prop · H1031d3 · 2013-09-18 00:00:00 — Regeringen har i regleringsbrevet gett länsstyrelserna gemensamma inriktningsmål för handläggning av överklaganden av kommunala beslut enligt . Möjligheten att införa gemensamma målvärden inom fler ärendegrupper bör övervägas. Även länsstyrelsernas gemensamma arbete med årliga brukarundersökningar sätter fokus på intressenters och brukares behov och ger goda underlag för förbättringsarbete. Årets, liksom föregående års undersökning, visar att handläggningstidernas längd inte motsvarar de önskemål som finns hos brukarna. Länsstyrelserna behöver också fördjupat studera vilka orsakerna är till att en av de undersökta verksamheterna, överklagande av beslut enligt (lovärenden), har ett tydligt sämre utfall i det så kallade nöjd-indexet än övriga undersökta verksamheter. Utifrån den genomförda markägarenkäten finns det anledning att ytterligare analysera orsakerna till att länsstyrelserna uppvisar sämre resultat jämfört med de delar som hanteras av och som också ingick i undersökningen. Ett exempel på förenklingsarbete är länsstyrelsernas uppdrag rörande att förenkla för företag på länsnivå. Uppdraget samordnas av i . Arbetet är till stor del inriktat på att ändra länsstyrelsernas arbetssätt genom att företagarperspektivet sätts i 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Av rapporteringen från framgår att arbetet på länsnivå utvecklats positivt och att det tas steg framåt i arbetet att korta handläggningstider samt i förslaget att införa kvittenser på inkomna ärenden. Länsstyrelsernas verksamhet påverkas i stor utsträckning, utöver vad som redovisas i detta avsnitt, också av de politiska inriktningar som anges för andra utgiftsområden. Regeringens politiska inriktning inom andra områden redovisas i denna proposition under respektive utgiftsområde. Utvecklingen av staten på regional nivå Länsstyrelserna har en viktig uppgift att vara statens företrädare på regional nivå. Där ingår att samordna statliga intressen i sådana frågor som statsmakten har lagt på länsstyrelserna. I syfte att utveckla länsstyrelserna överväger regeringen ett antal åtgärder. Åtgärderna syftar bl.a. till att förbättra styrningen och finansieringen av länsstyrelserna samt förhållandet mellan länsstyrelserna och andra myndigheter. Länsstyrelsernas uppdrag är mångfacetterat och de har en mängd uppgifter inom olika områden. Deras uppdrag behöver tydliggöras. Gällande förordning (2007:825) med länsstyrelseinstruktion har vissa brister i stringens när det gäller vilka uppgifter som bör omfattas av instruktionen. För att tydliggöra länsstyrelsernas huvudsakliga uppdrag behöver därför bl.a. länsstyrelseinstruktionen ses över. har förändringar genomförts som inneburit att verksamheter flyttats mellan länsstyrelserna. Exempelvis finns vid tolv länsstyrelser en miljöprövningsdelegation, sju länsstyrelser ansvarar för ett antal mindre ärendegrupper, sju länsstyrelser hanterar stiftelseärenden och fem länsstyrelser är utpekade s.k. vattenmyndigheter. För att uppnå högre effektivitet, mer rationell användning av resurser och en säkerställd hög rättssäkerhet bör möjligheterna att omfördela ytterligare verksamheter mellan länsstyrelserna undersökas. Under rubriken och finansiering redovisades att andelen av länsstyrelsernas finansiering via förvaltningsanslag har minskat. I stället har den inomstatliga bidrags- finansieringen ökat i betydelse. Denna utveckling innebär utmaningar såväl när det gäller att bedriva en effektiv och ändamålsenlig verksamhet som i den finansiella styrningen av länsstyrelserna. Detta har problematiserats bl.a. i en översyn av länsstyrelsernas totala finansiering av verksamhetskostnader (dnr S2012/2366/SFÖ) Kriterier bör därför övervägas som ska ligga till grund för huruvida verksamheter ska finansieras av länsstyrelsernas förvaltningsanslag, andra ramanslag som länsstyrelserna disponerar eller i form av bidrag från anslagsposter på anslag som