prop · H1031d28 · 2013-09-18 00:00:00 — Spridningen mellan den högsta och lägsta kostnaden mellan kommunerna har minskat men ökat jämfört med den senaste tioårsperioden. För landstingen har spridningen mellan den högsta och lägsta kostnaden också ökat liksom . Variationen i kostnader beror på skillnader i strukturella förutsättningar, ambitionsnivå och effektivitet. De kostnadsskillnader som beror på strukturella faktorer kompenseras inom systemet för kommunalekonomisk utjämning. Avskrivningarna uppgick till , vilket var en relativt kraftig ökning jämfört med och en ökning jämfört med genomsnittet för den senaste tioårsperioden. Antalet sysselsatta i kommuner och landsting motsvarade av antalet sysselsatta i ekonomin som helhet. Sysselsättningen i kommuner och landsting samt i den del av näringslivet som tillhandahåller varor och tjänster på uppdrag av kommuner och landsting har ökat med ca 1 800 personer , vilket innebär att den kommunfinansierade sysselsättningen var tillbaka på samma nivå som före finanskrisen. uppgick det totala antalet sysselsatta i kommunsektorn, inklusive de alternativa utförarna, till 1,2 miljoner personer (se diagram 3.3). har sysselsättningen i kommuner och landsting minskat med 27 000 personer. har dock sysselsättningen i den kommunfinansierade delen av näringslivet ökat med 28 800 personer. Överföringen från kommunala till privata utförare har ökat , vilket är en viktig förklaring till detta. utgjorde sysselsättningen i det kommunfinansierade näringslivet uppskattningsvis av den totala 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 hade denna andel ökat till uppskattningsvis . Diagram 3.3 Antalet sysselsatta i kommuner och landsting samt kommunalt finansierad sysselsättning i näringslivet 2003–2012 Summa kommuner och landsting Kommunalt finansierad sysselsättning i näringslivet Källor: , Nationalräkenskaperna kvartalsdata och . ökade enligt Kommuner och Landstings personalstatistiska undersökning antalet årsarbetare i kommuner och landsting med 5 802, vilket motsvarar . I kommunerna ökade antalet årsarbetare med 5 065 och i landstingen med 737. ökade antalet årsarbetare i knappt två tredjedelar av kommunerna och tre fjärdedelar av landstingen. Det fanns 1 010 färre årsarbetare i kommunsektorn 2012 jämfört med . I kommunerna har antalet årsarbetare ökat medan de minskat i landstingen –2012. Läggs årsarbetarna i kommunalförbunden till försvinner dock en stor del av denna minskning då antalet årsarbetare ökat med 677. I av kommunerna och landstingen har antalet årsarbetare minskat . Den enskilt största kostnaden i kommuner och landsting är personalkostnader. Kostnaden för personal, exklusive de delar som bedrivs av alternativa utförare, utgjorde drygt hälften av den totala kostnaden för verksamheten 2012 och uppgick till vilket var en ökning med . Ökningen var större än den genomsnittliga ökningen för den senaste femårsperioden (). Inkluderas personalrelaterade kostnader som ingår i de delar av kommunernas och landstingens verksamhet som bedrivs av alternativa utförare, t.ex. privata företag eller ideella organisationer, uppgår den totala personalkostnadsandelen till i genomsnitt omkring två tredjedelar av den totala kostnaden för verksamheten. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Fördelningen av kostnader för verksamheten 2012 Kommunsektorns s.k. kärnverksamheter står för en betydande del av sektorns totala kostnader för verksamheten. För sektorn som helhet svarar utbildning (förskola och skolbarnomsorg, grundskola, gymnasieskola samt övrig ut- Hälso- och sjukvård står för fritid, infrastruktur m.fl.) utgör av kostnaderna. I diagram 3.4 redovisas befolkningsutvecklingen fördelat på olika åldersgrupper. Förändringar av antalet invånare i olika åldrar medför att verksamheterna behöver anpassas. Ex- empelvis har antalet invånare i åldrarna 6–ökat medan antalet invånare i åldrarna 16–har minskat. Diagram 3.4 Befolkningsförändring 2003–2012 fördelat på Källa: , befolkningsstatistik. Kommunernas kostnader för verksamheten uppgick