prop · H1031d20 · 2013-09-18 00:00:00 — Antalet ungdomsorganisationer som beviljades organisationsbidrag var 101 jämfört med 97 året innan. fördelade också till nya organisationer och verksamhetsformer. Fem nya organisationer fick detta statsbidrag. En ny förordning (2011:65) om statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer trädde ikraft och tillämpas första gången i fråga om . Det övergripande syftet med den nya förordningen är att göra reglerna tydligare för organisationerna som ska söka bidrag och enklare för som ska tillämpa dem vid beslut om bidrag. fick i uppdrag av regeringen att fördela bidrag till organisationer som arbetar med engagemangsguider m.m. Satsningen på engagemangsguider genomförs i syfte att särskilt stimulera ungdomars och kvinnors engagemang i föreningslivet i områden som utmärks av låg organisationsgrad. fortsatte uppdraget att fördela bidrag till ungdomsorganisationer och andra organisationer som arbetar med engagemangsguider eller liknande metoder. Totalt fördelades för arbete med engagemangsguider riktade mot kvinnor och flickor eller ungdomar generellt. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 deltar i internationellt ungdomspolitiskt samarbete inom EU, FN, , och . är programkontor i för EU-programmet och aktiv i –2013. deltog totalt 5 000 unga och ungdomsledare i programmets aktiviteter. Totalt beviljades medel för 151 projekt varav 55 projekt riktade sig till unga med färre möjligheter, så kallade inkluderingsprojekt. Den nationella arbetsgruppen för den strukturerade dialogen, ledd av för ungdomsorganisationer (LSU), har samordnat arbetet med konsultationer om ungas deltagande i demokratiska liv i syfte att främja ungas deltagande på arbetsmarknaden. bidrog till finansieringen av Östersjöstaternas råd och sekretariat för ungdomsfrågor i respektive . Underlag för framtida ungdomspolitik bjöd in ett antal aktörer att identifiera utmaningar för ungdomar . har inkommit med rapporten av ungas levnadsvillkor och framtida utmaningar för ungdomspolitiken (dnr U2012/5071), LSU med rapporten , välfärd och självständighet (dnr U2012/5795) och Kommuner och Landsting (SKL) med rapporten och roll (dnr U2013/579). har därutöver arrangerat en dialogturné med möten i fem kommuner (, , , och ) för att diskutera och identifiera utmaningar för ungdomar . Vidare har regeringens ungdomspolitiska råd sammanträtt . I rådet ingår representanter från ungdomsorganisationer och andra ideella organisationer, forskare, kommuner och myndigheter. Rådets övergripande tema är ungas inflytande och aktiva deltagande i samhällslivet. Barn- och ungdomsutbildningen ska vara av hög och likvärdig kvalitet. Alla elever ska ges förutsättningar att uppnå de nationella målen och utveckla sina kunskaper, färdigheter och kompetenser så långt som möjligt. gav regeringen en utredare i uppdrag att bedöma när de åtgärder, som har vidtagits för att höja kunskapsnivån och öka måluppfyllelsen i , kan få effekt. Utredningen ska även belysa hur reformer på skolans område bör genomföras för att underlätta utvärdering (dir. 2012:53). redovisades delbetänkandet Det tar tid – om effekter av skolpolitiska reformer (SOU 2013:30). Utredaren konstaterar att reformerna tidigast kan förväntas få ett visst genomslag – ett genomslag som sedan gradvis bör kunna förstärkas . En viktig utmaning på utbildningsområdet är att fler unga ska slutföra gymnasieutbildning. Utbildning är den bästa vägen för en fast förankring på arbetsmarknaden. Den reformerade gymnasieskolan med en tydligare indelning i högskoleförberedande program respektive yrkesprogram ger förutsättningar för att en större andel av eleverna ska kunna slutföra gymnasieutbildning och få examensbevis. Det är angeläget att följa utvecklingen av elevernas studieresultat i gymnasieskolan och i vilken utsträckning de studerar vidare eller etablerar sig på arbetsmarknaden. Arbetslösa