andra statliga myndigheter disponerar. I det regionala tillväxtarbetet kan staten och den kommunala nivån anses ha delvis överlappande uppgifter. har till uppgift att samordna andra statliga myndigheters insatser för regional tillväxt i länet. ska den aktör som har ansvar för det regionala utvecklingsprogrammet också ha direkta kontakter med berörda statliga myndigheter, näringsliv och organisationer som är nödvändiga för programmets framtagande och för att samordna insatser för genomförandet. Regeringen avser därför förtydliga vad som förväntas av länsstyrelserna ur ett tillväxtperspektiv. En utredare har på regeringens uppdrag genomfört en översyn av den statliga regionala förvaltningen (dir. 2009:62). Utredaren överlämnade betänkandet Statens regionala förvaltning, förslag till en angelägen reform (SOU 2012:81). Betänkandet bereds i . Fortsatt utveckling av resultatuppföljning av länsstyrelsernas verksamhet En nyhet i årets resultatredovisning är att resultatindikatorer används. Indikatorernas tillförlitlighet och förmåga att indikera måluppfyllelse måste emellertid ytterligare analyseras, prövas och utvärderas. För att nå en utveckling mot allt mer adekvata indikatorer krävs kontinuitet och långsiktigt arbete. Regeringen beslutade också (dnr S2012/8969/SFÖ) att länsstyrelserna ska använda sig av de indikatorer som länsstyrelserna gemensamt identifierat och som i län har redovisat (dnr S2012/4487/SFÖ) i enlighet med uppdrag i regleringsbrevet . Indikatorerna ska ingå i länsstyrelsernas årsredovisningar från och med och förvaltas av Läns- styrelsen i län i egenskap av värdlänsstyrelse för länsstyrelsernas ekonomiadministrativa samordning. Den gemensamma myndighetsdialog som genomförs med samtliga länsstyrelser har utvecklats bl.a. genom att vissa departement, förutom att ha varit involverade i förberedelsearbetet, också aktivt deltagit vid dialogens genomförande. års planerade dialog kommer formerna ytterligare att ses över. Länsstyrelserna arbetar fortlöpande, genom olika gemensamma utvecklingsprojekt, med att hitta olika former av samverkan och samordning inom sina verksamheter, kärnverksamhet såväl som stödjande verksamheter. Arbetet redovisades i en för länsstyrelserna gemensam rapport (dnr S2012/7850/SFÖ). Det är väsentligt att detta arbete fortsätter. Regeringen gav därför länsstyrelserna i uppdrag i regleringsbrevet att med utgångspunkt i kärnverksamheten redovisa de viktigaste insatserna som görs för att stärka samverkan såväl inom som mellan länsstyrelserna. Vad gäller den stödjande verksamheten gav regeringen länsstyrelserna bl.a. i uppdrag att analysera om ytterligare verksamheter är möjliga att samordna inom länsstyrelserna, eller där så är relevant överföras till . I detta sammanhang bör en flytt av den gemensamma löneadministrationen särskilt beaktas. Uppdragen ska redovisas i en samlad rapport till . Regeringen följer länsstyrelsernas fortsatta arbete och avser i förekommande fall återkomma i länsstyrelsernas regleringsbrev . Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att ta fram förslag till länsstyrelsegemensamma processer och andra effektiviseringsåtgärder för vissa överklagandeärenden inom . Uppdraget delredovisades och slutredovisas . Även i detta fall avser regeringen vid behov återkomma i regleringsbrevet . Vissa frågor om gode män och förvaltare Utredningen om bättre förutsättningar för gode män och förvaltare har i sitt betänkande Vissa frågor om gode män och förvaltare (SOU 2013:27) föreslagit olika åtgärder för att skapa 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 bättre förutsättningar för gode män och förvaltare. Bland annat föreslås att de sju länsstyrelser som ansvarar för tillsynen över överförmyndarnas verksamhet ska ta fram statistik över hur många personer i som har god man eller förvaltare och hur mycket pengar som förvaltas. Utredningens förslag har remissbehandlats. Regeringen har för avsikt att behandla frågorna i en proposition . Mer information om utredningens förslag finns under utgiftsområde 4 Rättsväsendet. Tabell 8.9 Anslagsutveckling 5:1 Länsstyrelserna m.m. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 2 507 717 tkr prisnivå. 3Motsvarar 2 483 784 tkr prisnivå. 4Motsvarar 2 452 956 tkr prisnivå. Anslaget får användas för de 21 länsstyrelsernas förvaltningsutgifter samt för ersättningar till samverkansorgan och landsting för de uppgifter som dessa övertagit från länsstyrelserna enligt lagen (2002:34) om samverkansorgan i länen och lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar i vissa län. Anslaget får användas för regeringens behov av vissa mindre utvecklingsinsatser och visst europeiskt samarbete. Anslaget får även användas för utgifter för den svenska offentliga medfinansieringen av tekniskt stöd i de territoriella programmen Sverige- , Botnia-Atlantica, Norra periferin, Nord samt delfinansiering av förvaltningsorganisationen för Laponiatjuottjudus enligt Laponiaförordningen (2011:840). 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Anslaget beräknas finansiera cirka hälften av länsstyrelsernas förvaltningsutgifter. Resterande del finansieras av avgifter och bidrag, främst genom olika sakanslag. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 8.10 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Källa: Länsstyrelsernas budgetunderlag 2014–2016. De avgifter som får disponeras utgörs bl.a. av avgifter inom djur- och lantbruksområdet samt registreringsavgifter för jaktområden. Tabell 8.11 Inkomsttitlar 2012 Övriga inkomster av statens verksamhet Övriga inkomster mot inkomsttitel Källa: Länsstyrelsernas budgetunderlag 2014–2016. Sammanlagt redovisades inkomster på 15 inkomsttitlar. I tabell 8.11 redovisas de volymmässigt största inkomsttitlarna. Källa: Länsstyrelsernas budgetunderlag 2014–2016. Uppdragsverksamheten avser till största delen resurssamverkan med anledning av den länsstyrelsegemensamma it-enhet som är placerad på i . Resursförstärkning till vissa länsstyrelser Med anledning av bland annat en ansträngd ekonomisk situation hos vissa länsstyrelser tillfördes i samband med budgetpropositionen anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. . Denna satsning föreslås fortsätta fram . Anslagsförändringar till följd av tidigare beslut I samband med budgetpropositionen aviserades en extra satsning bl.a. med anledning av koncentration av prövning av tillståndspliktig verksamhet. Anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. tillfördes avseende 2013, avseende 2014 och . Som en konsekvens av detta minskar anslaget därför 2014 med . I samma proposition aviserades att ansvaret för vissa associationsrättsliga ärenden skulle flyttas till utgiftsområde 24 Näringsliv. Anslaget minskar därför 2014 med . Slutligen aviserades i budgetpropositionen förslaget att flytta centralmyndigheten för internationell delgivning från till i . Anslaget ökar därför 2014 med ytterligare . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Tabell 8.13 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 5:1 Länsstyrelserna m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Regeringen föreslår att 2 anvisas under anslaget 5:1 Länsstyrelserna m.m. . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till 2 , 2 respektive 2 . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Demokratipolitiken omfattar , Justitiekanslerns och Datainspektionens verksamhet samt tilldelningen av (). Demokratipolitiken omfattar också åtgärder för att stärka demokratin med ökade möjligheter till insyn, inflytande och deltagande, arbete för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism och samordning och utveckling av frågor om mänskliga rättigheter på nationell nivå. Området omfattar vidare stödet till politiska partier. beräknas anslaget 6:1 Allmänna val och demokrati öka för att finansiera de två allmänna val som äger rum , dels valet till , dels val