prop · H1033 · 2013-09-26 00:00:00 — Statens kulturråds pågående samarbete med Sida inom ramen för aktörssamverkan är ett exempel på ett viktigt arbete som regeringen anser har stora utvecklingsmöjligheter inom litteratur- och läsfrämjandeområdet och som bör få en fortsättning efter den nu pågående programperioden. 2013/14:3 11 11.1Konsekvenser för staten, kommuner och landsting Förslagen och bedömningarna i denna proposition syftar till att läsandet och läsförmågan ska öka i befolkningen, särskilt bland barn och unga. En utgångspunkt är att det innebär betydande samhällsekonomiska vinster att vända trenden och öka läsandet och läsförmågan. Vidare föreslås bland annat att organiseringen av stödet till läsfrämjande arbete utanför skolan förändras. Syftet är att insatserna ska bli mer effektiva och samordningen regionalt och lokalt förbättras genom att läsfrämjande och litteratur införs i kulturplanerna för respektive län (se avsnitt 5.2). Det nya uppdraget till om läsfrämjande arbete syftar även till att den nationella samordningen ska förbättras (se avsnitt 5.1). Bedömningen att litteratur- och läsfrämjande blir en del av kultursamverkansmodellen innebär både att landstingen och kommunerna får större frihet att disponera medel till behov som identifieras lokalt och att statens kapacitet att samordna, driva på och följa upp större insatser av nationellt intresse stärks. Regeringen lämnar i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utg. omr. 17) bland annat förslag på förstärkningar och omfördelningar inom statens budget som får effekter på området för litteratur- och läsfrämjande. Dessa förstärkningar och omfördelningar är i allt väsentligt kopplade till förslagen och bedömningarna i denna proposition. I övrigt bedömer regeringen att förslagen och bedömningarna inte kommer att få några statsfinansiella konsekvenser. Konsekvenser för enskilda och företag Förslag och bedömningar som presenteras i propositionen bedöms ha positiva effekter för enskilda. En utvecklad läsförståelse är viktig för att fullt ut kunna delta i det demokratiska samtalet. Att stärka barns och ungas läsförmåga och läslust är av särskild vikt. Genom att tidigt i livet ta del av litteratur och utveckla den egna kreativiteten stärks kunskaps- Flera av bedömningarna och insatserna som omfattar de statliga stöden till litteratur och kulturtidskrifter syftar till att främja utgivning och spridning av litteratur av hög konstnärlig kvalitet, som bidrar till ökad bildning och fördjupad samhällsdebatt. Litteraturstödet fördelas till den som bedriver professionell utgivnings- Stödet bedöms ha positiva effekter för utgivning och spridning av kvalitetslitteratur. Även stöd till produktion av kultur- tidskrifter bidrar till en mångfald i utbudet av kulturtidskrifter. möjliggör att många kulturtidskrifter kan ges ut över huvud taget. Biblioteksersättningen bidrar till att litterära upphovsmän kan vidare- utveckla sin konstnärliga verksamhet. Ordområdet är ett av de konstom- råden som har högst andel enskilda näringsidkare. Ett utökat stöd till litterära evenemang i bokhandeln bedöms kunna bi- Prop. 2013/14:3 dra till bättre förutsättningar att bedriva bokhandel på mindre orter. stödet till digitalisering av förlagens äldre titlar bedöms kunna bidra till att stimulera den inhemska marknaden när det gäller tillgång till e- böcker. Ett uppdrag till Kungl. att tillgängliggöra e-böcker via den nationella katalogen Libris bedöms kunna öka tillgången till elektronisk litteratur och ge utrymme för fler konkurrerande distributörer av e- böcker till bibliotek. Insatser som syftar till att främja det internationella utbytet inom litteraturområdet är betydelsefulla för att stärka den konstnärliga utvecklingen men också för den svenska litteraturens spridning i utlandet och för Sverigebilden. Vidare har det internationella litteraturutbytet stor betydelse för demokratisk utveckling och yttrandefrihet i många delar av världen. 