prop · H003146 · 2013-04-17 00:00:00 — En synpunkt som framförts är att personer med utländsk bakgrund tenderar att vara mindre förberedda eftersom de ofta har mindre kunskap om vad som krävs.127 En annan synpunkt är att affärsplanerna för personer med utländsk bakgrund inte skiljer sig nämnvärt åt jämfört med övriga sökande, förutom rent språkligt.128 Ett problem som företagare med utländsk bakgrund kan ha är att de inte alltid har tillräcklig kunskap om det svenska regelverket och systemet som sådant. Rådgivning och informationsinsatser är i de fallen extra viktiga.129 ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? Det finns flera faktorer som gör att företagare med utländsk bakgrund som grupp betraktat kan ha sämre förutsättningar att bli beviljade lån av . Vissa branscher har lägre trösklar för att starta ett företag, och blir därmed mer konkurrensutsatta. Det gäller till exempel handel, restaurang och konsultverksamhet.130 Just i branscherna handel och restaurang har en stor utlåning till personer med utländsk bakgrund. Det finns stora skillnader inom gruppen utrikes födda, exempelvis beroende på vilket land personerna kommer ifrån och hur länge de varit i . När det gäller personer som relativt kommit till kan ett problem vara att man saknar en bankhistorik. Det blir då svårare för bankerna och för att värdera vad personen gjort tidigare och hur personen hanterat sin ekonomi.131 En företrädare för betonar att den här typen av problem inte får ses som ett tecken på sämre behandling av personer med utländsk bakgrund, utan att det är en omständighet som automatiskt skapar problem.132 Språkförmågan spelar viss roll, men intervjuerna visar på lite olika uppfattningar om hur väl man måste kunna prata svenska för att starta och driva företag. Det är viktigt att kunna göra sig förstådd, men beroende på vilken typ av arbete det handlar om behöver inte en perfekt svenska vara en nödvändighet.133 En åsikt som framförts är att kraven på att tala svenska ibland kan vara onödigt höga, och att kraven kan variera beroende på vilken del av världen som den sökande har kommit till från.134 Intervjuade finansieringsrådgivare uppger sig arbeta efter principen att uppdrag att främja utlåning till prioriterade grupper inte ska prägla hanteringen av enskilda ärenden. bedömas efter likvärdiga kriterier för samtliga sökande. Dock uppger flera finansieringsrådgivare att de i sina personliga bedömningar i undantagsfall kan ha ett större överseende med brister i ansökningar från personer med utländsk bakgrund. Det kan handla om att rådgivarna ger mer av sin tid och uppmärksamhet, eller att de inte ser lika allvarligt på att presentation och ansökningshandlingar håller en lägre standard än önskvärt, förutsatt att den sökande i övrigt ger ett gott helhetsintryck.135 Exempel som tagits upp i intervjuerna handlar om personer som har svårt att komma in på arbetsmarknaden och har beviljats ett litet lån för att komma igång, med en 133Intervju 6 och 29. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION notering om högre risk. I de fallen handlar det om att den sökande ändå inger förtroende, även om affärsidén är förenad med högre risk. bedriver rådgivningsverksamhet riktad mot företagare med utländsk bakgrund via IFS-rådgivare som är placerade hos regionala dotterbolag. Denna rådgivning syftar till att både främja utlåning och till att ge ett mer allmänt stöd till företagare med utländsk bakgrund. för att informera om det system som en företagare i verkar i, med de regler som gäller, och för att underlätta vid språkliga och kulturella krockar. IFS-rådgivarna uppger att de försöker ge rådgivning på svenska, men det finns andra språk att tillgå vid behov. Det är också vanligt att rådgivning ges på engelska. Språkutbudet ser olika ut beroende på vilken region det handlar om. Sammantaget kan de drygt trettio IFS-rådgivare som finns över landet erbjuda rådgivning på ett tjugotal olika språk.136 Om en ansökan har kommit in via en