prop · H1031d9 · 2013-09-18 00:00:00 — har Sida betalat ut fördelat på 48 myndigheter och 25 universitet/högskolor. Fördelat på Sidas huvudsektorer har samverkan med myndigheter varit störst inom posten övrigt , följt av humanitärt bistånd , demokrati, mänskliga rättigheter, jämställdhet och miljö . Enligt Sida är svenska myndigheter ofta en uppskattad part i utvecklingssamarbetet då de ofta har en helhetssyn inom sitt ansvarsområde och uppfattas som opartiska, korrekta och seriösa. Insatserna handlar ofta om stöd till institutionsutveckling. Enligt Sida håller svensk förvaltning ur ett internationellt perspektiv hög nivå och kan därmed bidra till att bygga upp, förstärka och reformera andra länders förvaltningar. Regeringen anser att det är viktigt att ta till vara statliga myndigheters möjligheter att exportera sitt förvaltningskunnande i samverkan med andra aktörer. menar regeringen att det är de biståndspolitiska prioriteringarna som ska ligga till grund för den biståndsfinansierade tjänsteexporten. Myndigheter ska därför enligt regeringen endast användas som utförare av bistånd om det finns särskilda motiv och behov för detta. Som exempel på resultat har Sida bl.a. finansierat Lantmäteriets samverkan med i som syftar till att stödja framväxten av en effektiv fastighetsförvaltning i . Resultaten av samverkan har utvärderats och av utvärderingen framgår att resultaten som uppnåtts bedöms vara relevanta i relation till den kenyanska strategin för att reformera administrationen av mark. Sida har även finansierat merparten av Kemikalieinspektionens samarbete med FN:s miljöprogram . Kemikalieinspektionens stöd har varit värdefullt i arbetet med att utveckla vägledning om lagstiftning och institutionella strukturer för kemikaliekontroll. Den verksamhet som Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) bedriver med biståndsfinansiering inriktas bl.a. mot att hantera följderna av natur-, svältkatastrofer och konflikter. I avslutade MSB en flerårig minröjningsinsats som resulterat i att mer än 1 mark säkrats från minor och oexploderad ammunition. Lokalbefolkningen har därmed kunnat återgå till ett mer normalt liv när åkrar och odlingsbar mark återlämnats samt blivit mindre beroende av alternativa försörjningsmetoder. Mer än 30 kilometer väg har öppnats och förstärkts för att klara tunga transporter. Tre permanenta broar byggdes vilket blev en förutsättning för öppning av vägavsnittet. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Detta arbete har bidragit till en ökad handel i området samt möjliggjort humanitär närvaro, vilket också främjar utvecklingsbiståndet och den långsiktiga utvecklingen i området. uppdrag är att bidra till fattigdomsminskning genom hållbart företagande. Av bolagets portfölj återfinns i . Redovisningen är den första som följer bolagets nya rutiner för ESG-rapportering (Environmental Social Governance). har också mer aktivt arbetat för att öka insynen i bolagets verksamhet och förbättrat dialogen med allmänheten. redovisar bolaget en förlust på som följd av avyttring av några icke lönsamma investeringar. Vid början hade 90 aktiva investeringar. avslutades åtta investeringar och nio nyinvesteringar gjordes. investeringar har bidragit till mer än 7 050 arbetstillfällen i portföljbolagen och indirekt skapat mångdubbelt fler arbeten. Investeringarna har också genererat skatteintäkter i mottagarländer om ca . Utöver detta har arbetat aktivt med portföljbolagens sociala och miljömässiga hållbarhet. Utvärderingar av liknande investeringsverksamhet från , Asiatiska m.fl. visar att ett aktivt ägande, såsom det bedriver, har goda effekter i form av kunskapsöverföring och långsiktig ekonomisk, social och miljömässig hållbarhet. Utvärderingar visar också ett tydligt positivt samband mellan investeringars lönsamhet och investeringarnas bidrag till en bredare ekonomisk utveckling. Likaså finns det ett positivt samband mellan investeringars lönsamhet och miljömässig och social uthållighet. Forskning tyder också på att investeringar av Development Finance Institutions har bidragit positivt till ekonomisk tillväxt i låg- och medelinkomstländer. Regeringens sammantagna bedömning är att verksamhet bidrar på ett effektivt och konkret sätt till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor. Arbetet för att öka bolagets öppenhet och stärka resultatredovisningen bör dock fortsätta. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Det svenska biståndet har bidragit till viktiga resultat i fattiga människors liv. Exempel som kan ges är att 8 300 kvinnor i startade eget företag, att tillgången till öppenvård i och Sydsudan ökat med , att 109 kliniker har byggts och att 1 900 vårdpersonal inklusive barnmorskor har utbildats. Denna typ av tydliga resultat återfinns på flera ställen i tidigare avsnitt. Även motgångar har bidragit till regeringens samlade erfarenheter om hur det fortsatta biståndet bör genomföras för att ge resultat i den fattiga människans liv. Regeringen bedömer att trots besvärliga situationer såsom väpnad konflikt, dåligt säkerhetsläge och utbredd korruption i de länder med vilka samarbetar, har svenskt stöd direkt till länderna eller via multilaterala organisationer, EU, civila samhällsorganisationer eller andra aktörer åstadkommit väsentliga resultat i fattiga människors liv. Framstegen inom områden där resultat är svåra att följa upp, exempelvis demokrati och mänskliga rättigheter, konflikt samt fredsbyggande är långsamma. För att biståndet i dessa sammanhang ska göra skillnad och gå att följa upp är det viktigt att sätta realistiska mål och resultatförväntningar på de insatser som stödjer. Det gäller både det bilaterala och multilaterala biståndet. Regeringen anser att det svenska biståndets lokala förankring och individnära fokus måste stärkas, vilket också väntas förbättra möjligheterna till ansvarsutkrävande. När biståndet verkar nära människor i ett lokalt sammanhang blir det lättare för biståndets målgrupper att utkräva ansvar och själva vara en del i processen att nå de mål som utvecklingsinsatsen ska uppnå. Regeringen väljer att analysera resultatet av det bilaterala biståndet, EU-biståndet och det multilaterala biståndet utifrån de tematiska områdena som resultatredovisningen utgått ifrån. Vidare lyfts humanitärt bistånd, konflikt- och postkonfliktländer, kvinnor och flickor som centrala målgrupper samt särskilt upp i slutet av analysen. Bilateralt och multilateralt bistånd Kvinnors och barns hälsa Regeringens särskilda satsning på kvinnors och barns hälsa har fått stort genomslag i det svenska utvecklingssamarbetet. Satsningar görs såväl bilateralt som genom det multilaterala biståndet. Stödet till mödra- och barnhälsa utgör av det samlade svenska hälsobiståndet. Trots att millenniemål MDG 5, minskad mödradödlighet med tre fjärdedelar , riskerar att inte uppnås, så har stora framsteg gjorts. De senaste siffrorna anger att mödradödligheten sjunkit från 400 dödsfall per 100 000 levande födda barn till 210 dödsfall per 100 000 levande födda barn 2010. I absoluta siffror har antalet kvinnor som dör i förlossningsrelaterade komplikationer sjunkit från 543 1990 till 287 2010. Utbildad hälsopersonal, tillgång till preventivmedel och säkra aborter bidrar till minskad mödradödlighet. Millenniemålsrapporten konstaterar att stöd som främjar sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (SRHR) är avgörande för att nå MDG 4, minskad barnadödlighet och MDG 5, minskad mödradödlighet. Regeringen stödjer dessa slutsatser och bedömer utifrån tillgängliga resultatunderlag att det har varit angeläget att stödja främjandet av SRHR. Det finns dock ett fortsatt behov av mer ändamålsenlig resultatrapportering av hög kvalitet, för att regeringen ska kunna göra en mer kvalificerad bedömning av insatsernas effekter. Svenskt bilateralt och multilateralt stöd, bl.a. via , , , Globala fonden och WHO, visar på viktiga resultat. En påtaglig effekt av ökade satsning på MDG 4 och 5 är att barnmorskans roll i att minska mödradödligheten har förstärkts. Likaså har resurserna för