ungdomar som varken har grundläggande högskolebehörighet eller gymnasieexamen erbjuds en studiemotiverande folkhögskolekurs. Satsningen, som bygger på ett samarbete på central nivå mellan Arbetsförmedlingen och samt mellan Arbetsförmedlingen lokalt och folkhögskolorna, pågår . Dessa ungdomar bör erbjudas möjlighet till fortsatt utbildning på folkhögskolans allmänna kurs. Därför utökades folkhögskolans allmänna kurs med 1 000 årsplatser och föreslås medel avsättas som motsvarar 1 000 årsplatser. Ungdomar som varken arbetar eller studerar Utredningen om unga som varken arbetar eller studerar lämnade delbetänkandet Ungdomar utanför gymnasieskolan – Ett förtydligat ansvar för stat och kommun (SOU:2013:13). I betänkandet föreslås lagändringar som syftar till att förtydliga kommunernas ansvar att erbjuda insatser till icke skolpliktiga ungdomar som inte går i gymnasieskolan. Vidare föreslår utredningen att hemkommunen ska bedriva ett strukturerat arbete för denna grupp ungdomar och att kommunerna ska åläggas att föra register och rapportera in statistik till . I betänkandet föreslås även att studie- och yrkesvägledningen i högre grad bör uppmärksamma situationen för elever som riskerar att avbryta sin utbildning och att syftet med anpassad studiegång förtydligas. I utredningens uppdrag ingår även att analysera statistik som kan kartlägga unga i åldern 16–som varken arbetar eller studerar och föreslå kvalitetssäkrade statistiska mått samt hur sådan statistik kan redovisas (dir. 2012:70). Utredningen ska redovisa sitt slutbetänkande . Mot bakgrund av de förslag som lämnades i utredningens betänkande föreslår regeringen att insatser genomförs (se vidare under Politikens inriktning). En grupp som särskilt bör uppmärksammas är unga föräldrar. Av föräldrars möjligheter att slutföra sin utbildning () framgår att unga föräldrar ofta har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden, bl.a. eftersom de i högre grad än andra unga inte har slutfört sina gymnasiestudier. Regeringen tillsatte en utredning om studiehjälpen i sin helhet där utredaren bl.a. skulle kartlägga den ekonomiska situationen för studerande med barn och vid behov ta ställning till om studiehjälpen bör omfatta ett tillägg för studerande med barn eller om ersättning bör lämnas genom annat offentligrättsligt stöd. Utredaren skulle även föreslå hur tillägget i så fall ska utformas (dir. 2011:122). redovisade utredningen betänkandet Moderniserad studiehjälp (SOU 2013:52). I betänkandet föreslås att det, i syfte att möjliggöra för unga 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 föräldrar att påbörja eller återuppta gymnasiestudier, skapas ett särskilt bidrag som bör utformas som en förstärkning av gymnasiebidraget. Stödet ska enligt betänkandet benämnas föräldratillägg och utgå med för det första barnet och med för varje ytterligare barn. Insatser för att förbättra ungdomars bostadssituation överlämnade regeringen propositionen En tydligare lag om kommunernas bostadsförsörjningsansvar (prop. 2012/13:178) till där det föreslås att vissa ändringar ska göras i lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar. Ändringarna innebär precisering av innehållet i och processen för att ta fram kommunala riktlinjer för bostadsförsörjningen. Bland annat föreslås att det i lagen ska anges att kommunens mål för bostadsbyggande och utveckling av bostadsbeståndet ska grundas på en analys av den demografiska utvecklingen, av efterfrågan på bostäder, bostadsbehovet för särskilda grupper och marknadsförutsättningar. Om en kommuns riktlinjer inte visar hur hänsyn har tagits till nationella och regionala mål, planer och program av betydelse för bostadsförsörjningen ska regeringen ges en möjlighet att förelägga kommunen att ta fram nya riktlinjer. Bostadsbyggande och utveckling av bostadsbeståndet förs även in i (2010:900) som ett allmänt intresse