IFS-rådgivare uppfattar finansieringsrådgivare det som en kvalitetsstämpel i ärendet. Dock måste finansieringsrådgivaren ändå göra en egen bedömning.137 Intervjuade personer vid IFS uppger att det är tydligt att finansieringen utgör kärnverksamheten inom , men att rådgivningsverksamheten har fått en allt starkare ställning inom sedan integrationen av IFS år 2007.138 Som ett led i att ytterligare knyta samman verksamhetsgrenarna har vissa IFS-rådgivare övergått till att även fungera som finansieringsrådgivare.139 En intervjuad IFS-rådgivare framför att egna initiativ och informella kontakter med finansieringsrådgivare är viktigt för att få möjlighet att bidra med sin specifika kompetens i bedömningen av enskilda låneärenden.140 6.2Anpassning av låneprodukterna efter målgrupp har ett uppdrag enligt ägardirektivet att anpassa de typer av lån som ingår i produktutbudet efter den efterfrågan som finns hos bland annat personer med utländsk bakgrund. har utbud av låneprodukter styrts mot att bli mindre målgruppsinriktat. fanns till exempel så kallade invandrarlån. har uppgett att man anser det vara bättre med ett enhetligt utbud som kan användas av alla oavsett 136Almis årsredovisning , s. 37. 138Intervju 6 och 31. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? Både och har uppgett att utformningen av låneprodukter inte är ett verktyg som prioriteras för att främja utlåningen till personer med utländsk bakgrund.141 höjdes maxbeloppet för mikrolån från till 250 000 kronor.142 Även om ändringen inte gjordes med det uttalade syftet att öka utlåningen till personer med utländsk bakgrund kan det ändå ha bidragit till en sådan effekt. Personer med utländsk bakgrund utnyttjar i betydligt högre utsträckning än andra Almi-kunder möjligheten att ta mikrolån. Det finns dock oklarheter vid bokföringen av mikrolån som gör det svårt att utvärdera vad effekten har blivit. Statistiken visar att beviljandet av mikrolån sjönk kraftigt , men det behöver inte innebära att den typ av lån som avses verkligen har minskat. ändrades även reglerna för företagslån. Från att tidigare endast kunde täcka av ett företags finansieringsbehov höjdes gränsen till , och vid synnerliga skäl. Detta innebär att gränsdragningen mellan företagslån och mikrolån har blivit mindre skarp. att lån av mindre summor oftare har kommit att bokföras som företagslån, trots att benämningen mikrolån hade kunnat vara tillämplig.143 Företrädare för har påtalat att den här hanteringen är problematisk, och innebär bristande tydlighet både i redovisningen och gentemot kunderna. Ambitionen uppges vara att använda benämningen mikrolån när den är tillämplig.144 6.3Almis uppföljning och återrapportering 6.3.1Uppföljningen av utlåning till företagare med utländsk bakgrund är begränsad och olika definitioner av målgruppen används följer upp utlåningen till företagare med utländsk bakgrund både regionalt och nationellt.145 jämför den egna kundsammansättningen med andelen företagare med utländsk bakgrund i företagsstocken och bland nyföretagande i stort i Sverige.146 141Intervju 32, intervju med . 142Se avsnitt 5.2 för en beskrivning av mikrolån och en redovisning av beviljade lån mellan och för denna lånetyp. 146Almi hämtar jämförelsetal från SCB. De nuvarande är men ska uppdateras . GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION I ägardirektivet finns mål och återrapporteringskrav för låneverksamhet som berör invandrare respektive utrikes födda. Dessa begrepp tycks användas synonymt. uppger dock att man använder en annan definition av begreppet invandrare som är utrikes födda personer eller personer med två utrikes födda föräldrar.147 Det motsvarar definitionen för personer med utländsk bakgrund enligt riktlinjer.148 Metoden för att samla in statistik över lån till invandrare gör att det finns en viss osäkerhet angående vilka som egentligen inkluderas i kategorin. Det är inte säkert att kunder gör samma tolkning av begreppet invandrare som , vilket kan påverka