11.3Konsekvenser för jämställdhetspolitiken och integrationspolitiken För att främja jämställdhet är det angeläget att insatser görs för att komma till rätta med den minskning i läsförmåga som framför allt kan noteras bland pojkar. Flera av de förslag och bedömningar som lämnas bör kunna bidra till detta även om ytterligare initiativ också behöver tas. I övrigt är bedömningen att förslagen inte har några direkta konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män. Av stor betydelse för att nå de integrationspolitiska målen är att alla i samhället ges möjlighet att utveckla en god läsförmåga, men även att det finns god tillgång till litteratur på olika språk. Insatser i syfte att främja läsförmåga och läsning bland barn och unga bedöms ha positiva konsekvenser för att nå de integrationspolitiska målen då de bland annat syftar till att stärka stödet till gruppen barn vars föräldrar talar ett annat språk hemma eller vars föräldrar inte själva har en stark relation till läsning. Vidare bör de insatser som syftar till att stödja översättningar och internationellt utbyte ha positiva effekter i denna del. Den bedömning som lämnas om litteratur- och läsfrämjande i kultursamverkansmodellen ger större utrymme för lokala och regionala prioriteringar. I övrigt är regeringens bedömning att förslagen inte har betydelse för det kommunala självstyret. Förslagen bedöms inte ha någon påverkan på miljön. Inte heller bedöms förslagen ha några effekter på det brottsförebyggande arbetet. Sammanfattning av betänkandet Läsandets kultur slutbetänkande av (SOU 2012:65) Enligt våra direktiv ska vi analysera litteraturens ställning och identifiera utvecklingstendenser som förväntas kunna påverka litteraturområdet framöver. Vi ska också lämna förslag på hur litteraturens ställning kan stärkas samt bl.a. bedöma och föreslå vilka statliga insatser som bör göras för att möta de utmaningar som teknikutvecklingen för med sig. En målsättning med förslagen ska vara att de leder till ett ökat läsande och ett rikt utbud av kvalitetslitteratur. Den analys som redovisas i betänkandet omfattar läsandets kultur och det litterära systemet i vid mening. I olika kapitel analyseras läsvanor och läsfärdighet i befolkningen, villkoren för de yrkesverksamma på ordområdet, bokutgivningens omfattning, försäljningen av litteratur i olika format samt viktigare aktörer på bokmarknaden. Vidare behandlas kulturtidskrifterna och tidskriftsmarknaden samt internationellt utbyte på litteraturområdet. Inom de områden som behandlas görs en analys av befintliga, främst statliga, insatser och dessa relateras till de utvecklingstendenser som kunnat iakttas. I betänkandet görs en bedömning av litteraturens ställning och viktigare utvecklingstendenser. Av analysen drar vi den generella slutsatsen att litteraturens ställning på många sätt är god i dagens . Be- folkningens läsvanor ligger tämligen stabilt på en hög nivå, det publiceras mer litteratur än någonsin och har för att vara ett litet språkområde stora exportframgångar på litteraturområdet. som bilden i stort är positiv finns det ett antal oros-moln som hotar att försämra litteraturens ställning framöver. Främst gäller detta de unga generationernas läsfärdighet och läsvanor som det finns tydliga belägg för att de har försämrats. Det finns fortsatt stora skillnader i läsvanor mellan olika socio-ekonomiska grupper i befolkningen. Läsfärdigheten har även minskat påtagligt hos unga, särskilt . Försämrad läsförmåga gör att för en allt större andel av dagens unga är möjligheten att förstå och tillgodogöra sig texter begränsad och därmed även möjligheten till egna läsupplevelser. Problemen är störst bland pojkar. Utvecklingen på bokmarknaden mot ökad integration och koncentration innebär flera risker och bedömningen är att konkurrenslagstiftningen kan behöva ses över i denna del. En kommande internationalisering av vissa delar av en traditionellt sett nationell marknad, i och med att elektroniskt distribuerad litteratur blir vanligare, utgör också en kultur- och språkpolitisk utmaning. En övergång till att allt mer läses digitalt kommer att påverka både läsandet som praktik och förhållandena på marknaden. Den kris som den fysiska bokhandeln genomgår kan förväntas innebära att butiker kommer att läggas ner men också att nya Vad gäller utgivningen av litteratur bekräftas i viss mån bilden av en Ökningen i utgivning är ett uttryck för att bokbran- schen vuxit och att det blivit tekniskt och ekonomiskt lättare att publicera Denna tendens förstärks av att det finns i det närmaste obegränsade