prop · H10361 · 2013-12-18 00:00:00 — Utvecklingen mot att de traditionella organisationerna inom det civila samhället får ett mindre antal aktiva medlemmar kan innebära att deras förmåga att kanalisera åsikter och intressen underifrån försvagas. Ett problem i detta sammanhang är att de föreningsaktiva inte är representativa för befolkningen i sin helhet. SCB:s undersökning visar att det är färre personer bland de föreningsaktiva. Även personer med lägre utbildning och utrikes födda är sämre representerade. kan utvecklingen mot ett mer nätverksbaserat och informellt föreningsliv bidra till en ökad pluralisering och mångfald. I viss mån kan nätverkskulturen även ses som en kritik mot den formella medlemsorganisationen och dess representativa demokratibegrepp då den informella strukturen kan anses underlätta ett aktivt och mer jämlikt deltagande med fler spontana initiativ från sympatisörerna. pekar i sin rapport på att nya former av föreningsverksamhet etablerats lokalt, särskilt i vissa förortsområden. Föreningslivet i dessa områden utgörs i regel av informella sammanslutningar som uppkommit ur ett behov av samhällsservice. Engagemanget mobiliseras ofta utifrån etnicitet, men är i regel lokalt och avgränsat till specifika bostadsområden. Detta föreningsliv kan, enligt , fungera som en brygga in i det svenska samhället för nyanlända invandrare och som en röstbärare för grupper som annars deltar i mindre utsträckning, såsom unga och utrikes födda. Demokratiska värderingar och deras förankring Skr. I detta avsnitt ges en beskrivning av demokratiska värderingar och dess förankring i samhället. Redogörelsen omfattar allmänhetens tilltro för det demokratiska systemet, demokratisk kompetens, attityder till EU och den sociala sammanhållningen i samhället. Redovisningen utgår i första hand från attitydundersökningar som genomförts av () vid , och . Tilltron till det demokratiska systemet efter den allmänna rösträttens introduktion i är demokratin i alla grundläggande avseenden väl förankrad i det svenska samhället. Valdeltagandet är internationellt sett högt. I riksdagsvalet röstade av den röstberättigade befolkningen. För en stor del av befolkningen uppfattas röstandet i de allmänna valen som en medborgerlig plikt. Det höga valdeltagandet avspeglar allmänhetens tillförsikt till det demokratiska systemet och demokratins institutioner. Enligt de undersökningar som genomförts av är den svenska befolkningen överlag nöjd med hur demokratin fungerar (Internetröstning och sju andra demokratiförslag, , 2013). Ungefär två tredjedelar uppger att de är nöjda med demokratin i de mätningar som genomfördes . Tabell 4.16 Andel som är nöjda med hur demokratin fungerar i och i hemkommunen (procent) Undersökningarna inom ramen för World Value Survey visar att den svenska befolkningens stöd för demokratin som styrelseskick i en internationell jämförelse är hög. Svenskar är mer nöjda med hur demokratin fungerar än samtliga andra undersökta europeiska länder utanför och de flesta svenskar anser att för att vara en god medborgare är det viktigt att rösta i val (Demokrati och mänskliga rättigheter – svenska folkets kunskaper och värderingar, I en undersökning som genomfördes svarade av befolkningen att demokrati är ett bra eller mycket bra sätt att styra ett land (World Value Survey – , , 2011). Det finns emellertid en liten grupp individer som är mer mottagliga för ett auktoritärt styrelseskick. var tionde person uppger att det vore bra eller ganska bra att landet styrs av försvarsmakten och drygt en tredjedel anger att de är redo att låta experter, inte riksdag eller regering, få styra riket. hyser en stor del av befolkningen ett stort förtroende till de Enligt har en övervägande del av den svenska befolkningen ett förtroende till och regeringen som beslutsfattande institutioner. Förtroendet för dessa institutioner har Vid mätning var det fler som uppgav att de hade ett stort eller mycket stort förtroende för och regeringen än vad det var som