hur de bokförs. I budgetpropositioner förekommer det att även regeringen använder begreppet personer med utländsk bakgrund i samband med beskrivningar av låneverksamhet.149 Tre olika begrepp används alltså omväxlande, och det är inte tydligt vilket som ska vara vägledande. Ägardirektivet ställer upp ett antal återrapporteringskrav. För finansieringsdelen rör det sig bland annat om olika mått på utfallet av lånegivningen och utvecklingen hos . ska redovisa måluppfyllelse av de mål som ställs upp i ägardirektivet.150 I ägardirektivet anges att uppföljningarna ska redovisas så att skillnader mellan län, branscher, mellan kvinnor och män samt mellan inrikes och utrikes födda framgår. årsredovisning innehåller få uppgifter om hur man inom låneverksamheten når ut till företagare med utländsk bakgrund. De uppgifter som går att finna i årsredovisningen handlar om hur stor andel företagare med utländsk bakgrund utgör bland kunder sett till samtliga typer av lån, lån till nya företag och bland företag som startas med stöd av någon typ av åtgärd, vilket kan inkludera lånefinansiering, olika former av rådgivning eller båda delar. För uppgifter utöver detta görs ingen specifik redovisning för gruppen företagare med utländsk bakgrund. uppger att en kontinuerlig dialog förs med och att på begäran lämnar ut sådana uppgifter som inte framgår av den officiella redovisningen.151 148Statistiska centralbyrån (2002), Personer med utländsk bakgrund, riktlinjer för redovisning i statistiken. 149Till exempel prop. 2012/13:1, utgiftsområde 24, s. 22. 150Målen finns redovisade i avsnitt 2.2.2. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? 6.3.2 Uppföljning av avslag på låneansökningar saknas har ägardirektivet angett att även ska redovisa de ansökningar som leder till avslag och till helt privat finansiering.152 Statistik över hur många som får avslag på låneansökningar ingår dock inte i uppföljning, och därmed går det inte heller att se om dessa siffror skiljer sig för gruppen företagare med utländsk bakgrund. Därmed är det inte heller möjligt att analysera skillnader mellan mängden ansökningar som inkommer och andelen som beviljas, varken eller mellan olika regioner. uppger att det inte finns några detaljerade uppgifter för hela , och att de siffror man kan presentera endast bygger på indikationer.153 Företrädare för ett av regionala dotterbolag uppger att enligt uppskattningar får ungefär hälften av de sökande avslag. Även om viktiga uppgifter och beslut sparas för de personer som fått avslag på sin ansökan om lånefinansiering är det enligt inte möjligt att med dagens ärendehanteringssystem sammanställa någon statistik över avslagsärenden. Ett nytt system som möjliggör en mer omfattande uppföljning har enligt uppgift upphandlats och ska komma att användas från och med år 2014.154 har inte uppgett att man vidtagit några åtgärder eller planerar att göra så för att utveckla uppföljning av ärenden som leder till avslag.155 genomför på uppdrag av effektmätningar av utvecklingen för kunder, där de jämförs mot en kontrollgrupp med företagare som inte är kunder hos . kundföretag som tagit del av någon typ av stöd från . De mätningar som gjorts berör . För kunder med invandrarbakgrund görs en separat uppföljning där dessa företagares resultat jämförs med resultatet för övriga kunder.156 Undersökningen visar att företagare med invandrarbakgrund i genomsnitt har sett omsättningen på sina företag växa med , vilket motsvarar en ökning . 152I de senaste två årens ägardirektiv används formuleringen att ska förbättra redovisningen av fall som leder till avslag eller privat finansiering. 155Intervju med , . 156Den grupp som undersökningen avser består av företag som erhållit någon form av insats från , vilket kan innebära lån, rådgivningsinsats eller båda delar. Uppgifter finns för 2 354 kundföretag, vilket motsvarar av det totala antalet under . Resultatet av undersökningen kan inte generaliseras till samtliga kundföretag. Termen personer med invandrarbakgrund syftar till utrikes födda personer eller personer som har en utrikes född förälder, vilket är en definition som inte används av i övrigt. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION För företagare utan invandrarbakgrund är ökningen per företag, en ökning om . För företagare med invandrarbakgrund har antalet anställda ökat med 0,8 (), jämfört med 1,5 () för företagare utan invandrarbakgrund. Företagare med invandrarbakgrund har betydligt lägre omsättning och antal anställda än övriga Almi-kunder både för insatsen och efteråt. Andelen företagare med utländsk bakgrund bland kunder ska enligt ägardirektivet överstiga deras andel i företagsstocken och bland nya företag som startas, både nationellt och regionalt. Detta mål har också uppnåtts sedan det infördes . arbetar inte aktivt med att främja utlåningen till företagare med utländsk bakgrund i enskilda ärenden eftersom lönsamheten i företagen ska vara styrande. En sätt att kompensera för de större hinder som företagare med utländsk bakgrund kan möta är anpassad rådgivning, exempelvis genom . Informationsinsatser är viktiga för att nå ut till målgruppen. Det är svårt att få en rättvis bild av beviljandet av mikrolån på grund av att klassificeringen av lånetyp varierar när de ska bokföras. uppföljning och återrapportering angående utlåningen till företagare med utländsk bakgrund har brister. Den största bristen är att inte för statistik om och följer upp de låneärenden som leder till avslag på låneansökningar eller till helt privat finansiering. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? Intervjuer med utrikes födda företagare En av företagarna drev en hårvårdssalong utan att få fart på affärerna. Hon fick ett litet lån samt rådgivning från och upplevde att det blev en nystart i företagandet. Stödet från medförde att företagaren fick resurser för att utveckla verksamheten och bättre kunskaper om administration, vilket tidigare hade varit ett problem. Två personer som startade ett gemensamt företag blev beviljade ett mindre lån från . Syftet med lånet var inte att göra investeringar, utan att ha pengarna som en buffert innan de fick tillräckligt med kunder. Det visade sig senare att pengarna från inte behövdes. När företagarna ville betala tillbaka lånet efter fick de betala ränta , vilket de var missnöjda med. De tycker även att det tog att få besked om återbetalningsvillkoren. Det tog att få veta den summan. Att det tog att räkna ut räntan och ge mig ett underlag för vad jag skulle betala, det är väldigt konstigt. Det tog liksom för oss att få lånet. Det var så mycket störmoment så jag blev irriterad. höga ränta har gjort att två av företagarna aktivt har valt bort och ordnat finansiering på andra sätt. En företagare som öppnade ett skrädderi pantsatte istället sin lägenhet för att kunna ta ett banklån. En annan företagare sökte lån från för att öppna ett apotek men fick avslag båda gångerna. Hon fick intrycket av att rådgivare trodde på hennes idé och blev därför förvånad av de negativa beskeden. Flera av företagarna berättar att de hade liten kunskap om när de startade företag. Det kan både bero på att de inte fått tillräckligt med information och på att de inte har varit intresserade av lån utan säkerheter. En företagare fick information om först efter företagsstarten, genom ett postutskick. För en företagare i byggbranschen hade ett lån från kunnat vara ett alternativ om hon hade känt till möjligheten. Det var problematiskt i uppstartsfasen av företaget eftersom det inte fanns tillräckligt med resurser för att köpa utrustning och för material till de första kunderna. Att få lån för att starta och köpa alla maskiner och . Och jag vet inte om det fanns en sån Jag visste inte om att det fanns ett sånt. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Den svenska integrationspolitikens mål är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla människor oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Ett viktigt medel för ökad integration är enligt regeringens integrationsstrategi att fler utrikes födda personer ska få sysselsättning genom arbete och företagande. Enligt prognoser kommer andelen asylsökande att öka kraftigt de närmaste åren.157 Det ger anledning att tro att allt fler utrikes födda kommer att påbörja sin etablering genom att antingen söka arbete eller starta ett företag. De stöd som finns för dem som vill starta ett företag måste således vara effektiva och anpassade till de behov som en allt större grupp utrikes födda har. har mot denna bakgrund granskat om det arbetsmarknadspolitiska programmet stöd till start av näringsverksamhet och låneverksamhet bidrar till att utrikes födda personer kan etablera sig på arbetsmarknaden genom att starta företag.158 har de som får stödet i regel varit i innan de tar del av insatserna. kan det bli vanligare att också de som beviljats uppehållstillstånd får stödet. Granskningen svarar på följande revisionsfråga: Är Arbetsförmedlingens stöd till start av näringsverksamhet och lånefinansiering effektiva insatser för utrikes födda som vill starta företag? Följande delfrågor besvaras: Ger Arbetsförmedlingens stöd till start av näringsverksamhet positiva sysselsättnings- och inkomsteffekter och är handläggningen anpassad efter den enskildes förutsättningar? Når lånefinansiering för nyföretagande utrikes födda företagare i en tillräcklig omfattning och främjar genom sitt arbetssätt utlåning till utrikes födda? 157Migrationsverkets verksamhets- och kostnadsprognos, . 158I kapitel 5 och 6 som handlar om används begreppet personer med utländsk bakgrund, vilket även inkluderar inrikes födda personer som har två utrikes födda föräldrar. Detta är definition av begreppet invandrare. (Se avsnitt 6.3.1.) I slutsatsavsnittet används dock begreppet utrikes födda även i samband med för att förenkla texten och underlätta läsförståelsen. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? bedömer att Arbetsförmedlingens stöd till start av näringsverksamhet och lån möjliggör för fler utrikes födda att starta och driva företag. Såväl regeringen som Arbetsförmedlingen saknar dock tillräckliga kunskaper om vilka effekter stöd till start av näringsverksamhet har för gruppen utrikes födda. Även uppföljning har brister, vilket påverkar kunskapen om utlåning till utrikes födda företagare. granskning tyder på att stöd till start av näringsverksamhet ger positiva sysselsättningseffekter, även om effekterna är något svagare för utrikes födda jämfört med för inrikes födda. Granskningen visar att utrikes födda som startar företag med hjälp av stöd till start av näringsverksamhet får låga inkomster. Av de utrikes födda företagarna som tog del av stöd till start av näringsverksamhet hamnade i genomsnitt under gränsen för ekonomisk utsatthet.159 Målet med stödet är att det ska leda till en tillfredställande lönsamhet och en varaktig sysselsättning. Detta bör enligt inte bara innebära att företaget ska kunna betala sina skulder och leva vidare på ett ekonomiskt försvarbart sätt utan också att företagandet leder till en rimlig inkomst för den som driver det. Granskningen visar att den genomsnittliga inkomsten för utrikes födda företagare är så låg att det är tveksamt om stöd till start av näringsverksamhet kan anses vara ett effektivt stöd för dem. Arbetsförmedlingens egen kunskap om stödets effekter för utrikes födda är begränsad eftersom inkomsteffekterna inte följs upp. Granskningen visar också att det i många fall inte görs någon uppföljning av Arbetsförmedlingen hur företagen utvecklas. En förklaring till att uppföljningar inte alltid genomförs kan vara att inte alla arbetssökande får en handlingsplan, trots att en sådan ska göras. I handlingsplanen ska bland annat en uppföljning av hur företaget utvecklas ingå som ett moment. Det är färre utrikes födda än inrikes födda som får en handlingsplan. Av granskningen framgår att når sina mål när det gäller andelen utrikes födda bland sina låntagare. Utlåningen till utrikes födda har också fördubblats . I den meningen kan stödet anses vara effektivt för utrikes födda. brister uppföljningen i olika avseenden. Exempelvis följer inte upp de ärenden som leder till avslag på låneansökningar. 