att förhindra osäkra aborter ökat. Regeringens bedömning är att de insatser som främjar sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter och minskad mödradödlighet som Sida stödjer har bidragit till de globala framstegen. Ett framgångsrikt exempel är där svenska insatser har bidragit till att mödradödligheten till följd av osäkra aborter har minskat . Barnadödligheten fortsätter att sjunka men utmaningarna är fortfarande mycket stora. De senaste siffrorna som publicerades från visade på en nedgång till 6,9 miljoner barn som dör . De insatser som olika internationella organisationer bidrar med (vaccinationer, myggnät, malariabehandling, vitamin A, hivprofylax m.m.) har påtagligt bidragit till denna positiva utveckling. Det svenska stödet till GAVI har bidragit till minskad barnadödlighet genom ökad användning av vaccin. Totalt beräknas GAVI ha finansierat vaccinering av 46,5 miljoner barn. Detta har förhindrat drygt en halv miljon framtida dödsfall. Dödligheten bland nyfödda () har dock inte gått ned och alltför liten uppmärksamhet har ägnats åt denna problematik. Regeringen anser att ökad samverkan mellan olika internationella aktörer vad gäller ett bättre stöd till en integrerad primär- och barnhälsovård är önskvärt. Sammantaget gör regeringen bedömningen att genom stöd till kvinnors och barns hälsa bidragit till de framsteg som rapporterats. Dessutom har bred erfarenhet och hög trovärdighet i frågor rörande kvinnors och barns hälsa. Utmaningarna är dock fortsatt mycket stora då varken MDG 4 eller 5 förväntas uppnås. Demokrati och mänskliga rättigheter Demokrati och mänskliga rättigheter har sedan regeringen tillträdde fått tydligt genomslag i det svenska biståndet. Regeringens prioriteringar inom demokrati och mänskliga rättigheter har en tydlig roll i det svenska biståndet, både bilateralt via Sida och inom de multilaterala organisationerna som prioriterar samt i EU-biståndet. Regeringen bedömer att Sidas insatser inom demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter har bidragit till att minska olika former av utsatthet och förtryck, bl.a. genom stöd till ökad yttrandefrihet och mer självständiga och oberoende medier samt försvarare av mänskliga rättigheter. I har exempelvis respekten för de politiska rättigheterna ökat, vilket bl.a. kan tillskrivas den internationella kommissionen mot straffrihet som har stött sedan den etablerades 2007. Stöd till centrala förändringsaktörer har lett till resultat som ökat demokratiskt inflytande, ökat ansvarsutkrävande, ökad transparens och utveckling av statliga institutioner. Detta ökar förutsättningarna för individer att delta i och 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 utkräva ansvar genom demokratiska processer. Exempelvis har stöd till civilsamhällsorganisationer i gett 73 000 kvinnor och män möjlighet att framföra sina synpunkter på statens tjänster rörande hälsa, utbildning och jordbruk. Detta har i sin tur lett till konkreta förbättringar av dessa tjänster. stöd i ett land utgörs av en kombination av stöd till det civila samhället och den offentliga förvaltningen. Ett exempel på detta är där statens legitimitet och förmåga att leverera samhällstjänster är fortsatt svag. hanterar denna risk genom att stödja en decentralisering av statliga funktioner som svenskt stöd till övriga samhällsaktörer, såsom aktörer inom företagande och civilsamhälle, utgör grundpelare för att främja pluralism i samhället, liksom en jämnare maktfördelning. Regeringen anser att EU har gjort relevanta och värdefulla bidrag för att främja demokrati och mänskliga rättigheter i många länder. EU har framgångsrikt verkat för att integrera främjandet av de mänskliga rättigheterna som en del av EU:s externa arbete. anser regeringen att EU har potential att använda sin potentiella makt och sitt inflytande på ett mer optimalt sätt. Regeringen har själv skärpt sin förmåga att utnyttja och stärka EU:s potential att arbeta med demokrati och mänskliga rättigheter. verkade aktivt för att FN- organen ska