möjligheter att tillgängliggöra texter (litterära eller andra) Kampen om uppmärksamheten är hård och utmaningen handlar ofta om att synas och att bli läst. Inom flera litteraturkategorier förefaller de mindre förlagen bli allt viktigare för kvalitetsutgivningen, t.ex. vad gäller översatt litteratur. Denna utveckling påverkar det litterära systemet i både tidigare och se- nare led: det påverkar vad konsumenterna får tillgång till i handeln och det påverkar förutsättningarna för upphovsmännen. funnits är upphovsmännens svårigheter att försörja sig på sitt skapande och att få ekonomiskt utrymme för konstnärlig verksamhet. Mot bakgrund av stora skillnader mellan befolkningsgrupper och framför allt den försämrade läsförmågan bland unga krävs åtgärder för att stärka främst ungas läsfärdighet och deras motivation och lust att läsa. I detta syfte föreslår vi att Ett läslyft för initieras utifrån konkreta målsättningar om vilka förändringar som ska ha åstadkommits till 2018. Läslyftet bör bygga på tydliga mål som uttrycker ett åtagande från det allmännas sida att vända den negativa trenden och innefatta konkreta åtgärder på flera politikområden. Inom ramen för läslyftet bör det också vara prioriterat att stärka kunskapsöverföringen från forskarsamhället till beslutsfattare samt att följa upp och bedöma effekterna av de reformer som genomförts på bl.a. utbildningsområdet ur ett läsperspektiv. Det övergripande målet bör vara att alla i , oavsett bakgrund och förutsättningar, ska ha god läsfärdighet och tillgång till litteratur. För att nå detta föreslår vi att regeringen för beslut av lägger fram följande delmål som ska vara uppnådda 2018: -Läsfärdigheten och motivationen att läsa bland barn och unga ska avsevärt förbättras och ha ökat mätbart jämfört med , särskilt i tidiga årskurser. -Fler barn och unga än ska regelbundet ta del av både fack- och skönlitteratur. -Kunskapen om läsningens betydelse för utbildning och delaktighet i samhällslivet ska ha ökat i alla grupper som läser i liten ut- För att följa arbetet med läslyftet och bedöma om målen nås föreslår vi att regeringen tillsätter en parlamentarisk beredning. Beredningen för läslyftet bör ges i uppdrag att följa utvecklingen på området utifrån tillgängliga indikatorer samt med lämpliga intervall bedöma måluppfyllelsen och effekterna av implementerade reformer. Beredningen bör ges mandat att lämna förslag till ytterligare åtgärder för att nå målen. För att nå målen i läslyftet krävs ett engagemang från hela samhället. Som första steg föreslår vi att ett antal åtgärder vidtas på kultur- och utbildningsområdet för att stärka läsinlärning, läsfrämjande och möjlig- heterna att ta del av litteratur. Vi lämnar bl.a. förslag om läsombud på förskolor, skolbibliotekarier, litteratur och läsfrämjande i kultursam- verkansmodellen, samordning av det läsfrämjande arbetet utanför skolan samt en stärkt roll för folkbildningen i det läsfrämjande arbetet. Läsombud för att stärka litteraturens ställning i förskolan I syfte att stärka litteraturen och läsningen i förskolan föreslår vi att får i uppdrag att initiera en försöksverksamhet med läsombud i förskolorna. Om denna försöksverksamhet visar sig framgångsrik bör systemet med läsombud utvidgas till hela landet. Lärarnas kunskaper om litteratur, och särskilt barn- och ungdoms-litte- ratur, samt litteraturdidaktiska metoder behöver stärkas. Vårt förslag är därför att framtida satsningar på förskole-, grund- och gymnasielärarnas kompetensutveckling inriktas på att vidareutveckla lärarnas kunskaper på dessa områden. Samtliga elever bör ha tillgång till skolbibliotekarier För att främja läsning och läslust bör samtliga elever ha tillgång till skolbibliotekarier. För att tydliggöra att skolbibliotek ska vara en pedagogisk resurs i lärandet och främja elevernas intresse föreslår vi att det införs bestämmelser som anger att huvudmännen ska sträva efter att skolbiblioteken är bemannade med bibliotekarier som har kompetens att vara ett stöd till elever och lärare i det läsfrämjande och pedagogiska arbetet. Vi föreslår även att får i uppdrag att utvärdera om de skolbibliotek som finns fungerar som en pedagogisk resurs, stödjer elevernas lärarande och främjar intresse för läsning och litteratur. Litteratur och