till . Utbildning, vård och omsorg stod för av dessa kostnader (se diagram 3.5). Kostnaderna ökade relativt svagt, , vilket kan jämföras med den genomsnittliga årliga kostnadsökningen med . Kostnaderna för kärnverksamheterna ökade mest inom förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg, , . I den största verksamheten, äldreomsorg, ökade kostnaderna . Diagram 3.5 Fördelning av kommunernas kostnader för verksamheten 2012 (exkl ek.bistånd) Källa: , räkenskapssammandraget. Landstingens kostnader för verksamheten uppgick till och ökade jämfört med . Hälso- och sjukvården stod för av de totala kostnaderna för verksamheten (se diagram 3.6). Det innebär en minskning jämfört med främst beroende på en kraftig ökning av verksamheten trafik och infrastruktur. Den genomsnittliga årliga kostnadsökningen var . Den relativt höga kostnadsökningen beror främst på landstingens övertagande av kollektivtrafiken från kommunerna i flera län. Diagram 3.6 Fördelning av landstingens kostnader för verksamheten 2012 Läkemedel (öppen) Källor: , räkenskapssammandraget och Kommuner och Landsting. Köp av verksamhet från alternativa utförare Kostnaden för köp av verksamhet från alternativa utförare ökade med för kommunsektorn som helhet . Andelen köp från alternativa utförare för sektorn som helhet utgjorde i genomsnitt av den totala kostnaden för verksamheten. Kommunernas och landstingens samlade kostnad för köp av verksamhet, exklusive interna köp mellan kommunerna respektive mellan landstingen, uppgick till 2012. Därutöver köpte kommuner och landsting verksamhet av varandra för ca 2012. Köpen mellan kommuner och mellan landsting, som legat på en oförändrad nivå, avser till stor del gymnasieutbildning och specialiserad somatisk vård. Diagram 3.7 Kostnad för köp av verksamhet och som andel av kostnaderna för kommuner och landsting 2008–2012 Anm.: Avdrag för köp mellan kommunerna för kommunerna och köp mellan landstingen för landstingen. Källor: , räkenskapssammandraget och Kommuner och Landsting, Statistik om hälso- och sjukvård samt regional utveckling. Kommunerna köpte verksamhet (exklusive de köp som sker mellan kommunerna, motsvarande ) för 2012. Landstingens köp av verksamhet (exklusive de köp som gjordes mellan landstingen, totalt ) uppgick till 2012 (se diagram 3.7). Jämfört med ökade kostnaden för köp av verksamhet i både kommunerna och landstingen. Både kommunernas och landstingens kostnader för köp av verksamhet har ökat den senaste femårsperioden. I kommunerna skedde en ökning med i genomsnitt och i landstingen uppgick förändringen till . Uppdelat på olika huvudverksamheter för kommunerna var verksamhetsområdet äldreomsorg och insatser till personer med funktionsnedsättning störst både vad gäller andelen av den totala kostnaden för kommunernas verksamhet som omfattningen av köpen. Denna verksamhet utgjorde omkring en tredjedel av den totala 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 kostnaden för kommunernas verksamhet och verksamhet köptes för en sjättedel av kostnaderna för huvudverksamheten. Störst förändring av köp av verksamhet hade förskoleverksamheten och skolbarnomsorgen. Den specialiserade somatiska vården stod för den största andelen av köpen i landstingen liksom andelen av den totala kostnaden för landstingens verksamhet. Störst ökning av verksamhetsköp i landstingen fanns i verksamheten trafik och infrastruktur. Diagram 3.8 Köp av verksamhet för kommuner och landsting 2008–2012 fördelat per utförare Källor: , räkenskapssammandraget och Kommuner och Landsting, Statistisk om hälso- och sjukvård samt regional utveckling. Majoriteten, , av de köp av verksamhet som kommuner och landsting gör sker från privata företag (se diagram 3.8). Det är också köp från dessa leverantörer som ökat mest . Soliditet, skulder och långfristiga fordringar i kommun- och landstingsägda företag samt ansvarsförbindelser Soliditet är ett finansiellt nyckeltal som anger hur stor andel av tillgångarna som är finansierade med eget kapital. Soliditeten för kommunsektorn som helhet uppgick