prop · H1031d22 · 2013-09-18 00:00:00 — En åtgärd i handlingsplanen var att ta fram och genomföra regionala handlingsplaner för att jämställdhetsintegrera tillväxtarbetet i respektive län 2012–2014. En handlingsplan har utarbetats i respektive län och genomförandet har påbörjats. fick i uppdrag att utgöra ett nationellt stöd i länens arbete genom utbildning, erfarenhetsutbyte och goda exempel. Detta arbete pågår och inkluderar följeforskning. fick i uppdrag av regeringen att utarbeta förslag på åtgärder som skapar förutsättningar för en mer jämställd resursfördelning vad avser beviljande av företagsstöd som medfinansieras av anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder, inklusive stöd från program Produktutveckling i små företag – av varor och tjänster. har slutredovisat uppdraget till (). I rapporten kan företagsstöden bli mer jämställda? lämnas förslag till åtgärder för att skapa en mer jämställd resursfördelning av företagsstöden. Dessutom beskrivs ett antal goda exempel på såväl nationell 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 som regional nivå. De viktigaste åtgärderna vilka bör ske på nationell nivå avser bl.a. arbete med normer, riktade informationsinsatser och utveckling av regelverk, särskilt avseende mottagande branscher. På regional nivå föreslås även utveckling av uppföljningssystem och kompetenshöjningar. Integration och mångfald i tillväxtarbetet fick i regleringsbrev i uppdrag att göra en översyn av hur man regionalt arbetar för att ta till vara kompetens, företagande och entreprenörskap hos personer med utländsk bakgrund i det regionala tillväxtarbetet. Uppdraget redovisades (Från ord till handling – integration och mångfald i ett tillväxtperspektiv) och lyfter bl.a. fram behovet av bättre samordning och tydligare arbetsfördelning mellan berörda aktörer på lokal, regional och statlig nivå samt tydligare riktlinjer och uppdrag till ansvariga regionala aktörer i arbetet med integration för hållbar tillväxt. En annan utmaning som identifierats är att få lyckade projekt att fortleva i ordinarie, mer långsiktig verksamhet. I rapporten konstateras att integration ses som ett tydligt redskap i länens arbete för kompetensförsörjning och att flera län nu genomför särskilda strategier för mångfald inom ramen för kompetensplattformarna. Inom ramen för det nordiska samarbetet i har genomförandet av ett regionalpolitiskt samarbetsprogram 2009– 2012 avslutats . Arbetet har resulterat i erfarenhetsutbyte och kunskapsutveckling och har handlat om stads- och landsbygdsfrågor, gränsöverskridande samarbete samt utveckling av den framtida regionalpolitiken. En nordisk gränsöverskridande tillgänglighetsdatabas med kartfunktion (Pin Point ) har vidareutvecklats. Denna möjliggör analyser av bl.a. befolkningsunderlag samt potential för samordning av serviceutbud, räddningstjänst och kommunikationer. Regeringen har även inom ramen för Nordiska ministerrådets arbete tagit initiativ till ett program för demografiskt betingade 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 utmaningar och möjligheter. Det har resulterat i en handbok som bl.a. innehåller 150 exempel på hur man i län och kommuner arbetar med demografifrågor samt interaktiva kartor där de kan se hur de ligger till avseende bland annat demografisk struktur och sårbarhet. En utlysning av nordiska projektmedel inom programmet har också genomförts för att bidra till ytterligare metodutveckling och goda exempel. För det fortsatta arbetet har ett nytt nordiskt regionalpolitiskt samarbetsprogram för perioden –2016 utarbetats . Genomförandet av programmet ska ske inom områdena demografi och välfärd, grön tillväxt och utveckling av . Ökat fokus på lärande Aktörer med ansvar för det regionala tillväxtarbetet i samtliga län har enligt uppdrag från regeringen upprättat en plan för uppföljning, utvärdering, analys och lärande (lärandeplan) av det regionala tillväxtarbetet i länet. Tillväxtanalys har i regleringsbrev fått i uppdrag att lämna förslag till hur lärandet inom den regionala tillväxtpolitiken