förbättra tillämpningen av principerna om icke-diskriminering, deltagande, transparens och ansvarsutkrävande. Regeringen anser att de multilaterala organisationerna borde arbeta mer aktivt med demokrati och mänskliga rättigheter grundat på deras mandat, närhet till utvecklingsländernas regeringar, deras finansiella styrka och deras respektive komparativa fördelar inom området demokrati och mänskliga rättigheter. Exempelvis är OHCHR och UNDP FN-systemets motor när det gäller stöd till demokratisk samhällsutveckling och ökad respekt för mänskliga rättigheter. ställer därför särskilt stora krav på att just dessa organ ska ta ansvar både i förhållande till samarbetsländerna och för att övriga FN-organ ska bidra till förbättrade resultat för demokrati och mänskliga rättigheter. En mekanism (UNDG-HRM – – Human Rights Mainstreaming Mechanism) startades på uppdrag av FN:s 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 generalsekreterare med syfte att bättre integrera mänskliga rättigheter i FN:s verksamhet och för vilken OHCHR är ordförande. och utvecklingsbankerna har inte samma förutsättningar som FN-systemet att driva demokrati- och rättighetsfrågor då detta inte uttryckligen ingår i deras mandat. Till följd av regeringens och andra likasinnade länders påtryckningar har utvecklingsbankerna emellertid blivit betydligt bättre på att ta hänsyn till rättighetsfrågor i sin verksamhet, inte minst genom de regelverk som har etablerats för att säkerställa att bankerna tar hänsyn till sociala och miljömässiga faktorer när program och investeringar genomförs. Utvecklingsbankerna har också blivit bättre på att integrera jämställdhetsaspekter och god samhällsstyrning i sina program. Regeringen bedömer att detta har lett till bättre utvecklingsresultat för enskilda fattiga människor genom att deras perspektiv och rättigheter beaktas i programmen på landnivå. Regeringen verkar dessutom för att och utvecklingsbankerna ytterligare ska stärka sitt arbete för att integrera rättighetsfrågorna i verksamheten (t.ex. genom skarpare resultatindikatorer), inte minst när det gäller att uppnå konkreta resultat för förbättrad jämställdhet i bankernas olika projekt. Ett exempel på detta är biståndsministerns medverkan i jämställdhetsråd. På basis av tillgängliga resultatunderlag bedömer regeringen att det har varit angeläget att stödja insatser inom demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter, men det finns ett fortsatt behov av mer ändamålsenlig resultatrapportering av hög kvalitet för att regeringen ska kunna göra en mer kvalificerad bedömning av insatsernas effekter. Regeringen bedömer att insatser som minskar fattiga människors sårbarhet och ökar deras motståndskraft mot miljöpåverkan och klimatförändringar är ändamålsenliga och bidrar till fattigdomsbekämpning. Det är fattiga människor som påverkas mest av miljö- och klimatförändringar, som de har små medel att bemöta eller anpassa sina försörjningsmöjligheter till dessa förändringar. Insatser på miljö- och klimatområdet syftar till en förbättrad miljö, hållbart nyttjande av naturresurser och stärkt motståndskraft mot miljöpåverkan och klimatförändringarna i fattiga länder samt begränsad klimatpåverkan. Människor som lever i låginkomstländer och särskilt i de fattigaste länderna påverkas mest. Överexploatering av naturresurser, förlust av biologisk mångfald, försämring av ekosystemen och bristfällig hantering av kemikalier har en negativ påverkan på fattiga människors utvecklingsmöjligheter. Undermålig vattenförvaltning bidrar bl.a. till att vatten blir en bristvara inom livsmedel- och energiproduktion, vilket ofta drabbar fattiga människor och kan leda till konflikter. Insatser på luftområdet, särskilt för att minska kortlivade klimatpåverkande ämnen såsom metan, sot och HFC, kan leda till både en hejdad klimatförändring och renare luft med positiva hälsoeffekter som följd. Resultaten från det bilaterala och multilaterala biståndet visar på att insatser som har som direkt syfte att bidra till en miljömässigt