i genomsnitt till 2012, vilket var en minskning med en procentenhet jämfört med . Soliditeten för sektorn, såväl för kommunerna som landstingen, har i genomsnitt försvagats . Minskningen kan förklaras av att tillgångarna har ökat i något snabbare takt än det egna kapitalet. Kommunernas soliditet uppgick till och landstingens till drygt 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Spridningen mellan den högsta och lägsta soliditeten i såväl kommunerna som landstingen har minskat . Skuldsättningen och investeringarna ökade Summan av kommunsektorns skulder och avsättningar2 uppgick till , vilket var en ökning jämfört med . Ökningstakten var lägre än 2011 såväl som genomsnittet för den senaste tioårsperioden. Diagram 3.9 Fördelning av kommunsektorns totala skulder 2008–2012 Källa: , räkenskapssammandraget. ökade de långfristiga skulderna mest (). Dessa skulder utgör av de totala skulderna och avsättningarna (se diagram 3.9). Avsättningar för pensioner ökade och utgör av de totala skulderna och avsättningarna. Fördelningen av skulder och avsättningar skiljer sig åt mellan kommuner respektive landsting och variationen mellan enskilda kommuner och landsting är stor. Exempelvis utgör avsättningarna för pensioner av de totala skulderna och avsättningarna för landstingen medan de för kommunerna utgör . Skillnaden beror främst på att landstingen har fler anställda som är högavlönade jämfört med kommunerna, vilket leder till större avsättningar (se diagram 3.10). 2 Avsättningar är en skuld som är oviss vad gäller förfallotidpunkt eller belopp. Diagram 3.10 Avsättning för pensioner i balansräkningen 2008–2012 Källa: , räkenskapssammandraget. Ökningen av de långfristiga skulderna i kommunsektorn kan till viss del förklaras av ökade investeringar. Investeringarna uppgick till för sektorn som helhet. Kommunernas investeringar uppgick till , vilket var en ökning med knappt en procentenhet jämfört med . I genomsnitt har investeringarna ökat med . Kommunernas investeringsutgifter avser till största delen kategorin gator, vägar och parkeringar följt av vattenförsörjning och avloppshantering. Landstingens investeringsutgifter uppgick till 2012, vilket var en ökning jämfört med . I genomsnitt har investeringarna ökat den senaste femårsperioden. Till största delen investeras i byggnader och mark inom hälso- och sjukvård. Långfristiga fordringar på koncernföretagen Kommunernas långfristiga fordringar på koncernföretag uppgick till ca , vilket var () mer än 2011. Den senaste tioårsperioden uppgick ökningstakten i genomsnitt till men den har avtagit den senaste femårsperioden då den ökade . De långfristiga fordringarna på koncernföretagen har legat på samma nivå som andel av de totala tillgångarna och utgjorde drygt en femtedel av tillgångarna. Långfristiga fordringarna på kommunala företag kan utgöra en risk om företagen inte är lönsamma. Ansvarsförbindelserna3, som ligger inom linjen utanför balansräkningen, består till största delen av pensionsförpliktelser som inte upptagits bland skulder eller avsättning i balansräkningen () och borgensförpliktelser till kommunala företag (). uppgick den totala ansvarsförbindelsen för sektorn som helhet till , vilket var en minskning jämfört med . Minskningen beror främst på att landstingens övriga borgens- och ansvarsförbindelser minskade jämfört med närmast föregående år. Kommunerna står för av de totala ansvarsförbindelserna. Pensionsförpliktelserna uppgick till för sektorn som helhet 2012 (se diagram 3.11). Diagram 3.11 Pensionsförpliktelser utanför balansräkningen (ansvarsförbindelse) 2008–2012 Källa: , räkenskapssammandraget. Kommunernas ansvarsförbindelser består främst av pensionsförpliktelser som inte tagits upp i balansräkningen () samt borgen och andra förpliktelser mot kommunala företag (), till största delen bostadsföretag. var summan av förbindelserna i stort sett oförändrade. Jämförs utvecklingen mellan borgen till kommunala företag och pensionsförpliktelserna den senaste femårsperioden har den genomsnittliga ökningstakten varit lägre vad gäller pensionsförpliktelserna. Det motsatta gäller för den senaste tioårs- 3 Ansvarsförbindelser är en möjlig förpliktelse som härrör från inträffade händelser och vars förekomst kommer att bekräftas endast av att en eller flera osäkra framtida händelser, som inte helt ligger inom kommunen eller kontroll, inträffar eller uteblir. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 av landstingens borgens- och ansvarsförbindelser består av pensionsförpliktelser, vilka ökade svagt . Resultatutvecklingen inklusive de kommun- och landstingsägda företagen Kommuner och landsting kan välja att organisera sig på olika sätt. De flesta kommuner och landsting bedriver sin verksamhet främst i förvaltningsform. Vissa kommuner har däremot valt att organisera stora delar av verksamheten i företagsform. Det finns därför anledning att inkludera de kommunala företagen vid bedömning av ekonomin. I den sammanställda redovisningen (koncernredovisningen) konsolideras räkenskaperna för att ge en bild av kommunens eller samlade ekonomi, dvs. inklusive kommunala företag. Flertalet kommuner, men färre än hälften av landstingen, upprättar en koncernredovisning. De kommun- och landstingsägda företagen drivs i flera olika juridiska former. den vanligaste formen. 1 700 kommunägda företag 120 landstingsägda företag. Antalet företag har totalt sett ökat med . Den största procentuella ökningen av företag har skett för landstingen. Flest kommunägda företag, , fanns i branscherna företagstjänster och fastighetsverksamhet (exempelvis kommunala bostadsföretag). Därefter kommer företag inom energi och vatten som utgjorde en fjärdedel av det totala antalet företag. De flesta av de landstingsägda företagen fanns inom branscherna företagstjänster och fastighetsverksamhet samt transport och kommunikation. Företagen inom dessa branscher utgjorde en tredjedel av det totala antalet landstingsägda företag. Positiva resultat i kommun- och landstingskoncernen för sektorn som helhet Inkluderas de kommun- och landstingsägda företagen i kommunernas respektive landstingens redovisning enligt reglerna för sammanställd redovisning har resultatet generellt sett varit högre. uppgick resultatet före extraordinära poster till för sektorn som helhet (se diagram 3.12). Resultatet förbättrades för både kommun- och landstings- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 koncernerna jämfört med året innan då resultatet uppgick till . Det genomsnittliga resultatet för den senaste femårsperioden uppgick till . Den senaste femårsperioden har resultatet totalt sett varit positivt för kommunkoncernerna, medan landstingskoncernerna redovisade ett negativt resultat 2011. Diagram 3.12 Resultat före extraordinära poster, kommun- och landstingskoncern 2008–2012 Totalt kommunsektorn, koncern Källa: , räkenskapssammandraget. Den senaste femårsperioden har kommunsektorn i den sammanställda redovisningen redovisat en andel som i genomsnitt uppgått till . uppgick andelen till . Resultatets andel har den senaste femårsperioden varierat mellan . Soliditeten för kommun- och landstingskoncernerna sammantaget uppgick till 2012, vilket var i nivå med året innan liksom genomsnittet för den senaste femårsperioden. Relativt goda resultat och förbättrad soliditet för kommunerna inklusive de kommunala företagen Kommunkoncernerna redovisade ett överskott på totalt 2012, vilket var nästan högre jämfört med året innan. I genomsnitt har resultatet den senaste femårsperioden uppgått till . Resultatet varierar mellan enskilda kommunkoncerner och spridningen mellan det högsta och lägsta resultatet har ökat . Soliditeten för kommunkoncernerna uppgick till 2012, vilket var något högre än året innan liksom genomsnittet för den senaste femårsperioden. Soliditeten var generellt lägre för kommunkoncernerna än för kommun- erna exklusive företagen. Inkluderas kommunernas åtagande för pensioner intjänade uppgick soliditeten för kommunkoncernerna i genomsnitt till 2012. Soliditeten inklusive pensionsförpliktelser uppgick den senaste femårsperioden till i