till riksdag, kommun- och . Därutöver beräknas anslaget öka för att finansiera åtgärder för att främja och säkerställa respekten för de mänskliga rättigheterna på nationell nivå. Tabell 9.1 Utgiftsutveckling inom område Demokratipolitik 6:1 Allmänna val och demokrati 6:6 Stöd till politiska partier 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 Målet för demokratipolitiken är: –en levande demokrati där individens möjligheter till inflytande förstärks och de mänskliga rättigheterna respekteras. Detta mål fastställdes av 2008 (prop. 2008/09:1 bet. 2008/09:KU1, rskr. 2008/09:83). Målet för demokratipolitiken uppfylls framför allt genom att stärka demokratin med ökade möjligheter till insyn, inflytande och deltagande, genom att värna demokratin mot våldsbejakande extremism och genom att de mänskliga rättigheterna respekteras på alla nivåer i samhället. Redovisningen av politikområdet innefattar också resultatredovisningarna för , Justitiekanslern och Datainspektionen. 9.4Resultatredovisning av arbetet med att stärka demokratin mål var att genomföra sina uppgifter med största möjliga tillförlitlighet och effektivitet. I detta avsnitt redovisas det arbete som bedrivits av samt de övriga åtgärder som bidragit till att stärka demokratin med ökade möjligheter till insyn, inflytande och deltagande. har arbetat med att förbereda sig inför valen 2014. Myndigheten har främst analyserat de utmaningar som följer av att val till och val till riksdag, kommun- och infaller . Därutöver har samverkan med länsstyrelserna inletts. Mycket arbete har också lagts ner på att ta till vara på erfarenheter från valen 2010. Därutöver har myndigheten förberett sig för att kunna hantera extra val till , kommun- och . har kommunala folkomröstningar genomförts i kommunerna . ansvar vid kommunala folkomröstningar är att tillhandahålla uppgifter för framställning av röstlängder och röstkort. har därutöver biträtt vallagskommitté (Ju2011:13) med underlag och har haft en förordnad expert i utredningen. har bedrivit ett flertal utvecklingsaktiviteter med syfte att stärka myndighetens förmåga och minska sårbarheten inför valen 2014. genomfördes val till . Antalet röstberättigade var val 8327 personer, vilket är en ökning jämfört med valet . Valdeltagandet var jämfört 2009. Andelen röstande var jämt fördelat mellan kvinnor och män. Ansvaret för genomförandet av valet delas mellan , och i . ansvarar bl.a. för samordning av valet, röstkort, registrering av partier och kandidater samt tryckning av valsedlar. förberedelsearbete har bl.a. bestått av planeringsmöten med och , upphandlingar av röstningsmaterial, anpassning och drift av itstödet. Myndigheten har även tillhandahållit information till allmänheten, främst genom där också det slutliga valresultatet publicerats. Regeringen beslutade direktiv (dir. 2011:97)till en parlamentarisk kommitté för att göra en översyn av delar av valsystemet (Ju 2011:13). Kommittén lämnade delbetänkandet Proportionalitet i val samt förhandsanmälan av partier och kandidater (SOU 2012:94) och slutbetänkandet E-röstning och andra frågor (SOU 2013:24) . Kommittén har bl.a. föreslagit att försök med elektronisk röstning ska genomföras som ett komplement till nuvarande system. Kommittén har även föreslagit ett antal ändringar i regeringsformen och i vallagen för att stärka tillförlitligheten och effektiviteten i valprocessen vid förtidsröstning, mot bakgrund av erfarenheterna från de allmänna valen 2010 och omvalen 2011. Förslagen bereds i . Tre studier om det svenska valdeltagandet Regeringen har gett () i uppdrag att utföra tre studier om det svenska valdeltagandet, valdeltagandet bland unga väljare samt om vilka som blir nominerade och valda (Ju2011/7407/D). Uppdraget redovisades vid tre olika tillfällen. Studien om det svenska valdeltagandet redovisades (Ju2012/8054/D), studien om valdeltagandet bland unga väljare redovisades (Ju2012/8055/D) och studien om vilka som blir