uttryckte en negativ attityd. Den positiva inställningen till de politiska institutionerna återspeglas även i World Value Survey. Flera olika faktorer kan anges som förklaring till allmänhetens ökade tillfredsställelse med demokratin och det starka förtroendet för regeringsskiften och kriserna i ekonomin omnämns i analys (Lycksalighetens ö, , 2011). forskning som framhäver att medborgare som uttrycker ett missnöje kan ses som en tillgång för demokratin eftersom de ofta förhåller sig mer kritiskt till demokratins processer än de som utrycker att de är nöjda (, 2011). Det finns även grupper i samhället som har ett lägre förtroende för demokratin och som uttrycker ett starkare missnöje till hur demokratin Det gäller framför allt unga, vilka hyser ett allmänt lägre förtroende för demokratin än äldre. Det är ungefär 10 procentenheter färre unga än äldre som anser att demokrati är ett mycket bra eller ganska bra politiskt system och som avvisar ett politiskt system där militären får bestämma. Enligt World Value Survey uppger dessutom drygt var tionde person att de skulle sälja sin röst i utbyte mot pengar eller en gåva. Det bör dock betonas att även om tilltron är relativt svagare bland unga än äldre uttrycker merparten av de unga ett mycket starkt stöd för demokratin. Det finns inget som tyder på att tilltron till demokratin har försvagats . har i en rapport om ungas inflytande undersökt olika ungdomsgruppers attityder till demokratin (Fokus 10, En analys av ungas inflytande, 2010:10). unga överlag har ett välgrundat förtroende för demokrati som politiskt Det finns inget allmänt stöd för ett auktoritärt styrelseskick. av ungdomarna i åldrarna avvisar ett politiskt system med en stark ledare. Däremot visar undersökning att det finns ungdomsgrupper som uppvisar ett särskilt lågt förtroende för demokratin. Detta gäller framför allt unga som uppger att deras föräldrar är arbetslösa, sjukskrivna eller har en lägre utbildningsbakgrund samt i viss mån även unga som är utrikes födda eller vars föräldrar är utrikes födda. av ungdomarna inom dessa grupper anser att ett politiskt system med en stark ledare är ett bra eller ganska bra förslag. Det finns en risk att individer inom dessa grupper marginaliserade och lockas till antidemokratiska och destruktiva Skr. 2013/14:61 subkulturer, såsom extremistgrupper eller gängkriminalitet. bristande tilliten till demokratin inom dessa grupper kan i detta perspektiv utgöra en utmaning för det demokratiska systemet . Det demokratiska systemet förutsätter att medborgarna har en grundläggande kunskap om sina politiska rättigheter och om demokratins spelregler. Demokratisk kompetens handlar om att ha kunskap om det politiska beslutfattandet och en förmåga att tillgodogöra sig den information som är relevant för att kunna delta i det politiska samtalet och den demokratiska processen samt att kunna fatta väl övervägda beslut vid de allmänna valen. Det är av flera anledningar svårt att mäta den demokratiska kompetensen i samhället. Attitydundersökningar kan dock ge en indikation på kunskapsnivån i detta avseende. Väljarnas kunskap om politik och demokrati har undersökts av inom ramen för valundersökningarna (Nya svenska väljare, , , 2013). Enligt undersökningarna finns det inget som tyder på att på väljarnas kunskaper har minskat . Kunskapsnivån skiljer sig något mellan olika väljargrupper. Utbildning och ålder är de faktorer som tydligast påverkar den politiska kompetensen. Kunskapsnivån är betydligt lägre bland yngre väljare. () mäter i levnadsundersökningen förmågan att överklaga beslut på egen hand (Undersökning av levnadsförhållanden, SCB 2012). Detta kan ses som en indikation på demokratisk kompetens, även om undersökningen visar på en självupplevd förmåga snarare än den faktiska förmågan. Tabell 4.17 Andel som uppger att de kan överklaga ett myndighetsbeslut (procent) Kan inte överklaga själv Unga 16- 24 år SCB:s undersökning visar att det är av den svenska befolkningen som uppger att de inte själva kan överklaga beslut. andel har varit på samma nivå sedan levnadsundersökningen inleddes år Kunskapen är svagare bland personer , utrikes födda och personer med lägre utbildning. I dessa grupper uppger ungefär var tionde att de inte kan överklaga beslut. Förmågan att överklaga beslut har också minskat bland unga . Medielandskapets utveckling har inneburit att morgontidningsläsandet och tittande på tv-nyheter har sjunkit. 