159Definitionen av ekonomisk utsatthet är att man har en inkomst av medianinkomsten. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION granskning visar således att det inte går att dra en slutsats om stöden är effektiva för utrikes födda. Detta beror på att kunskapen om stödens utfall och effekter är begränsad hos regeringen, Arbetsförmedlingen och . Om kunskapen om stödens utfall och effekter stärks skulle också förutsättningarna bli bättre för att använda stöden mer effekivt. 7.2Stöd till start av näringsverksamhet är mindre effektivt för utrikes födda Stöd till start av näringsverksamhet ska enligt förordningen (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program leda till en tillfredställande lönsamhet och en varaktig sysselsättning. Det finns generellt lite kunskap om stödets sysselsättningseffekter för gruppen utrikes födda. Få av Arbetsförmedlingens utvärderingar har mätt sysselsättningseffekter för denna grupp. Likaså saknas kunskap om hur inkomsten utvecklas över tiden för deltagarna. En tolkning av kraven på att stödet ska leda till en tillfredställande lönsamhet och en varaktig sysselsättning är enligt att det leder till en rimlig inkomst för företagaren. I granskningen har följt upp de som deltog i det arbetsmarknadspolitiska programmet stöd till start av näringsverksamhet . har beträffande sysselsättningseffekterna gjort bedömningen att det är rimligt att följa upp dessa två respektive 2003. Inkomstutvecklingen har följts upp fram . analys visar att stöd till start av näringsverksamhet ger positiva sysselsättningseffekter när programdeltagare följs upp efter två och . Detta gäller såväl för inrikes födda personer som utrikes födda personer. De positiva sysselsättningseffekterna är dock större för inrikes födda personer jämfört med utrikes födda. har inte gjort någon mätning av sysselsättningseffekter gällande senare tidsperioder och kan därför inte uttala sig om situationen . Stöd till start av näringsverksamhet har dock varit stabilt , både vad gäller administrativ hantering inom programmet och själva programkonstruktionen. ETABLERING GENOM FÖRETAGANDE ÄR STATENS STÖD TILL FÖRETAGARE EFFEKTIVA FÖR UTRIKES FÖDDA? En mer långsiktig aspekt av etablering på arbetsmarknaden efter programdeltagande är hur deltagarnas inkomster utvecklas på lång sikt. När inkomsterna för personer som tagit del av stöd till start av näringsverksamhet följs upp visar uppföljningen att inkomsten är signifikant lägre för utrikes födda programdeltagare jämfört med inrikes födda programdeltagare. Bland programdeltagarna finns både de som stannat kvar som företagare och de som övergått till anställning. Jämförs dessa båda grupper visar analysen att de som stannat kvar som företagare har en lägre inkomst än de programdeltagare som övergått till anställning. Detta gäller framförallt 20052010. Att företagande kan vara riskfyllt från en inkomstmässig utgångspunkt visar forskningen relativt entydigt, inte minst gäller detta utrikes födda företagare. 20052010 befinner sig i genomsnitt av företagarna och av icke-företagarna under gränsen för ekonomisk utsatthet. Av utrikes födda företagare befinner sig inte mindre än i genomsnitt under gränsen för ekonomisk utsatthet . Att en så stor del av deltagarna som fortsätter som företagare faller under gränsen för ekonomiskt utsatthet är en indikation på att stöd till start av näringsverksamhet inte är ett effektivt stöd för en stor grupp utrikes födda företagare som inte får en rimlig försörjning genom att driva företag. Handläggningen av stöd till start av näringsverksamhet Av granskningen framgår att handläggarnas beslut om att bevilja stöd till start av näringsverksamhet beror på dennes kunskap om stödet och om företagande generellt.