genomsnitt . Resultatet och soliditeten för landstingen inklusive de landstingsägda företagen förbättrades Årets resultat sammantaget för landstingskoncernerna uppgick till 2012, vilket var högre än 2011. Resultatet 2012 var mer än dubbelt så högt som den genomsnittliga utvecklingen . Spridningen mellan enskilda landstings resultat har i genomsnitt ökat något jämfört med den senaste femårsperioden. Soliditeten för landstingen, inklusive de landstingsägda företagen, var 2012 i genomsnitt , vilket var en svag förbättring jämfört med . Soliditeten 2012 var lägre än genomsnittet för den senaste femårsperioden. När landstingens pensionsförpliktelser inkluderas försämras soliditeten kraftigt och blir negativ för samtliga landsting. 3.4.2Staten bidrar till jämförelser mellan kommuner och landsting Staten bidrar på olika sätt till att kommuner och landsting ska ha möjlighet att bedriva en effektiv verksamhet med hög kvalitet. Ett sätt för att bli mer effektiv och verka för en hög kvalitet är att jämföra sig med andra kommuner och landsting. För att underlätta och främja jämförelser skapades Rådet för främjande av kommunala analyser (RKA) som är en ideell förening med svenska staten och Kommuner och Landsting som medlemmar (se vidare avsnitt 3.7.3). RKA erbjuder kostnadsfritt nyckeltal och statistik för resursanvändning och måluppfyllelse i kommuner och landsting, i den internetbaserade Kommun- och landstingsdatabasen En grundläggande tanke är att jämförelser ger ökad kunskap om den kommunala verksamhetens kvalitet och effektivitet. I databasen ingår, förutom bl.a. ekonomisk statistik, även uppgifter som publicerats i öppna jämförelser där kvaliteten inom bl.a. socialtjänst, äldreomsorg och hälso- och sjukvård i hela 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 Öppna jämförelser ger insyn och kan användas för analys, uppföljning och utveckling inom olika verksamheter. har en särskild satsning gjorts för att möjliggöra flerdimensionella analyser, dvs. analyser baserade på ekonomi, volymer och kvalitet. Satsningen innebär även en utveckling mot införande av statistik på enhetsnivå. Genom införandet av webbtjänster möjliggörs direktimport av utvalda data från databasen till system och hemsidor, vilket innebär en ny och ökad användning av databasens nyckeltal. Sammantaget innebär satsningen att databasen blir en primär publiceringsplattform för statistik avsedd för styrning och ledning. Svensk ekonomi har tydligt påverkats av det senaste årets internationella konjunkturnedgång. Tillväxten i svensk BNP mattades av 2012 och har varit låg under inledningen av 2013. Även om en något starkare utveckling i omvärlden kan anas förväntas en låg tillväxt i svensk ekonomi för med såväl fallande export som investeringar. Sysselsättningen och arbetskraften fortsätter öka 2014. Tillväxten och sysselsättningsutvecklingen och 2014 är dock inte tillräckligt stark för att arbetslösheten ska börja sjunka stadigt utan detta förväntas dröja. 3.4.3Ersättning för viss mervärdesskatt Det låga resursutnyttjandet och en god ut- för kommuner och landsting Kommuner och landsting kan hos ansöka om ersättning för kostnader för mervärdesskatt avseende icke mervärdesskattepliktig verksamhet m.m. Ersättningssystemet omfattar även kommunalförbund och samordning av rehabiliteringsinsatser. Syftet är att åstadkomma konkurrensneutralitet mellan verksamheter som bedrivs i egen regi respektive privata utförare. infördes en statlig finansiering av dessa ersättningar, som det generella statsbidraget minskades i motsvarande grad (prop. 2001/02:112, bet. 2001/02:FiU17, rskr. 2001/02:296). Ersättningarna redovisas under inkomsttitel Kompensation för mervärdesskatt, kommuner. Utbetalningarna av ersättning för mervärdesskattekostnader uppgick till 2012, vilket var en svag minskning (0,) jämfört med året innan. Den genomsnittliga ökningen uppgick till . veckling av de disponibla inkomsterna skapar tillsammans med en starkare internationell efterfrågan förutsättningar för en förhållandevis hög BNP-tillväxt 2015–2017. Det