kan utvecklas. Tillväxtanalys rapport utveckla regionernas lärande lämnades till () . Rapporten visar att det regionala tillväxtarbetet är ett komplext system av aktörer, program och processer. Behovet av kunskap, analys och utvärdering ser olika ut i olika delar av systemet, vilket man behöver förhålla sig till när det gäller att skapa lärandeprocesser. Det är viktigt att skapa kontinuitet i lärandeprocessen genom att förankra arbetsformer där lärande ingår som en tydlig del i utvecklingen av kvaliteten i den regionala tillväxtpolitiken. I det fortsatta arbetet med att följa upp och revidera lärandeplanerna rekommenderar Tillväxtanalys att man regionalt ska ha en framåtriktad syn, utvärdera den tidigare lärandeprocessen för att identifiera hinder för lärande, klargöra ambitionsnivån och avgränsningarna, planera olika typer av insatser för att stärka alla tre faserna, planerings-, genomförande- och avslutsfasen samt reflektera kring projektens innehåll. Tillväxtanalys konstaterar vidare att både följeforskning och lärande utvärdering inom strukturfondsprogrammen har haft en mycket hög ambitionsnivå, vilket har förstärkt lärandet –2014. Dessutom drar Tillväxtanalys slutsatsen att det finns problem med att genomföra måluppfyllelseutvärderingar och att det i vissa fall finns metodologiska brister i den följeforskning som genomförts på projektnivå. Program och verktyg för hållbar regional tillväxt Medel för regional projektverksamhet har beviljats av länsstyrelser, samverkansorgan och berörda landsting19. Samtliga insatser som inkluderas i redovisningen av regional projektverksamhet är finansierade av anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. Insatserna är ofta medfinansierade av anslaget 1:3 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2013. Den regionala projektverksamheten är dessutom medfinansierad av olika aktörer, bl.a. statliga myndigheter, samverkansorgan, landsting, kommuner och privata aktörer. uppgick totalt beslutade regionala projektmedel från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder till . I diagram 2.1 redovisas verksamhetens fördelning på prioriteringarna i den nationella strategin (En nationell strategi för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007–2013). I tabell 2.5 redovisas hur verksamheten har fördelats på respektive län och den nationella strategins prioriteringar. Fördelningen mellan den nationella strategins prioriteringsområden var följande: –Innovation och förnyelse, dvs. Innovativa miljöer och Entreprenörskap: , . –Tillgänglighet, dvs. Regionförstoring och Ett utvecklat informationssamhälle: , . 19 Se rapporten av regionala företagsstöd och stöd till projektverksamhet, (rapport 0158). –Strategiskt gränsöverskridande samarbete: , . –Kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud: , 90 miljoner I posten övrigt som uppgick till , , finns framför allt insatser som beslutsfattarna har haft svårt att applicera på någon av prioriteringarna samt till uppföljning och utvärdering. Diagram 2.1 Beslutade regionala projektmedel 2012 från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder, fördelat på nationella strategins prioriteringar, i tusental kronor och procent 20 Insatser inom dessa områden sker till stor del inom ramen för det nationella strukturfondsprogrammet, Europeiska socialfonden. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.5 Beslutade regionala projektmedel 2012 från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder fördelat på respektive län och den nationella strategins prioriteringar (avrundade belopp) De nationella prioriteringarna utgör en grov uppdelning av beslutade insatser när det gäller regionala projektmedel som finansierats genom anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. För att ur ett nationellt perspektiv och på ett mer precist sätt kunna följa upp vad beviljade projektmedel används till har 12 ämnesområden och 51 underliggande ämneskategorier definierats. Dessa ämnesområden samt några av ämneskategorierna redovisas i tabell 2.6. Den