som kommunerna ska främja bland annat vid planläggning. Lagändringarna föreslås träda i kraft . Som har redovisats har ungdomar under haft en sämre utveckling av den psykiska hälsan än den övriga befolkningen. Särskilt bland unga kvinnor förekommer besvär av ängslan, oro och ångest. Det är angeläget att särskilt lyfta fram situationen bland ungdomar med funktionsnedsättning och hur deras möjlighet till full delaktighet i samhällslivet samt jämlikhet i levnadsvillkor utvecklas. Regeringen gav därför 2011 i uppdrag att under 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 2012 genomföra en tematisk analys av levnadsvillkoren för ungdomar med funktionsnedsättning (dnr U2011/7070) som redovisades 2012. I rapporten (Fokus 12 – Levnadsvillkor för unga med funktionsnedsättning) föreslogs åtgärder i syfte att minska diskriminering av ungdomar med funktionsnedsättning och öka stödinsatser i skolan och när det gäller att få anställning. föreslog bl.a. förstärkta möjligheter till praktik för unga med funktionsnedsättning och att alla studie- och yrkesvägledare i gymnasieskolan skulle få utbildning i hur funktionsnedsatta ungdomars möte med arbetsmarknaden fungerar och vilket stöd de kan få från olika myndigheter. har därefter fått i uppdrag att, i samråd med Arbetsförmedlingen, och , ta fram en fortbildningsinsats för studie- och yrkesvägledare i gymnasieskolan (se även utg.omr. 16, Utbildning och universitetsforskning, avsnitt 5.3). Attityder till maskulinitet och våld Regeringen gav 2011 i uppdrag att ur ett jämställdhetsperspektiv göra en studie av pojkars och unga mäns attityder och värderingar kring jämställdhet, maskulinitet och våld (dnr U2011/2232). Syftet var att få fram ett kunskapsstöd för att förebygga våld mot unga kvinnor. redovisade rapporten och våld – en analys av maskulinitet och förebyggande verksamheter (2013:1) i vilken redogörs för omfattningen av våld bland ungdomar och attityder till maskulinitet och våld bland flickor och pojkar, unga kvinnor och unga män. Rapporten visar bl.a. att risken för att utöva en våldsam eller kränkande handling ökar bland dem som instämmer i könssterotypa påståenden om maskulinitet och femininitet. Rapporten utgör ett av underlagen för utbildnings- och informationsinsatser riktade till berörda personalgrupper som genomför . Ungdomars deltagande i de formella beslutsprocesserna är avgörande för en livskraftig demokrati. Ett högt valdeltagande är ett uttryck för det demokratiska systemets starka förankring i det svenska samhället och därmed också en viktig politisk prioritering. Genomförandet av skolval är en insats som syftar till att leda till ökat intresse för politiska frågor och som kan öka ungdomars valdeltagande. Skolvalen genomförs i årskurs 7–9 och i gymnasieskolan. har ett uppdrag som syftar till att öka kunskapen bland unga om deras rättigheter och möjligheter som EU-medborgare att rösta till . Aktiviteterna kommer framöver främst att riktas mot unga i syfte att prioritera ungas engagemang för och deltagande i Europaparlamentsvalet . Den analys av ungas kulturutövande som redovisade 2011 är ett angeläget bidrag för att öka kunskapen inom området. Rapporten tydliggör att det saknas kontinuerlig statistik om ungdomars kulturutövande. Myndigheten för kulturanalys redovisade rapporten kulturpolitiska målen i vilken analyseras hur de kulturpolitiska målen tar sig uttryck i ett antal landstings och regioners kulturplaner. I rapporten konstateras att de analyserade kulturplanerna prioriterar barn och ungas möjligheter att ta del av kultur oavsett bostadsort. Fritidsverksamheter främjar ungdomars hälsa och etablering i samhället. I offentliga insatser om ungdomars fritid möts politiska mål som rör det civila samhället och folkbildningen samt idrotts-, kultur-, och mediepolitik. De ungdomar som inte söker sig till föreningsliv eller andra organiserade aktiviteter är en