2013/14:61 årliga undersökningen Mediebarometern som genomförs av forskningsinstitutet har andelen morgontidningsläsare minskat från år . Andelen av befolkningen som tittade på tv-nyheter en genomsnittlig dag minskade från år . Bland ungdomar har tittandet på tvnyheter sjunkit (Mediebaromentern, Nordicom 2012). Enligt SOM-institutets undersökningar av svenskarnas medievanor har andelen som aldrig tar del av riksnyheter på tv ökat från . Andelen som aldrig läser en morgontidning har ökat från . Nyhetskonsumtionen har särskilt gått ner bland unga . Det är framför allt personer som uppger att de är ointresserade av politik som sällan eller aldrig tar del av nyheter. Nyhetskonsumtionen skiljer sig inte mellan kvinnor och män (Allt fler står utanför nyhetsvärden, , 2012). Enligt har internet och digitala medier bidragit till att medielandskapet blivit allt mer differentierat (Ds 2013:19). Medan de traditionella massmedierna har satts under press har antalet alternativa nyhetskanaler ökat. Möjligheterna att välja mellan olika nyhetsmedier har bidragit till ökad mångfald och breddad debatt, men det har också gjort det enklare för individer att isolera sig från information som de inte gillar och forma parallella informationsstrukturer. Vidare är det allt färre som tar del av kvalificerad journalistisk information. Utvecklingen kan enligt innebära att både kunskapsklyftorna och deltagandeklyftorna ökar, men riskerar också att skapa polarisering och skillnader i verklighetsuppfattningar. Dessutom krymper de gemensamma offentliga arenor som de traditionella massmedierna erbjuder. Skolelevers kunskaper om demokrati, medborgarskap och samhällsfrågor har undersökts av i rapporten , vilken är en del av en internationell demokratistudie som genomförts i 38 länder inom ramen för International Civic Citizenship Education Study (Morgondagens medborgare, , 2010). Studien visar att svenska elever i årskurs åtta har i jämförelse med elever i andra länder goda kunskaper om demokrati och mänskliga rättigheter. Däremot visar studien att det finns stora skillnader mellan olika elevgrupper. av eleverna saknar i princip helt grundläggande kunskaper om medborgerliga principer och om hur demokratin fungerar. I detta avseende har elevernas bakgrund stor betydelse för kunskapsnivån. Elever vars föräldrar enbart har grundskoleutbildning presterar betydligt sämre än elever med högutbildade föräldrar. Om avsaknaden av dessa kunskaper bibehålls riskerar dessa elever att bli politiskt marginaliserade. Elevernas kunskaper och inställning till demokratin har emellertid inte förändrats sedan genomförde samma studie om elevernas kunskaper om demokrati och mänskliga rättigheter . Attityder till EU och kunskaper om EU:s institutioner Ett beslutsfattande på EU-nivå som utgår från folket förutsätter ett brett engagemang i Europapolitiken. I denna bemärkelse är det av avgörande betydelse att den svenska befolkningen känner en tillhörighet till EU och att de har allmän kännedom om EU och dess institutioner. Enligt uttrycker en övervägande del av den svenska befolkningen ett stöd för EU-medlemskapet (Ett fall för EU, , 2013). SOM-undersökning uppgav av de tillfrågade att de är för det svenska medlemskapet medan är negativt inställda. med ett tilltagande stöd för EU har opinionen emellertid försvagats något . Av de tillfrågade anser runt en fjärdedel att bör lämna EU medan anser att ett utträde vore ett dåligt förslag. Sett ur ett europeiskt perspektiv är dock ett av de länder där stödet för EU är som svagast. Enligt Eurobarometern