totala omfattningen är emellertid högre än angivna belopp eftersom insatserna medfinansieras av olika aktörer. Tabell 2.6 Beslutade regionala projektmedel 2012 från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder, sorterat efter nationella ämnesområden och ämneskategorier Nationella ämnesområden/ämneskategorier Innovation, varav: Främjande av samarbete, kunskapsutveckling och Utveckling av förutsättningar för innovation1 Främjande av miljövänliga tjänster, varor och produktionsprocesser i små och medelstora företag Stöd till FoU i små och medelstora företag Investeringar i företag som är direkt kopplade till Övriga aktiviteter som bidrar till att främja innovation Entreprenörskap, varav: Insatser för att underlätta start av företag Insatser för utveckling av existerande företag Insatser för ökat internationellt affärsutbyte och stärkta positioner på utländska marknader Kapitalförsörjningsinsatser för små och medelstora Information och rådgivning till små och medelstora Kompetensutvecklingsinsatser för små och medelstora Övriga åtgärder för att stimulera entreprenörskap2 Service i gles- och landsbygder utbildnings- och kompetensutvecklingsinsatser. samverkanslösningar mellan olika trafikslag. 4Insatser som inte passar in i ovanstående delområden. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 –, , från statliga medel, dvs. anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder och staten övrigt21, –, , från EU- medel22, –, , från kommuner, landsting och samverkansorgan, –, , från privat finansiering, samt –, , från övrig finansiering, bl.a. utländska finansiärer inom EU:s territoriella samarbetsprogram. Diagram 2.2 Total finansiering av regional projektverksamhet 2012 per anslag/medfinansiär, i tusental kronor och procent EU:s strukturfondsprogram perioden –2013 För programperioden –2013 har tilldelats medel från EU:s två strukturfonder: Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) och Europeiska socialfonden (ESF) (se I diagram 2.2 redovisas den totala volymen av beslutade medel till regional projektverksamhet per anslag eller medfinansiär. uppgick den till . Av finansieringen kommer bl.a.: 21Staten övrig innefattar länsstyrelser, myndigheter och andra statligt finansierade organ som stiftelser och statliga bolag. De största finansiärerna inom övrig statlig medfinansiering var 2012 Universitet och Högskolor, , , , , och . 22Med EU-medel avses främst medel från Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden –2013, program inom ramen för det europeiska territoriella samarbetet, Europeiska socialfonden perioden –2013 och landsbygdsprogrammet 2007–2013. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv). Medlen från ERUF fördelas till ett antal program inom de två målen Regional konkurrenskraft och sysselsättning och Europeiskt territoriellt samarbete. Strukturfondsprogrammen för dessa två mål täcker geografiskt hela . Regionala strukturfondsprogram för regional konkurrenskraft och sysselsättning De åtta regionala strukturfondsprogrammen omfattar perioden –2013 ca . EU-medlen beräknas medfinansieras med nationella offentliga medel om ca och näringslivets medfinansiering beräknas uppgå till ca . Den totala omslutningen för de åtta regionala strukturfondsprogrammen beräknas därmed uppgå till ca (EU-medel, svenska offentliga medel samt privat medfinansiering). har det beslutats om medel i de åtta regionala strukturfondsprogrammen på ca i EU-medel och på ca i nationell offentlig medfinansiering. Den beslutade privata medfinansieringen uppgår till ca . uppgår utbetalningarna av EU-medel till ca , vilket motsvarar av det totala beloppet EU- medel. Utbetalningarna av nationell offentlig medfinansiering uppgår till ca och motsvarande siffra för de privata medlen är ca . De mest prioriterade och ekonomiskt största områdena i de regionala strukturfondsprogrammen framgår av tabell 2.7. Totalt har ca beslutats inom områdena forskning och utveckling, innovation samt entreprenörskap. Även transportområdet har varit prioriterat. Tabell 2.7 Fördelning