läsfrämjande i kultursamverkansmodellen I syfte att stärka folkbiblioteken och andra lokala och regionala aktörers utvecklingsarbete på litteratur- och läsfrämjandeområdet bör staten tyd- liggöra att läsfrämjande och litteratur ska vara en del i kulturplanerna som tas fram inom ramen för kultursamverkansmodellen och att statliga medel för detta ändamål fördelas till landstingen. För att finansiera reformen föreslår vi att ompriori- teras till läs- och litteraturfrämjande verksamhet inom ramen för kultur- Som en konsekvens föreslår vi också att de riktade statsbidragen till inköp av barn- och ungdomslitteratur, lokala och Prop. 2013/14:3 regionala läsfrämjandeinsatser och huvuddelen av stödet till litterära eve- Bilaga 1 nemang upphör. Samordning av läsfrämjande insatser utanför skolan I syfte att stärka det läsfrämjande arbetet föreslår vi att ges i uppdrag att ta initiativ till, samordna och följa upp läsfrämjande insatser av nationellt strategiskt intresse. I anslutning till det förändrade uppdraget bör efter samråd med andra berörda parter även ta fram ett handlingsprogram för det läsfrämjande arbetet som bedrivs utanför skolan som kan ligga till grund för prioriteringar. Stärk folkbildningens roll i det läsfrämjande arbetet Folkbildningens aktörers roll i det läsfrämjande arbetet behöver stärkas. I syfte att stärka det läsfrämjande arbetet i det civila samhället och för att öka samverkan mellan t.ex. bibliotek och det civila samhället föreslår vi att särskilt avsätts till folkbildningens läsfrämjande arbete. Dessa medel bör fördelas av som ett projektbidrag för planerad verksamhet. Stöd till evenemang i bokhandeln Det stöd till evenemang i bokhandeln som på kommitténs förslag införts på prov , har så här långt visat sig vara efterfrågat och fått en god spridning över landet. Förhoppningen är att detta stöd ska kunna bidra till affärsutveckling i branschen och fungera stödjande för bokhandlar som arbetar aktivt med författarbesök och evenemang. Vi föreslår att stödet fortsätter och vidareutvecklas genom att omprioriteras för ändamålet. Möjligheter för folkbiblioteken att arbeta aktivt med e- böcker Det är viktigt att folkbiblioteken i ökad utsträckning kan tillhandahålla elektronisk litteratur. För att göra det är det viktigt att biblioteken kan hantera avtal om nyttjande av upphovsrättsligt skyddad litteratur i elektroniska format. Enskilda folkbibliotek saknar sådana resurser och vår bedömning är att huvudmännens samarbetsorganisation, Kommuner och Landsting, är bäst lämpad att träda in som avtalspart gentemot rättighetshavarna. Staten bör kunna bistå i en sådan utveckling. Vi föreslår även att Kungl. får i uppdrag att möjliggöra för externa distributörer att tillhandahålla e-resurser via den nationella kata- logen Libris och säkerställa att upphovsrättsligt fri e-litteratur finns till- gänglig denna väg för förmedling via det allmänna biblioteksväsendet. För att förenkla systemet och för att minska behoven av detaljstyrning från regeringens sida lämnar vi ett förslag till revidering av förordningen (1962:652) om . Utgångspunkterna för de ändringar vi föreslår är att systemet ska bli lättare att förstå, särskilt för enskilda upphovsmän, att det ska bli mindre detaljstyrande och att det ska bli mer robust i den bemärkelsen att det inte ska behöva ändras . som dessa förslag minskar detaljregleringen innebär det inte att karaktären av ersättning överges. Vad gäller den s.k. förhandlingsordningen är vår bedömning att parterna bör sluta en ny överenskommelse som bl.a. tydliggör att beslut ska fattas för längre tidsperioder än och att ersättningen däremellan ska räknas upp enligt systemet med pris- och löneomräkning i staten. Omprioriteringar inom litteratur- och tidskriftsstödet Mot bakgrund av en samlad bedömning av resursbehovet bör medel omprioriteras från större mottagare av stöd till utgivning av litteratur till andra ändamål. För att uppnå syftet är förslaget att det i förordningen (2010:1058) om statsbidrag till litteratur, kulturtidskrifter och läsfrämjande insatser tas in en bestämmelse som innebär att ett företag eller en koncern av företag för utgivning av litteratur sammantaget får beviljas statsbidrag motsvarande högst 23 prisbasbelopp (). Medlen som frigörs genom