anser av svenskarna att skulle ha en bättre framtid utanför EU (Allmänna opinionen i Europeiska Unionen, Eurobarometern, 78). Trots att den svenska befolkningen är kritisk till EU visar denna undersökning att känslan av tillhörighet till EU är stark i . av svenskarna ser sig som medborgare i EU, vilket är högre än snittet i EU på . Inställningen till EU skiljer sig mellan olika samhällsgrupper. Enligt SOM-undersökningarna har äldre och personer med lägre utbildningsgrad överlag en mer negativ attityd till EU. Stödet för EU är särskilt svagt bland individer boende på landsbygden. Det finns i detta sammanhang en risk att skillnaderna i olika samhällsgrupper när det gäller inställningen till EU kan bli en polariserande faktor i samhället. Tillfredsställelsen med hur demokratin fungerar i EU har också försvagats . Enligt SOM-undersökningen är det som uttrycker ett missnöje med hur demokratin i EU fungerar mot som anser att de är nöjda. av befolkningen uttrycker att den är nöjd med hur demokratin fungerar i . I ett europeiskt perspektiv är svenskar däremot mer positiva till hur demokratin fungerar i EU än EU-genomsnittet. Förtroendet för Europaparlament och kommissionen är lågt. var det enligt fler som uppgav att de hade ett litet eller mycket litet förtroende för och kommissionen än som uppgav att de hade ett förtroende. Förtroendet har stärkts då det var fler som hade ett negativt förtroende för dessa institutioner än vad det var som hade ett positivt förtroende. En ytterligare faktor som påverkar individers benägenhet att delta i Europaparlamentsvalen och i EU-debatten är kunskapen om EU och dess institutioner. Kunskaperna om EU har studerats i undersökningarna inför EU-valen (Väljarbeteende i Europaval, , , 2010). Det finns svårigheter att bedöma den faktiska kunskapsnivån, men överlag visar undersökningarna att väljarnas kunskaper när det gäller EU som politiskt system är begränsade. Undersökningarna visar dessutom att väljarnas kunskaper om EU inte har förbättrats under de år varit medlem. När det gäller kunskap om vilka rättigheter som medborgarna 2013/14:61 åtnjuter i EU uppger däremot av de svenskar som tillfrågats i Eurobarometern att de känner till sina rättigheter. Det är emellertid som vill veta mer om de rättigheter de har inom EU. Som ett resultat av senare decenniers omfattande invandring har mångfalden i det svenska samhället tilltagit kraftigt. Andelen av befolkningen som är utrikes född uppgick enligt SCB till . Denna utveckling har bidragit till att är starkare rustat i en värld med tilltagande globalisering. har samhället blivit allt mer segregerat. Många människor lever i sammanhang där de uteslutande träffar personer med samma bakgrund som sig själva. Frågor som berör den etniska gruppen, kultur eller religion, får allt större betydelse. I dessa avseenden utgör det mångkulturella samhället en utmaning för den sociala sammanhållningen. årliga undersökningar om inställningen till invandring och till närvaron av människor från andra länder i visar emellertid att opinionen har blivit allt mer tolerant (I framtidens skugga, SOM-Instituten ). Det är som anser att tar emot för många invandrare, men denna attityd har minskat i sin utbredning . ser invandring helt eller delvis som ett hot. Denna åsikt var särskilt utbredd bland män och personer med lägre utbildningsnivå. Enligt Eurobarometern hör till de länder i där allmänhetens attityder till invandrare och minoriteter är som mest positiva (Eurobarometern, 2008). Erfarenheter av sociala möten med personer med annan bakgrund tenderar att påverka inställningen till andra kulturer. har sammanställt den s.k. Mångfaldsbarometern (Mångfaldsbarometern, , 2012). undersökning visar att en majoritet av den svenska befolkningen har positiva erfarenheter av nära kontakt och samarbete med personer med invandrarbakgrund och anser att den kulturella mångfalden har berikat kulturen i . Undersökningen visar däremot att av befolkningen hyser extremt negativa attityder