beslutade EU-medel mellan de prioriterade områdena i de regionala strukturfondsprogrammen 2007–2013 Miljoner kronor (avrundade belopp) Forskning och utveckling, innovation samt Förnybar energi och energieffektivitet Regional attraktivitet och turism 1 FoU, innovation och entreprenörskap avser antingen mer generella insatser eller områden som inte finns angivna i tabellen och därför inte kan hänföras till övriga prioriterade sakområden. I tabell 2.8 redovisas de beslutade medlen inom de åtta regionala strukturfondsprogrammen fördelat på nationella strategins prioriterade områden. Tabell 2.8 Fördelning beslutade medel på vissa av den nationella strategins prioriterade områden i de regionala strukturfondsprogrammen 2007–2013 t.o.m. 20121 Miljoner kronor (avrundade belopp) 1Det prioriterade området kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud finansieras i huvudsak inom det nationella strukturfondsprogrammet (ESF). Se tabell 2.10 avseende det prioriterade området strategiskt gränsöverskridande samarbete. En liten del av de regionala strukturfondsprogrammens medel, ca hänförs till det prioriterade området strategiskt gränsöverskridande samarbete och redovisas inte i här. 2I dessa belopp ingår bl.a. medfinansieringen från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. Insatser för ökat utbud av riskvilligt kapital inom de åtta regionala strukturfondsprogrammen Inom ramen för de åtta regionala strukturfondsprogrammen har det för åren 2009–2014 avsatts EU-medel till insatser som syftar till att öka det regionala utbudet av riskvilligt kapital till nya och växande små och medelstora företag. Totalt avses ca satsas i företag, varav ca från de åtta regionala strukturfondsprogrammen, ca från nationella offentliga aktörer och ca från privata aktörer. Kapitalet har främst gått till marknads-, produkt- och kompetensutveckling inom företagen. Möjligheten att besluta om medel till projekt för att förbättra kapitalförsörjningen för företag är ett led i att ge finansiering i andra former än bidrag, såsom lån, garantier och riskkapital. Inflödet av investeringsförslag från företag till fondprojekten har ökat gradvis under hela satsningen. Från totalt 496 inkomna förslag 2009 hade 2 560 investeringsförslag inkommit . Totalt 204 investeringar för ca har genomförts . av EU-medlen avsatta för detta ändamål är därmed investerade. Uppgiften för riskkapitalprojekten är huvudsakligen att lägga grunden för en struktur av investerare regionalt som är villiga att satsa i nya växande företag. De största medfinansiärerna inom de åtta regionala strukturfondsprogrammen De 20 största nationella offentliga medfinansiärerna inom de åtta regionala strukturfondsprogrammen står för av den totala medfinansieringen på (se tabell 2.9). Störst medfinansiär är följt av som via sitt dotterbolag tillsammans med Norrlandsfonden, och ingår som förvaltare/projektägare till de 12 riskkapitalprojekten. Västra och länsstyrelserna i och samt samverkansorganet i är också stora medfinansiärer. är tillsammans med ett antal universitet stora medfinansiärer inom projekt som främjar forskning och utveckling samt innovation. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.9 De 20 största medfinansiärerna inom de åtta regionala strukturfondsprogrammen för regional konkurrenskraft och sysselsättning, beslutade medel Verket för innovationssystem () Mål och resultat inom de åtta regionala strukturfondsprogrammen Insatserna inom de åtta regionala strukturfondsprogrammen förväntas enligt programdokumenten bidra till totalt 33 450 nya arbetstillfällen och 18 200 nya företag. Vidare förväntas 27 490 företag delta i insatserna. Målsättningen är att nära hälften av dessa arbetstillfällen och nya/deltagande företag ska tillfalla respektive ägas av kvinnor och den andra hälften av män när programperioden summeras. De redovisade resultaten visar att de åtta regionala strukturfondsprogrammen uppskattas ha bidragit till ca 14 900 nya arbetstillfällen för kvinnor och ca 20 800 för män. Uppgifterna baseras på rapporter från projekten. De har även bidragit till ca 14 600 nya företag, varav ca 5 800 för kvinnor och ca 7 800 för män. Vidare har ca 48 000 företag deltagit i insatserna. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 deltar i tretton program inom ramen för det europeiska territoriella samarbetet. Sex av dessa är gränsregionala program: Nord, – Atlantica, –, –– , Central Baltic och South Baltic. Den totala summan EU-medel inom dessa program uppgår till ca för perioden –2013. Av dessa är det endast – (i EU-medel) som betalas ut från statens budget. deltar i tre transnationella program: , och . Den totala summan EU-medel för dessa program uppgår till ca perioden –2013. Insatserna inom de gränsregionala och transnationella programmen ska bidra till ökad gränsöverskridande samverkan för att bl.a. stärka innovativa miljöer och främja nätverk och samverkan i näringslivet. Vidare förväntas programmen bidra till gränsöverskridande samverkanslösningar för att öka tillgången till samhällsservice, ökad tillgänglighet samt fördjupat samarbete kring miljöproblematiken i och . har beslut fattats om medel i de nio gränsregionala och transnationella programmen om ca i EU- medel vilket motsvarar av de totala medlen. uppgår utbetalningarna till ca , vilket motsvarar av de totala EU-medlen. I de gränsregionala och transnationella programmen som deltar i har totalt 988 projekt beviljats medel. I dessa projekt deltar partner från i 890 projekt. Av dessa projekt bedöms bidra till den nationella strategins prioriteringar (se tabell 2.10). Av tabellen framgår vidare att riktlinjen främja fördjupat samarbete över nationsgränser för ett hållbart och innovativt nyttjande och utveckling av naturresurser, kultur och kulturarv är den mest förekommande verksamheten i programmen. deltar även i programmet Kolarctic, som finansieras inom ramen för EU:s samarbete över sina externa gränser, ENPI (European Neighbourhood and ). Programmet syftar till att stärka samarbetet mellan och nordvästra . I omfattas och i viss mån av programmet. har beslut fattats om , vilket motsvarar av EU-ramen. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.10 De territoriella programmens bidrag till nationella strategin, antal projekt per riktlinje, Minimera gränshinder för gränspendlare och näringsliv med gränsöverskridande verk- Främja gränsöverskridande nätverk mellan företag Utveckla gränsöverskridande samverkanslösningar för att öka tillgången till viktiga Främja fördjupat samarbete över nationsgränserna för att stärka innovativa miljöer Bidra till att förbättra kommunikationer mellan de nordiska storstadsregionerna Främja satsningar på sjömotorvägar över för att effektivisera transporterna inom EU och stärka perifera regioners tillgänglighet Främja fördjupat samarbete över nationsgränser för ett hållbart och innovativt nytt- jande och utveckling av naturresurser, kultur och kulturarv Främja fördjupat samarbete kring miljöproblematiken i och –2013 utvärderas strukturfondsprogrammen kontinuerligt. Ett av syftena med utvärderingarna är att skapa förutsättningar för ett kontinuerligt lärande genom att erfarenheter och kunskaper förmedlas och sprids till de aktörer som deltar i genomförandet av programmen. Utvärderingsinsatser genomförs på både program- och projektnivå. Nedan sammanfattas resultaten t.o.m. . Utvärdering av de åtta regionala strukturfondsprogrammen23 Enligt genomförda utvärderingar har programmen en potential att ge långsiktiga effekter och verka i en strukturförändrande riktning. Resultaten är dock fortfarande osäkra eftersom många resultat och effekter kommer långt efter att projekten har avslutats. Men redan nu kan det konstateras att många av innovations- och klusterprojekten har bidragit till att det öppnas upp dörrar för företagare och entreprenörer genom nya kontakter, samarbeten och kunskaper vilket kan leda till bättre affärsmöjligheter. Särskilt små och medelstora företag har genom samarbeten fått ökade kunskaper som snabbar på innovationsprocesserna och därigenom ökar tillväxtmöjligheterna. 