viktig målgrupp. Olika mötesplatser, t.ex. fritidsgårdar och , kan erbjuda aktiviteter som bidrar till att stärka ungdomars positiva utveckling och förebygga problem. Samarbetet i EU har främst präglats av förhandlingarna om det nya integrerade utbildnings-, ungdoms- och idrottsprogram som ska ersätta det nuvarande EU-programmet och aktiv i , vilket avslutas . Beslut om det nya EU-programmet, Erasmus+, kommer att fattas . Att ungdomar mår bra, att de kan försörja sig och att deras kompetens och erfarenheter tas till vara är av stor betydelse för såväl samhälle som individ. Ungdomstiden lägger grunden för utveckling och etablering i vuxenlivet. Genom goda uppväxtvillkor skapas förutsättningar för trygghet och ett aktivt deltagande i utbildning, på arbetsmarknaden och i samhället i stort. Särskilt angeläget är att ungdomar som befinner sig i en utsatt situation får stöd i att komma in i samhällsgemenskapen och möjlighet till delaktighet utifrån sina förutsättningar och behov. Det är regeringens ambition att inga unga ska växa upp i utanförskap. Regeringen utvecklar därför ungdomspolitiken och avser att presentera en ungdomspolitisk proposition under inledningen av 2014. I propositionen kommer mål och inriktning för den framtida ungdomspolitiken att föreslås. Remisspromemorian En ny ungdomspolitik, som utarbetats inom , är på remiss till (dnr U2013/4442). Regeringen planerar även att det i den ungdomspolitiska propositionen ska ingå ett handlingsprogram –2017 med insatser för att förbättra ungdomars situation i samhället. I propositionen planeras även ingå ett förslag om en utvecklad modell för uppföljning av ungdomars levnadsvillkor. Det är prioriterat att ungdomspolitiken i högre uträckning kan följas upp på nivå. Regeringen föreslår att det avsätts för att möjliggöra de insatser som avses ingå i det ungdomspolitiska handlingsprogrammet. Regeringen avser även att genomföra särskilda insatser för att öka kunskapen om ungdomars psykiska ohälsa –2016. Som ytterligare underlag till ungdomspropositionen tillkallade regeringen en särskild utredare med uppdrag att se över hur arbetet med unga som varken arbetar eller studerar kan utvecklas (dir. 2012:70). Som nämnts i avsnitt 15.4 lämnade utredningen delbetänkandet Ungdomar utanför gymnasieskolan – Ett förtydligat ansvar för stat 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 och kommun (SOU 2013:13). Utredningen ska slutredovisa sitt uppdrag . Mot bakgrund av vad som har föreslagits i delbetänkandet, avser regeringen att i den ungdomspolitiska propositionen lämna förslag som rör det kommunala informationsansvaret för ungdomar som inte har fyllt och som inte genomför eller har fullföljt en gymnasieutbildning. Utöver de förslag som rör kommunerna bör och få uppdrag i syfte att förbättra uppföljningen av målgruppen. Regeringen föreslår därför att avsätts för dessa ändamål 2014. Vidare beräknar regeringen och . Regeringen avser att ge i uppdrag att genomföra en tematisk analys av ungdomars fritid och organisering. genomför på uppdrag av regeringen utbildningsinsatser i syfte att sprida metoder och ge kunskapsstöd för arbetet med attityder och värderingar som rör jämställdhet, maskulinitet och våld (dnr U2011/2232). sprider även resultatet av rapporten och våld – en analys av maskulinitet och förebyggande verksamheter (2013:1) i befintliga nätverk för myndigheter och organisationer som har unga som målgrupp. På regeringens uppdrag fortsätter också med insatser som syftar till att förebygga att ungdomar blir utsatta för sexuell exploatering på internet och andra interaktiva medier (dnr IJ2008/1824 och U2012/3355). gav regeringen i uppdrag att göra en kartläggning av föreningslivets arbete för att förebygga sexuella övergrepp och kränkningar mot flickor och pojkar och de insatser som görs när övergrepp har uppdagats. Resultatet av kartläggningen ska spridas i myndighetens