till invandrare. Enligt har yngre en betydligt mer välkomnande inställning till ett mångkulturellt samhälle än äldre. Den mer toleranta attityden kan delvis avspegla det faktum att yngre växt upp i ett samhälle som präglats av mångfald. Bland unga finns dock grupper av individer som uttrycker starkt intoleranta attityder. genomförde Forum för levande historia en undersökning om toleransnivån bland gymnasieelever (Den mångtydiga intoleransen, Forum för levande historia, Rapportserie 1:2010). Undersökningen visade att det finns en grupp på av unga individer som hyser tydligt intoleranta åsikter om homosexuella, judar, muslimer, romer och invandrare. Bland de med negativ inställning återfanns framför allt pojkar, elever på yrkesförberedande linjer och elever vars föräldrar har låg utbildningsnivå. Vidare konstaterar undersökningen att intoleransen skiljer sig beroende på individernas kulturella bakgrund. Islamofobin är särskilt utbredd bland pojkar med svensk eller bakgrund, medan antisemitismen är starkt dominerande bland pojkar med muslimsk Skr. 2013/14:61 bakgrund. Det är svårt att avgöra i vilken grad attitydundersökningarna är ett konkret mått på toleransen i samhället. I betänkandet Främlingsfienden inom oss ges en övergripande beskrivning av hur de främlingsfientliga attityderna har utvecklats (SOU 2012:74). Utredaren framhåller att det inte alltid finns ett samband mellan attityder och handlingar. Att endast studera attityder ger inte svar på hur omfattande den främlingsfientlighet är som manifesteras i handling. I betänkandet behandlas därför även brott med främlingsfientliga motiv som anmäls till polisen och fall av diskriminering som anmäls till (), liksom kvalitativa undersökningar om individers upplevelser av diskriminering och intolerans. Utredaren konstaterar att det finns problem med främlingsfientliga attityder och handlingar samt att det finns en utbredd s.k. vardagsrasism i . Diskriminering och främlingsfientlighet är ett hinder för jämlik delaktighet i samhället och därmed en demokratisk utmaning. 4.5De antidemokratiska och våldsbejakande extremistmiljöernas omfattning och utveckling I detta avsnitt ges en beskrivning av de antidemokratiska och våldsbejakande extremistmiljöernas omfattning och utveckling. Redovisningen bygger i första hand på Säkerhetspolisens och Brottsförebyggande rådets rapport politisk extremism (Brå 2009:15), i vilken extremistmiljöerna på den yttersta höger- och vänsterkanten beskrivs, samt Säkerhetspolisens rapport islamistisk extremism i (Säkerhetspolisen, 2010). Den våldsbejakande extremismens omfattning i Individer eller grupper som förespråkar våld som ett legitimt medel för att uppnå en ideologiskt motiverad målsättning har tenderat att uppkomma i olika sammanhang igenom demokratins historia. Ett demokratiskt och öppet samhälle kan aldrig göra sig fullständigt osårbart mot våldsbejakande extremism. I tar sig den våldsbejakande extremismen enligt Säkerhetspolisen utryck framför allt i tre inriktningar; den autonoma vänstern, vitmaktmiljön och islamistisk extremism. Den ideologiska inriktningen inom dessa extremistmiljöer förändras emellertid och motiven för våldsanvändning kan skilja sig mellan olika grupper och personer. De definitioner som anges här ovan är därför inte fullständigt rättvisande. Till exempel har islamofobin blivit en allt starkare drivkraft inom vitmaktmiljön , vilket medfört att benämningen vitmakt blivit missvisande. Det ideologiska budskapet har dessutom sällan avgörande betydelse för att individer ska ansluta sig till våldsbejakande extremism. I flera grundläggande aspekter är de olika våldsbejakande extremistiska rörelserna likartade sociala företeelser. De utgår ofta från en svartvit och konspiratorisk världssyn i vilken konflikten med det omgivande samhället och förhärligandet av 2013/14:61 våld är genomgående. Det är främst unga män som ansluter sig till våldsbejakande extremistmiljöer. Enligt bedömning är de våldsbejakande extremistmiljöerna för