23 Se även en utförlig redovisning av utvärderingar i Budgetpropositionen , utg. omr. 19 Regional tillväxt. generellt att det finns ett samlat regionalt strategi- och partnerskapsarbete kring valda investeringar, vilket innebär att insatserna är förankrade regionalt och kan fungera som de verktyg som det var tänkt. På vissa områden finns dock potential för förbättringar. Trots att programmen har koncentrerats till ett fåtal styrkeområden har detta inte gjorts i tillräckligt hög utsträckning. Alltför stor bredd och överlappning med vad andra regioner gör riskerar att minska den samlade effekten på regionernas konkurrenskraft. Det är därför viktigt att vid analys och val av prioriteringar och insatser sätta sina egna styrkepositioner i ett nationellt och internationellt perspektiv. En annan slutsats är att insatserna bör ha än större fokus mot kommersialisering i innovationsprocesserna. Inom programmens entreprenörskapsinsatser finns exempel på goda resultat som exempelvis rådgivningsinsatser för nystartade företag. har insatserna varit alltför inriktade på nystartade företag i stället för på företag med vilja och potential att växa. Följeforskarna konstaterar att det varit för få projekt som inriktats mot att stärka entreprenörskapskulturen jämfört med vad som var ambitionen med programmen och prioriteringarna i nationella strategin. Liknande gäller insatser mot internationalisering där följeforskarna pekar på behovet av att utveckla företagens medvetenhet om att möta globaliseringens konsekvenser i form av ökad internationell konkurrens. En orsak till detta är att det finns få aktörer som arbetar inom detta område. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 En ytterligare slutsats är vikten av att insatser tydligare beaktar ny kompetens och kompetensförsörjning. Trots att detta har en tydlig koppling med de insatser som initierats i programmen har detta inte skett i tillräcklig hög utsträckning. Gemensamma insatser tillsammans med Europeiska socialfonden kan i detta sammanhang vara viktiga. En särskild utvärderingsinsats har gjorts av storstadsinsatserna inom regionalfondsprogrammen för , och –. Utvärderingen visar på svårigheter som är förknippade med de dubbla syften som ligger på storstadsinsatserna, nämligen att å ena sidan öka konkurrenskraften och tillväxten och å andra sidan bryta segregationen och utanförskapet. Utvärderarna lyfter bl.a. upp behovet av att utveckla ett potential- och orsaksorienterat förhållningssätt. Ett allt för problemorienterat förhållningssätt kan utgöra ett hinder för att främja sambandet mellan tillväxt och minskad segregation. Utvärderarna rekommenderar satsningar på att främja insatser inom områden som stärker inflytande och medbestämmande. Människor måste stärkas och stöttas för att gemensamt kunna bidra till att lösa problemen. Det har ett värde i sig men det kan också lägga grunden till tillväxt, om inte annat så . Utvärdering av de regionala riskkapitalfondsprojekten Följeforskningen av de elva riskkapitalprojekten visar att projekten planerar att kunna investera samtliga medel avsatta för programperioden. Följeforskarna gör bedömningen att fondernas konstruktion i huvudsak är ändamålsenlig och att verksamheten fungerar väl och har ett starkt stöd. Särskilt kravet på att fonderna ska investera med privata partners och på lika villkor och den starka regionala närvaron beskrivs som framgångsfaktorer. Fonderna har sedan starten byggt upp legitimitet och fungerande processer för sin verksamhet. Utvärderarna konstaterar att både privata medinvesterare och företag uttrycker förtroende för fonderna. Det finns även ett brett stöd bland fondernas regionala medfinansiärer för satsningens logik, samt förhoppningar om att fonderna ska bidra till regional tillväxt genom lönsamma investeringar som innebär ett återflöde av kapital till regionen i form av avkastning. Fonderna har ökat tillgången på riskvilligt kapital genom en god investeringstakt. Den privata medfinansieringen är genomgående över förväntan, vilket är en framgång för satsningen.