detta tak föreslår vi delvis används till att höja bidragsnivåerna per titel inom utgivningsstödet. Vidare bör det stöd till digitalisering av förlagens backlist som införts på prov kunna vidareutvecklas och tillföras ytterligare . Vi föreslår också att dessa medel används för att förstärka utgivningsstödet till kulturtidskrifter i syfte att ge dessa bättre möjligheter att betala sina skribenter. Internationellt utbyte på litteraturområdet För att stärka det internationella utbytet på litteraturområdet föreslår vi bl.a. ett breddat översättningsstöd hos och ett förstärkt arbete med exempelvis seminarier för översättare av svensk litteratur. Vi föreslår att det nuvarande stödet för översättning kompletteras med ett produktionsstöd för utgåvor som är särskilt kostsamma att producera. Vidare föreslår vi att får i uppdrag att, med t.ex. Iaspis och Internationella dansprogrammet som utgångspunkt, föreslå hur ett internationellt utbytesprogram inom litteraturområdet kan utformas. Mot bakgrund av den särskilda betydelse översättarna har för exporten av svensk litteratur och för kännedomen om generellt föreslår vi bl.a. att det tydliggörs att , inom ramen för stödet till svenskundervisningen, särskilt ska främja utbildning av översättare av svensk litteratur. Vår bedömning är också att litteraturens roll i utvecklingssamarbetet med fördel kan stärkas. För att nå de övergripande målen inom den svenska biståndspolitiken om demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet är det viktigt att den centrala roll som författare och skribenter kan spela i demokratiska förändringsprocesser tydligare uppmärksammas och tas tillvara. Även insatser för att stödja t.ex. uppbyggnad och utveckling av institutioner som bibliotek samt nationella bokmarknader bör kunna vidareutvecklas. Förteckning över remissinsatser för betänkandet Läsandets kultur slutbetänkande av (SOU 2012:65) Följande remissinstanser har beretts tillfälle att sig över förslag , , , , exportråd, i , Statskontoret, , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, Sameskolstyrelsen, , , , , , , , Kungl. , , , , , , Myndigheten för kulturanalys, , Styrelsen för , , , och folkminnen, , , nyhetsinformation och litteratur (), Talboks- och , kommun, kommun, kommun, Faluns kommun, kommun, , , kommun, , kommun, kommun, Kumla kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , kommun, , kommun, kommun, kommun, kommun, kommun, , , , , kommun, , , läns landsting, i , , , Västra , Länsbibliotek , , Länsbibliotek , Regionbibliotek , , Länsbibliotek , Regionbiblioteket län, , Regionbibliotek , Regionbibliotek , Länsbibliotek Sydost, Länsbibliotek , Länsbibliotek , Länsbiblioteket i , Länsbiblioteket i , Länsbiblioteket , Regionbibliotek , Länsbiblioteket , Länsbibliotek Örebro-Väst- manland, Länsbibliotek , Internationella , , Kommuner och Landsting, Nationella skol- biblioteksgruppen, , Ájtte Svenskt Fjäll- och Samemuseum, Judiska centralrådet, Kulturgruppen för Resandefolket – , Romska kulturcentret i , Romskt kulturcentrum i , , Sverigefinländarnas arkiv, Sverigefinländarnas delegation, , , Handikappförbunden, Lika Unika, för tillgänglighet (NUFT), , , , De litterära sällskapens samarbetsnämnd, (), kyrka och samhälle (Bilda), , Ibn Rushd, , Kulturens bildningsverksamhet, bild- ningsverksamhet, , , , Biskops-Arnös folkhögskola, Nordicom- , , Seriefrämjandet, Läsrörelsen, En bok för alla, Trans Europe Halles, Stiftelsen för , Föreningen , , Författarcentrum Riks, Översättarcentrum, Författar- och Översättarcentrum, , , , Föreningen , , , , , , Nordiska oberoende förlags förening (NOFF), Föreningen , , , , , , , , , , Konstnärliga och litterära yrkesutövares samarbetsnämnd (KLYS), Föreningen , Tidskrifter, Nätverkstan, Mediaverkstaden i , Administration av litterära rättigheter i (), Copyswede, Bonus Presskopia, , , , länsbibliotekarier och . Skrivelser har därutöver inkommit från , () och (), , hörselskadade och språkstörda barn (DHB), Bibliotek i Samhälle, Sällskapet , , (), Rörelsefolkhögskolornas intresseorganisation, Bokby och privatpersonen . Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Vice statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , , Hatt, Ek, , Regeringen beslutar proposition 2013/14:3 Läsa för livet