hållbar utveckling och de insatser som beaktar miljö- och klimataspekter i genomförandet kan skapa förutsättningar för positiva utvecklingseffekter även på andra områden. Regeringen instämmer i Sidas bedömning att miljö och klimat är ett område där det finns intresse hos både samarbetsländerna och . Det är också ett område med potential för samarbete bortom biståndet, exempelvis har stöd via Sida stärkt kapaciteten i att hantera effekter av klimatförändringar och bidragit till en ökad medvetenhet om frågorna. Svenskt stöd till har därtill bidragit till att landet har tagit fram en reviderad lagstiftning för att hantera riskerna med farliga kemikalier. Under 2009-2012 allokerades totalt som en särskild klimatsatsning, varav allokerades via bilaterala och regionala kanaler och resterande 2 905 miljoner via multilaterala kanaler. Satsningen syftade bl.a. till att stimulera samt öka medvetenheten och kunskapen om klimatfrågan genom nya klimatinsatser i låginkomstländer. Den sammanvägda slutgiltiga bedömningen av regeringens klimatsatsning är ännu inte slutförd. I Sidas slutrapport (Slutrapport 2009-2012: bilaterala och regionala insatser) noteras ett antal positiva effekter av klimatsatsningen, bl.a. en ökad medvetenhet och kompetens rörande klimatfrågor både hos samarbetspartners och berörda ambassader. lett till en ökad kapacitet att planera, samordna, genomföra och följa upp anpassningsaktiviteter inom en rad olika områden, exempelvis genom ökad kunskap om klimatförändringens effekter, ökad kunskap om grödor som är anpassade till ett förändrat klimat samt ökad kunskap om metoder för att klimatsäkra infrastruktur. Projekt inom energiområdet har en mångårig implementeringsperiod som förlängs ytterligare av att det handlar om innovativa lösningar som tillämpas i komplicerade miljöer. Flertalet projekt är således ännu inte avslutade men satsningen förväntas leda till bl.a. kapacitetsuppbyggnad och ökad tillgång till förnybar energi. Projekten kan även bidra till att minska utsläppen av växthusgaser och påverkan på klimatet samt till energiförsörjningstrygghet. Avslutade klimatrelaterade projekt inom ramen för egen verksamhet samt insatser inom ramen för klimatfonder () och den globala miljöfaciliteten (GEF) har bidragit till betydande utsläppsminskningar i storleksordningen koldioxid – ca sex gånger så mycket som totala utsläpp av växthusgaser. Utifrån den information som finns bedömer regeringen att det överlag har varit ett effektivt användande av utbetalda medel där stora utsläppsminskningar förväntas åstadkommas till en förhållandevis mycket låg kostnad och där även påtagliga utvecklingseffekter är att vänta. Det återstår emellertid stora utmaningar vad gäller klimatförändringar och de globala utsläppen av växthusgaser fortsätter att öka snabbt. Insatser via biståndet på miljö- och klimatområdet har också bidragit till att med förhållandevis små bidrag kan vara med och påverka låg- och medelinkomstländers agerande på miljö- och klimatområdet och dessa länders globala miljö- och klimatpåverkan, exempelvis genom det bistånd som bedrivits via samarbetsformen aktörssamverkan med bl.a. och . Sådana insatser har även möjliggjort att öka intresset för svenskt kunnande och miljöteknik och därmed gett potentiella synergier på andra politikområden. I enlighet med regeringens beslut att fasa ut biståndet till länder där framförallt bedrivit aktörssamverkan, fortsätter samarbete med och på miljöområdet i andra former. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Det bilaterala och multilaterala biståndet har finansierat insatser som bidragit till ökad tillgång för fattiga människor till rent vatten och sanitet. Rent vatten och grundläggande sanitet är avgörande både när det gäller att åstadkomma en miljömässigt hållbar utveckling samt att förbättra kvinnors och barns hälsa. Resultatredovisningen visar på framsteg men även fortsatta behov inom området sanitet och vatten. Fokus för svenskt stöd ligger på sektorreform och kapacitetshöjande insatser inom vattenresursförvaltning, vatten- och avloppsrening och hantering av gränsöverskridande vatten. Utmaningarna inom vatten och sanitet, och särskilt den senare, är dock fortsatt stora och akuta med konsekvenser för såväl den enskilda människan som för ansträngningarna att nå resultat på andra utvecklingsområden, inte minst vad gäller hälsa. För har regeringen avsatt extra resurser för insatser inom vatten och sanitet. Utifrån tillgängliga resultatunderlag bedömer regeringen att det har varit angeläget att stödja insatser på miljö- och klimatområdet. Det finns dock ett fortsatt behov av mer ändamålsenlig resultatrapportering av hög kvalitet för att regeringen ska kunna göra en mer kvalificerad bedömning av insatsernas effekter. Stora framsteg har gjorts gällande barns tillgång till utbildning . I de minst utvecklade länderna saknar dock fler än ett av fem barn i grundskoleåldern . Situationen är särskilt allvarlig i länder som befinner sig i konflikt- eller postkonfliktsituationer. I låginkomstländer fullföljer färre än nio av tio barn sin grundskoleutbildning. Av de som fullföljer saknar 130 miljoner barn fortfarande grundläggande kunskaper. Det finns starka samband mellan satsningar på utbildning och förmågan hos människor att tillvarata möjligheter för att förbättra sina liv. Grundläggande utbildning, särskilt för flickor och kvinnor, liksom yrkesutbildning och högre utbildning inklusive forskarutbildning, innebär en väg ut ur fattigdomen. Utbildning är en nyckel till ekonomisk utveckling och till ett engagemang i det sociala och politiska livet. Erfarenheter har visat att barn till utbildade kvinnor har bättre förutsättningar att skapa sig en trygg framtid. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Research and Communication in Foreign Aid (ReCom) visar att ett genomsnittligt årligt inflöde av bistånd motsvarande per invånare förlänger barnens skolgång med och den förväntade livslängden med samt minskar barnadödligheten med sju dödsfall per 1 000 födslar. stöd till utbildning har fokus på MDG 2 om alla barns rätt att genomgå grundutbildning och MDG 3 om att säkerställa att lika många flickor som pojkar ska ha möjlighet att gå i skolan. ger ett omfattande stöd till Global Partnership for Education (GPE), en plattform som regeringen bedömer som effektiv för global dialog och erfarenhetsutbyten om utbildning samt för ett effektivt och verkningsfullt stöd till nationella utbildningsplaner. Det finansiella stödet och engagemanget i reformeringen av GPE gav en plats i 2011-2012. De multilaterala organisationerna bedöms göra stora insatser för att förbättra utbildningen i låginkomst- och lägre medelinkomstländer och har omfattande program där både expertis och finansiella resurser ställs till ländernas förfogande. arbetar bl.a. med systemförbättringar för bättre utbildningsresultat och har ökat insatserna för utbildning markant och uppges ha bidragit till att 1,1 miljoner kvalificerade lärare utbildats eller rekryterats under . Baserat på tillgängliga resultatunderlag gör regeringen den sammantagna bedömningen att det svenska stödet på ett ändamålsenligt sätt har bidragit till att möta de stora utmaningarna på utbildningsområdet i låginkomstländer, inklusive behovet av adekvata yrkesutbildningar. Trots detta är regeringens bedömning att antalet välutbildade lärare och tillgången till lämpligt läromaterial alltjämt är viktigt för att säkerställa alla barns tillgång till utbildning av god kvalitet. Regeringen anser också att resultatrapporteringen och indikatorerna om utbildning måste utvecklas så att regeringen får en bättre helhetsbild av huruvida t.ex. ett ökat antal lärare också har lett till förbättrad utbildning och bättre kunskapsnivåer. Det finns ett fortsatt behov av mer ändamålsenlig resultatrapportering av hög kvalitet för att regeringen ska kunna göra en mer kvalificerad bedömning av insatsernas effekter. Utbildning av god kvalitet är avgörande för ungdomars anställningsbarhet . Tillväxt är en förutsättning för en effektiv fattigdomsbekämpning.