begränsade för att utgöra ett hot mot det demokratiska styrelseskicket. Däremot kan enstaka individer inom dessa miljöer utgöra ett hot mot andra individer. I detta avseende skiljer sig hotbilden något mellan de olika extremistgrupperna. I Säkerhetspolisens och Brottsförebyggande rådets (Brå) rapport konstateras att vitmaktrörelsen utgör ett hot mot enskilda individer och framför allt mot personer med utländsk bakgrund, hbt-personer (homosexuella, bisexuella och transpersoner) och i viss mån även journalister. Vitmaktmiljön är den enda extremistmiljö i inom vilken mord har begåtts. Enligt Statens medieråds studie om våldsbejakande och antidemokratiska budskap på internet är de högerextrema grupperna särskilt aktiva på nätet (, 2013). Den vänsterautonoma rörelsen begår, till skillnad från vitmaktmiljön, ofta planerade brott. Det är framför allt politiska meningsmotståndare, förtroendevalda, myndighetsrepresentanter, näringsidkare och företag som angrips av den vänsterautonoma rörelsen. Genom den vänsterautonoma rörelsens agerande för att störa den allmänna ordningen har andra individers rätt att utöva sina grundlagsfästa fri- och rättigheter i vissa fall begränsats. Individerna inom den våldsbejakande islamistmiljön begår enligt Säkerhetspolisen ytterst få politiskt motiverade brott i jämförelse med individer inom de andra extremistmiljöerna. De våldsbejakande islamisterna agerar framför allt på en global nivå och riktar sin uppmärksamhet på de konflikter som är pågående i muslimska länder. Individer inom dessa miljöer har även lockat unga personer till att resa till konfliktzoner (Förebyggande av våldsbejakande islamism i tredje land, Försvarshögskolan, 2013). Enligt bedömning utgör de våldsbejakande extremistiska islamistiska miljöerna i därför främst ett hot mot personer i andra länder, snarare än ett hot mot det demokratiska styrelseskicket i . Den våldsbejakande extremismen som en utmaning mot demokratin Den våldsbejakande extremismen är ett begränsat fenomen i det svenska samhället. Enligt finns det inget som tyder på att antalet individer inom de våldsbejakande extremistmiljöerna i avtagit eller håller på att tillta. Brå:s statistik över andelen hatbrott som är motiverade av främlingsfientliga, rasistiska eller antireligiösa motiv visar inte att det extremistiska våldet har tilltagit (Brå 2013:16). Enligt Brå:s sammanställning identifierades knappt 5 520 hatbrottsanmälningar med främlingsfientliga, rasistiska, homofobiska eller antireligiösa motiv. Brotten omfattar bl.a. våldsbrott, hets mot folkgrupp och skadegörelse. Nivån av denna typ av brottslighet har varit . Det finns inte heller något i det allmänna opinionsläget som tyder på en ökad benägenhet att acceptera politiska lösningar som står i kontrast till Opinionsundersökningar visar att tilltron till Skr. 2013/14:61 demokratin i är stark. Enligt den studie som gjordes för World Value Survey anser av de tillfrågade att demokrati är ett mycket bra eller ganska bra sätt att styra landet (World Value Survey, , 2011). Det är också ytterst få individer som anser att det är rätt att bryta mot lagar för att uppnå politiska mål. Yngre personer har däremot en lägre tilltro till demokratin och en något mer accepterande attityd till att bryta mot lagar för att uppnå politiska mål. Enligt attityd- och värderingsstudie anser nära åtta av tio personer i åldersgruppen att det är moraliskt fel att bruka våld i politiskt syfte (Ung med attityd, 2007). Även om undersökningen visar att det enbart är ett fåtal individer som accepterar våldsanvändning i politiskt syfte, får de som avviker trots allt anses vara en hög andel. Andra opinionsundersökningar, såsom om ungas inflytande, visar att ungdomsgrupper med svagare socioekonomisk hemmiljö har en större öppenhet för icke-demokratiska politiska alternativ (En analys av ungas inflytande, 2010). Det finns en risk att enskilda individer inom dessa grupper kan bli benägna att söka sig till våldsbejakande extremistiska miljöer.