nominerade och valda vid de allmänna valen och deras representativitet redovisades (Ju2013/1437/D). Studierna visar att skillnaden mellan kvinnors och mäns valdeltagande är marginell. röstade män i högre grad än kvinnor men sedan några årtionden tillbaka är förhållandet det omvända. ligger kvinnors valdeltagande i riksdagsvalet en procentenhet över männens. I studierna konstateras att sjönk valdeltagandet kraftigt i svenska val, vilket innebar ett mer ojämlikt valdeltagande. Detta eftersom nedgången i valdeltagandet framför allt skedde i de grupper som redan deltog i mindre utsträckning. De senaste två allmänna valen, 2006 och 2010, har dock andelen röstande åter ökat. Ökningen har skett främst i de grupper som har en jämförelsevis liten andel röstande, som till exempel unga och utrikes födda, vilket har inneburit att valdeltagandet blivit mer jämlikt. Skillnaderna i valdeltagande mellan olika grupper är trots detta större än vad de var . Detta gäller bl.a. skillnader efter födelseland, utbildningsnivå och inkomst. Trots att valdeltagandet i och med 2006 och allmänna val är i en stigande trend finns således fortfarande stora skillnader mellan olika befolkningsgrupper. Utrikes födda och unga deltar i lägre grad. Unga är också sämre representerade i valda församlingar och lämnar sina uppdrag i högre grad. allmänna val utgjorde personer av de röstberättigade. Bland dem som valdes in i var under . Motsvarande andel i kommunfullmäktige var och i . Studierna visar att under de senaste två mandatperioderna var det 16–av ledamöterna i kommunfullmäktige som valde att 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 lämna sina uppdrag . Avhoppen är mest vanliga bland grupper som redan är underrepresenterade bland de folkvalda. Unga, framför allt unga kvinnor, hoppar av sina uppdrag i störst utsträckning . Under de senaste två mandatperioderna har av de folkvalda kvinnorna i åldern 18–valt att lämna sitt uppdrag. Motsvarande andel bland männen i samma åldersgrupp är . I studierna konstaterar SCB att avhopp främst sker av personliga skäl så som arbets- och familjeförhållanden, flytt och hälsa. Avhoppen resulterar i att den sociala representativiteten har försämrats . bjöd regeringen in till ett seminarium i om valdeltagande i de allmänna valen och väljarbeteenden i Europaparlamentsval. Vid seminariet presenterade SCB delar av analysresultaten från det ovan nämnda uppdraget. Syftet var att identifiera de viktigaste aspekterna för att möjliggöra ett högt och jämlikt valdeltagande val. Mot bakgrund av det låga och ojämlika valdeltagandet i Europaparlamentsvalet är det synnerligen angeläget att verka för ett högre valdeltagande i kommande val. Regeringen gav (Samhälle, Opinion och Medier) vid i uppdrag att genomföra en studie om svenska folkets uppfattning i vissa demokratifrågor (Ju2011/8705/D). Studien bygger på en frågeserie nationella SOM-under- sökning avseende inställningen till ett antal förslag om förändringar av demokratins spelregler. Uppdraget redovisades (Ju2013/4647/D). Studien visar att svenska folket överlag är nöjd med den svenska demokratin. Studien visar att kvinnor och män inte skiljer sig nämnvärt åt i attityder till frågorna. Medborgardialog med stöd av it Regeringen stödjer ett projekt som är inriktat på att utveckla dialogen mellan medborgare och förtroendevalda med stöd av it (Ju2011/1793/D). Projektet bedrivs i samverkan med Kommuner och Landsting (SKL) och syftar till att stödja kommuner och landsting i deras arbete med att stärka möjligheterna till 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 1 insyn och inflytande genom att komplettera de traditionella kanalerna för kommunikation med it-verktyg för dialog. SKL har tagit fram dialogverktyg som har prövats i landets kommuner och landsting . Projektet syftar även till att öka kunskapen om nya metoder för politiskt deltagande. Regeringen har beviljat SKL för projektet. Resultaten ska redovisas . Medborgardialog