olika nätverk samt till det civila samhällets organisationer med verksamhet riktad till barn och unga. Uppdraget pågår (dnr U2013/106). Medier är en integrerad del av barns och ungas liv. Den snabba utvecklingen av den digitala tekniken har inneburit att medier blivit ett självklart verktyg för information och kommunikation. Internetanvändningen har ökat kraftigt den senaste tioårsperioden. Flera studier visar att främlingsfientliga och sexistiska 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 budskap sprids framförallt på internet. Regeringen har uppdragit åt att genomföra insatser för att förebygga kränkningar, trakasserier och hot som riktas mot unga kvinnor och unga män via internet och andra interaktiva medier (dnr U2013/4492). I uppdraget ingår att ta fram och sprida information till ungdomar och föräldrar om lagstiftning och vilka instanser som kan kontaktas vid sådana kränkningar och hot. För att höja kunskapen och mobilisera ungdomar för att främja mänskliga rättigheter, demokrati och jämställdhet på internet har vidare fått i uppdrag att genomföra kampanj No Hate Speech movement (dnr A2013/2317). Kampanjen har särskilt fokus på barn och ungdomar. har, sedan regeringen tilldelat medel, arrangerat skolval vid de allmänna valen 2002, 2006 och 2010. Utvärderingar visar ett gott resultat av denna satsning. Regeringen har för avsikt att möjliggöra att skolval och förberedande aktiviteter genomförs även för valen 2014 (se utg.omr. 1 , avsnitt 9.8.1 och 9.9). Regeringen gör bedömningen att bör byta namn. Det nya namnet ska tydliggöra att myndigheten har uppgifter såväl inom ungdomspolitiken som inom politiken för det civila samhället (se även avsnitt 16 Politik för det civila samhället, utg.omr. 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid). kommer ett nytt integrerat utbildnings-, ungdoms- och idrottsprogram att lanseras inom EU. Det nya programmet ersätter bl.a. det tidigare EU-programmet och aktiv i som avslutades . Det nya programmet kommer att innebära att formellt och informellt lärande integreras och att antalet deltagande i ungdomsutbyte och volontärtjänst kan utökas. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 32 663 tkr prisnivå. 3Motsvarar 32 663 tkr prisnivå. 4Motsvarar 32 663 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Tabell 15.3 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 12:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Vissa anslag minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförts i statsförvaltningen. har fått i uppdrag att vara myndighetsstöd inom politiken för det civila samhället, vilket föranlett en ökning av myndighetens förvaltningsanslag . Regeringen bedömer att anslaget 2014 bör ligga på oförändrad nivå jämfört med innevarande år, med undantag för ett mindre avdrag med anledning av gemensam finansiering av den statliga e-förvaltningen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 12:1 . , 2016 och 2017 beräknas , respektive . 15.6.212:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till ungdomsorganisationer. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag och visst övrigt stöd till nationell och internationell ungdomsverksamhet för ungdomspolitikens genomförande. Anslaget får användas för sådana administrativa utgifter som är en förutsättning för genomförandet av insatser inom området. I förordningen (2011:65) om statsbidrag till barn- och ungdomsorganisationer finns bestämmelser om statsbidrag till nämnda organisationer. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 15.5 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen avser att under inledningen av 2014 presentera en ungdomspolitisk proposition som bl.a. ska innehålla ett handlingsprogram. För genomförandet av handlingsprogrammet föreslår regeringen att anslaget 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet ökas med 2014. Som en delvis finansiering av denna ökning föreslås att det inom utgiftsområde 15 Studiestöd uppförda anslaget 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål minskas med . Regeringen beräknar vidare att förevarande anslag bör ökas med permanent . Ökningen finansieras delvis av en minskning av anslaget 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål med . Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet . –2017 beräknas anslaget till . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 16 Politik för det civila samhället Med det civila samhället avses en arena, skild från staten, marknaden och det enskilda hushållet, där människor organiserar sig och agerar tillsammans för gemensamma intressen. Politiken för det civila samhället och dess mål bejakar den stora mångfald av aktörer och verksamheter som inryms i denna sektor. I det civila samhället ingår allt från nätverk, tillfälliga sammanslutningar och frivilliga insatser till ideella föreningar, registrerade trossamfund, stiftelser, kooperativ m.m. Politiken på området omfattar generella frågor om det civila samhället och dess villkor, bl.a. möjligheter att bilda organisationer, att erhålla statligt stöd, att bedriva ideell verksamhet och att göra människor delaktiga. Vidare omfattas organisationernas samverkan med den offentliga sektorn genom dialog och samråd. Området omfattar även kunskapsbildning om det civila samhällets roll, sammansättning, verksamhet och utveckling. Idrottspolitiken utgör en specifik del av politiken för det civila samhället. Idrottsfrågorna inrymmer verksamheter som främjar idrott och motion och som bidrar till en förbättrad folkhälsa. Politiken för det civila samhället omfattar även stöd till allmänna samlingslokaler och till friluftsorganisationer, bidrag för kvinnors organisering samt bidrag till riksdagspartiernas kvinnoorganisationer. Tabell 16.1 Utgiftsutveckling inom Politik för det civila samhället, utgiftsområde 17 13:1 Stöd till idrotten 13:2 Bidrag till allmänna samlingslokaler 13:3 Bidrag för kvinnors organisering 13:4 Stöd till friluftsorganisationer 13:5 Bidrag till riksdagspartiers kvinnoorganisationer 13:6 Insatser för den ideella sektorn Summa Politik för det civila samhället 1 Inklusive ändringsbudget till statens budget 2011 (prop. 2012/13:99, bet. 2012/13:FiU21) och förslag till ändringsbudget i samband med denna proposition. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 16.3Politik för det civila samhället Målet för politiken för det civila samhället är att villkoren för det civila samhället som en central del av demokratin ska förbättras. Detta ska ske i dialog med det civila samhällets organisationer genom att –utveckla det civila samhällets möjligheter att göra människor delaktiga utifrån engagemanget och viljan att påverka den egna livssituationen eller samhället i stort, –stärka förutsättningarna för det civila samhället att bidra till samhällsutvecklingen och välfärden både som röstbärare och opinionsbildare och med en mångfald verksamheter, och –fördjupa och sprida kunskapen om det civila samhället. Målet beslutades av i samband med beslutet om propositionen En politik för det civila samhället (prop. 2009/10:55, bet. 2009/10:KrU7, rskr. 2009/10:195). Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen Resultatredovisningen sker med utgångspunkt i målet för politiken för det civila samhället. Regeringen har tillsatt en arbetsgrupp inom som bl.a. har till uppgift att fungera som en referensgrupp för beredningen av generella frågor om det civila samhället och dess villkor. Arbetsgruppen genomför en årlig uppföljning av politiken för det civila samhället i förhållande till politikens mål. Uppföljningen genomförs utifrån de sex principer som utgör en viktig utgångspunkt för politiken: –självständighet och oberoende, –öppenhet och insyn, samt Uppföljning av det civila samhällets villkor