14000 är samlingsnamnet för de standarder som handlar om miljöledning (ISO 14001:2004). 56Energiledningssystem enligt EN 16001:2009 eller ISO 50001:2011. Enligt Energimyndigheten utvecklades energiledningssystem som följd av att det i lagen (2004:1196) om program för energieffektivisering infördes krav på certifierade energiledningssystem. 57E-post från Teknikföretagen . SCB har tagit fram statistiken (energianvändning jämförd med industriproduktionsindex) åt Teknikföretagen. 58Se och , Elmarknaden och elprisets utveckling före och efter avregleringen: ekonometriska analyser, , s. 8, figur 2.5. samt e-post från . Elpriset är uttryckt prisnivå. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT Också andra styrmedel vid sidan av direkta styrmedel för energieffektivisering påverkar företagens incitament för att energieffektivisera. Till sådana styrmedel hör exempelvis energi- och koldioxidskatten, elcertifikatsystemet och energihushållningsregler. Interaktionen mellan energieffektivisering och EU:s system för handel med utsläppsrätter beskrivs närmare i kapitel 4. Alla styrmedel utom energihushållningsregler påverkar priset på el. Ett exempel är elcertifikatsystemet. Systemet höjer elpriset för elanvändare genom en kvotplikt men det ökar utbudet av förnybar elproduktion, vilket på längre sikt kan bidra till att reducera elpriset. Elcertifikatsystemet stimulerar också till investeringar i ny elproduktion baserad på restprodukter i exempelvis massaindustrin.59 De elintensiva företagen som är med i PFE är undantagna från kvotplikt och påverkas därmed inte av ett höjt elpris till följd av Undantaget från kvotplikten leder istället till en minskning av incitamenten att effektivisera elanvändningen i en utsträckning som är större än den effekt som i allmänhet är att förvänta av deltagandet i PFE.60 Incitamenten att effektivisera elanvändningen kan enligt bedömning också minska ytterligare för vissa branscher som tilldelats elcertifikat för mottrycksproduktion av förnybar el. 2.3Utsläppsminskningar kan inte kopplas till PFE har på uppdrag av skattat utsläpp av koldioxid uppdelat i grupperna PFE-företag, energiintensiva branscher utanför PFE och övrig industri. Sådana skattningar har inte gjorts tidigare. Beräkningarna har varit möjliga att skatta för stationära utsläpp, det vill säga utsläpp som uppkommer vid förbränning av bränslen för uppvärmning, energiframställning eller som annars uppkommer i processen. Däremot har inte mobila utsläpp, det vill säga utsläpp från bland annat vägtransporter, kunnat skattas för de olika grupperna. 59Naturvårdsverket, Industrins energieffektivisering – styrmedlens effekter och interaktion, rapport 6460, , s. 48. 60Energimyndigheten, De elintensiva företagens undantag från kvotplikt i elcertifikatsystemet. En översyn av begreppen energi- och elintensitet, ER 2007:46 s. 43. Se även , Industrins energieffektivisering – styrmedlens effekter och interaktion, rapport 6460, , s. 80. ENERGIEFFEKTIVISERING INOM INDUSTRIN – EFFEKTER AV STATENS INSATSER Utsläppsminskningar främst under finanskrisen Utvecklingen visar inte om PFE har bidragit till minskade koldioxidutsläpp per produktionsvärde. Utsläppen av koldioxid i förhållande till produktionsvärde från de stationära källorna61 har minskat i samtliga grupper . Under finanskrisen –2009 sjönk koldioxidutsläppen per produktionsvärde inte lika mycket för gruppen som för gruppen energiintensiva branscher utanför PFE. En orsak till att utsläppen sjönk något för gruppen PFE-företag, trots att PFE-företagen har stor baslast, kan vara att massa- och pappersindustrin har gått över till att använda en större andel bioenergi.62 Massa- och pappersindustrin står för en betydande del av energianvändningen inom gruppen PFE-företag. Figur 2.8 Koldioxidutsläpp per produktionsvärde från bränslen från stationära källor exklusive el och fjärrvärme åren 2000 – 2010 Ton koldioxid/produktionsvärde mnkr Energiintensiva branscher utanför PFE Anmärkning: Koldioxidutsläppen är beräknade utifrån sex olika energislag (stenkol, koks, tunn eldningsolja nr 1, tjocka eldningsoljor nr 2–5, propan och butan (gasol), naturgas). Observera att uppgifterna före och efter 2007 (gäller grupperna energiintensiva branscher utanför PFE och övrig industri) inte är helt jämförbara eftersom det är ett brott i tidsserien på grund av att branschindelningen förändrades mellan . Källa: bearbetning av data från från undersökningen Industrins energianvändning (ISEN) och beräkningar av utsläpp. 61Stationära utsläpp uppkommer vid förbränning av bränslen för uppvärmning, energiframställning eller för att driva en process. Här ingår dock inte koldioxidutsläpp från el och fjärrvärme. Utsläppen beräknas med hjälp av uppgifter om bränsleförbrukning för arbetsställena och olika emissionsfaktorer. 62Se beträffande andelen bioenergi för massa- och pappersindustrin: Skogsindustrierna, Skogsindustrin – En faktasamling branschstatistik, s. 26. GRANSKAR: HÅLLBAR UTVECKLING – KLIMAT Utsläpp från el- och fjärrvärmeproduktion har minskat Utvecklingen visar inte om PFE har bidragit till minskade utsläpp från el- och fjärrvärmeproduktion. har även gett SCB i uppdrag att skatta koldioxidutsläppen från el och fjärrvärme för produktionen i grupperna PFE-företag, energiintensiva branscher utanför PFE och övrig industri.63 Koldioxidutsläppen från el- och fjärrvärmeproduktion har minskat för hela utvinnings- och tillverkningsindustrin (från 6,8 till koldioxidutsläpp i förhållande till produktionsvärde). Detta kan delvis bero på att energiföretagen har bytt ut olja mot andra bränslen som ger lägre utsläpp. ökade utsläppen igen när konjunkturen vände uppåt. 2.4Vad har PFE kostat? Statens kostnader för PFE består framför allt av den energiskatt på el som PFE-företagen skulle ha betalat om de inte hade deltagit i PFE. Andra, mindre betydande, kostnader för staten är administration och arbete med PFE. Företagens kostnader består i huvudsak av att införa och driva energiledningssystem samt att investera i energieffektiviserande åtgärder.