i den lokala beslutsprocessen Regeringen fattade beslut om att fortsätta ge medel till SKL för stärkta möjligheter till inflytande och deltagande i den lokala beslutsprocessen (Ju2012/4020/D, Ju2013/3974/D). Projektet är en flerårig satsning som startades . deltar 20 kommuner, fyra landsting och en region i projektet. När projektet avslutas ska det finnas kommuner och landsting som arbetar systematiserat med medborgardialog i beslutsprocessen. Dessa kan därefter visa upp beslut där medborgardialogen har utgjort en del av underlaget. har regeringen beviljat SKL för projektet. Resultaten ska slutredovisas . Programmet Ett för medborgarna EU:s program Ett för medborgarna som pågår –2013, syftar till att överbrygga klyftan mellan medborgarna och EU-institutionerna, att stärka sammanhållningen mellan européer och att öka den ömsesidiga toleransen och förståelsen medborgare emellan. Målgrupper för programmet är kommuner, lokala och regionala myndigheter samt organisationer och ideella föreningar. Regeringen har gett i uppdrag att vara nationell kontaktpunkt för programmet. Uppdraget innebär att ska marknadsföra och främja programmet i . Medborgarinitiativet ger EU-medborgare möjlighet att påverka politiken i EU genom att gå samman och uppmana Europeiska kommissionen att lägga förslag i deras intresse. trädde förordningen om EU:s medborgarinitiativ i kraft (nr 211/2011 av .) har återrapporterat vilka åtgärder man har vidtagit för att fullfölja sina uppgifter som behörig myndighet för kontroll och intygande av antalet giltiga stödförklaringar som har gjorts av unionsmedborgare från (Ju2013/3480/D). Rapporten listar förutom vilka åtgärder myndigheten vidtagit –2013, en del oklarheter som myndigheten ser vid tillämpningen av EU-förordningen. På regeringens uppdrag beviljar medel till forskning om demokrati (Ju2012/8069/D). utlyste forskningsmedel för mångvetenskaplig demokratiforskning för perioden –2013. Inriktningen omfattar hot mot det demokratiska samhällets grundvalar (särskilt extremism) och respons mot sådana hot, liksom frågor om medborgarnas inflytande, representation, deltagande, insyn och ansvarsutkrävande. beviljades medel till tre forskningsprojekt som ska bedrivas . Den vetenskapliga och ekonomiska redovisningen ska göras till senast . Ökad insyn i partiers och valkandidaters finansiering () har det utarbetats en promemoria om allmänhetens insyn i hur partierna finansierar sin politiska verksamhet och hur kandidaterna finansierar sina personvalskampanjer. Promemorian, Allmänhetens insyn i partiers och valkandidaters finansiering (Ds 2013:31), har remissbehandlats. Ärendet bereds inom . 9.5Resultatredovisning för arbetet med att värna demokratin Regeringen vidtar åtgärder för att stärka medvetenheten om och värna demokratin mot våldsbejakande extremism. presenterade regeringen skrivelsen Handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism (skr. 2011/12:44). Regeringen genomför –2014 de åtgärder som presenterades inom handlingsplanen och arbetar utifrån de målsättningar som presenteras i denna. Förebyggande arbete mot våldsbejakande extremism I skrivelsen Handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism betonar regeringen vikten av att förebygga att individer ansluter sig till våldsbejakande extremistmiljöer. Arbetet med att motverka att extremistiska rörelser får förankring är en fråga om att värna och stärka det demokratiska samhället. Ett samhälle som inte tydligt tar avstånd från våldsbejakande extremism riskerar att bli polariserat. Ett viktigt arbete för motverka grogrunderna för våldsbejakande extremism bedrivs av organisationer inom det civila samhället. Regeringen har gett i uppdrag att fördela medel till organisationer inom det civila samhället som bedriver en verksamhet som har till syfte att förebygga att individer ansluter sig till våldsbejakande extremiströrelser och ger stöd till individer som avser att lämna sådana miljöer.