råder osäkerhet om den framtida konjunkturutvecklingen. Sammantaget bedöms att riskerna för en svagare utveckling väga över. I detta avsnitt sammanfattas redovisningen av kommunsektorns finansiella utveckling fram (se även Förslag till statens budget, finansplan m.m. avsnitt 10). Kommunsektorns finanser bedöms vara förhållandevis stabila 2013–2017, trots ett fortsatt svagt konjunkturläge . , när den svenska ekonomin som helhet närmar sig ett balanserat resursutnyttjande, beräknas kommunsektorns resultat uppgå till . Kommuner och landsting redovisade ett resultat före extraordinära poster på 2012 och det finansiella sparandet uppgick till -2012 (se tabell 3.3). Engångseffekter påverkar även resultatet . Resultatet beräknas uppgå till och förstärks av en återbetalning av 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 sjukförsäkringspremier från Försäkring. Den redovisade intäktsökningen till följd av detta uppgår till totalt , varav ca för kommunerna och ca för landstingen. Återbetalningen påverkar både resultatet och det finansiella sparandet. Resultatet försvagas av en justering av kalkylräntan som används för beräkning av pensionsskulden. Den redovisade kostnadsökningen för kommunsektorn till följd av ränteförändringen uppgår till 2013. Det finansiella sparandet påverkas inte av den sänkta räntan. Tabell 3.3 Kommunsektorns finanser 2012–2017 Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall , prognos –2017. Källor: och egna beräkningar. De totala inkomsterna beräknas öka med i genomsnitt 2013–2017. Utvecklingen bedöms bli svagare i början av perioden och starkare mot slutet av prognosperioden. Skatteintäkterna beräknas växa förhållandevis svagt . I takt med att läget på arbetsmarknaden bedöms förbättras påverkas även skatteintäkterna, som väntas öka med i genomsnitt 2015–2017. Statsbidragen bedöms öka 2013 och 2014. Inom de generella statsbidragen utgörs förändringarna främst av kompensation för sänkt inkomstskatt för pensionärer, gymnasiereformens finansiering samt förändringar av inkomstutjämningen. De specialdestinerade bidragen ökar främst till följd av ett ökat antal asylsökande. Den kommunala konsumtionen väntas öka måttligt , i genomsnitt jämfört med genomsnittet 2002–2012 som är . Antalet sysselsatta i kommunalt finansierad verksamhet uppgick till drygt 1,2 miljoner personer och var därmed tillbaka på samma nivå som , dvs. före finanskrisens effekter på sysselsättningen i kommunalt finansierad verksamhet. Tabell 3.4 Kommunfinansierad sysselsättning 2012–2017 Tusentals personer 2012. –2017 årsvis förändring i tusentals personer. Utfall , prognos 2013–2017. Anm.: Det totala antalet kommunfinansierade sysselsatta utgörs av summan av sysselsatta i kommunsektorn och i näringslivet. I näringslivet ingår de alternativa utförare som producerar kommunalt finansierade välfärdstjänster. Källor: , och egna beräkningar. I tabell 3.4 redovisas hur den kommunfinansierade sysselsättningen beräknas vara sammansatt 2013–2017. bedöms den kommunalt finansierade sysselsättningen öka med (ca 14 000 personer) jämfört med . Sysselsättningen fortsätter öka i en lägre takt 2014, för att sedan vara i princip oförändrad 2015–2017. Sammantaget bedöms sysselsättningen i kommunsektorn öka med 9 000 personer mellan 2013–2017. I näringslivet bedöms den kommunalt finansierade sysselsättningen öka 2013–2017, medan sysselsättningen i kommunsektorn bedöms minska 2015–2017. En förklaring till att sysselsättningen i kommunsektorn minskar är att överföringen av välfärdstjänster till näringslivet väntas fortgå. En annan förklaring är att prognosen utgår från beslutad politik och att en god ekonomisk hushållning antas uppnås först när hela ekonomin når ett balanserat resursutnyttjande. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 25 3.5.3Kommunernas och landstingens när de ekonomiska förutsättningarna försämras. har prognoser för helår samlats in för både kommuner och landsting. Prognoserna baseras på utfallet per . Samtliga landsting och 243 av 290 kommuner har svarat på enkäten.