prop · H1031d15 · 2013-09-18 00:00:00 — Diagram 3.6 Alla barn med i underhållsstöd (US), antal och andel barn som beräknas få mer i underhållsbidrag (UHB) än underhållsstöd, fördelat på boförälderns inkomstklass efter decil Andel som skulle fått högre underhåll med avtal Källa: Egna beräkningar Anm.: vilket motsvarar drygt 43 000 med US skulle få högre underhåll med UHB, i genomsnitt /mån. Administrationen av den ekonomiska familjepolitiken De utbetalningar inom området ekonomisk familjepolitik som administreras av uppgick till sammanlagt och administrationskostnaderna för dessa förmåner uppgick till eller av de samlade förvaltningskostnaderna för myndigheten. Administrationskostnaderna har ökat med i jämförelse med förgående år. Produktivitetsutvecklingen för försäkringsområdet är fortsatt negativ. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 förs emellertid stora satsningar på automatisering och ökad service till föräldrar som bör förbättra produktiviteten. informerar föräldrar genom flera olika kanaler. Myndighetens kundmötesstrategi på området fokuserar på information via informationsteknologi och självbetjäning. driver ett omfattande utvecklingsarbete och en rad åtgärder har vidtagits i syfte att förbättra förtroendet för myndigheten. Utgångspunkten är att skapa en verksamhet som utgår från medborgarnas behov och mål, och aktiviteterna ska syfta till att skapa mervärde för medborgarna. Bland de som har ärenden hos är barnfamiljerna den fortsatt mest nöjda gruppen. och kvalitet i beslutsunderlagen Handläggningstiderna liknar resultaten . Myndighetens interna målnivåer kunde emellertid inte nås till följd av bl.a. ökat antal ärenden. Avvikelserna mot målnivåerna är dock relativt små. Utvecklingsarbete för att möta säsongsvariationer i ärendetillströmningen har gett positiva resultat inom bl.a. den tillfälliga föräldrapenningen. Här har exempelvis ett mycket högt ärendeinflöde kunnat hanteras effektivt. Borttagandet av kravet på intyg från skola/förskola vid vård av sjukt barn bör ytterligare kunna påverka handläggningstiderna i positiv riktning . Antalet ärenden som bereds automatiskt har ökat och arbete pågår för att automatisera handläggningen ytterligare. Automatisering av föräldrapenning står först på tur och kommer ge effekt . Automatiseringen bidrar till en mer effektiv handläggning och kommer att bidra positivt till att möta det ojämna flödet av inkommande ärenden. Automatiseringen bör vidare medföra ökad kvalitet i beslutsunderlagen vilket kommer att gynna en positiv kvalitetsutveckling. Gällande kvalitetsutvecklingen inom området är den något svårbedömd framförallt till följd av att verktyg för kvalitetsuppföljning (Qben) nu ersätts av ett nytt instrument. bedöms dock kvaliteten för de förmåner inom området som är föremål för kontinuerlig kvalitetskontroll uppvisa genomgående goda resultat. Antalet omprövningsärenden har minskat för flera av den ekonomiska familjepolitikens förmåner medan andelen omprövningar som har lett till ett ändrat beslut har ökat i flera fall. arbetar aktivt med att motverka felaktiga utbetalningar. Arbetet bedrivs både förebyggande och genom direkta kontroller i handläggningen liksom riktade kontroller i efterhand. har det påbörjats riktade kontroller inom bland annat bostadsbidrag och underhållsstöd vilka ännu inte har slutredovisats. Färre polisanmälningar har gjorts än . Drygt två tredjedelar av den totala minskningen rörde förmånerna barnbidrag, bostadsbidrag och föräldrapenning. En riktad kontroll inom barnbidraget föranledde att relativt många polisanmälningar registrerades för detta bidrag . Minskningen 2012 förklaras således delvis av att antalet anmälningar nu är åter på de nivåer som vanligtvis är gällande. Den ekonomiska familjepolitiken bidrar väl till att förbättra barnfamiljernas förutsättningar för en god levnadsstandard, och står för i genomsnitt av barnhushållens disponibla inkomster. Grupper av barnhushåll som har ökad risk för ekonomisk utsatthet har fått förstärkning genom den ekonomiska familjepolitiken. Från höjdes grundnivån i föräldrapenningen för föräldrar med låg eller ingen inkomst, från till . Det ökar månadsbeloppet , vilket motsvarar en höjning på . Från höjdes det särskilda bidraget inom bostadsbidraget och för att ytterligare förstärka ekonomin sänktes den nedre gränsen för bostadskostnader vid vilken bidrag betalas ut. Reformen når alla de ca 233 000 hushåll som uppbär bostadsbidrag. För en tvåbarnsfamilj innebar detta en höjning av den disponibla inkomsten med . Bland samtliga ensamstående med barn berörs . Dessa hushåll hade 2012 en genomsnittlig bidragsgrundande årsinkomst på . av dessa ensamstående föräldrar är kvinnor. Höjningen av flerbarnstillägget som infördes innebar även den en förstärkning av barnfamiljernas disponibla inkomster. gick av utbetalningarna inom den ekonomiska familjepolitiken till den femtedel av barnhushållen som hade lägst ekonomisk standard. För de behovsprövade bidragen var fördelningsprofilen tydligare, drygt hälften av utbetalningarna gick till denna grupp. Transfereringarnas betydelse för barnhushållens ekonomi har minskat . Förklaringar till detta är att höjda reallöner, fler i sysselsättning samt införandet av jobbskatteavdrag har inneburit högre realinkomster. Transfereringarnas nivåer har inte på samma sätt följt med inkomstutvecklingen varför transfereringarnas del av den disponibla inkomsten minskar , även om hushållens totala inkomster har ökat realt. De indikatorer som redovisas här avser framskrivningar och kan därför inte visa effekten av höjningen av grundnivån inom föräldrapenningen. Ett sätt att mäta effekten av den ekonomiska familjepolitiken för barnhushåll är i vilken utsträckning den lyfter barnhushållen över gränsen för relativ och för absolut låg ekonomisk standard. Den ekonomiska familjepolitiken innebar att andelen barnhushåll i ekonomisk utsatthet (mätt med det absoluta måttet) minskade från till , se diagram 3.7. Utan den ekonomiska familjepolitiken skulle av ensamståendehushåll med ett barn ha en låg ekonomisk standard, men den faktiska andelen är . Den ekonomiska familjepolitiken lyfter därmed av hushållen ur ekonomisk utsatthet. Mätningen avser statiska förhållanden och tar inte hänsyn till de beteendeförändringar som skulle uppstå om den ekonomiska familjepolitiken inte fanns. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 Diagram 3.7 Andel (%) individer i barnhushåll med låg ekonomisk standard om den ekonomiska familjepolitiken dras ifrån hushållets disponibla inkomst Låg ekonomisk standard (LES) LES utan behovsprövade bidrag LES utan generella bidrag LES utan ek. Som tidigare redovisats finns det svårigheter med den ekonomiska statistiken när det gäller barn som bor växelvis då detta faktum inte går att ta med i beräkningar på ett tillfredsställande vis. (SOU 2011:51) pekade också på denna ojämlikhet i praktiken när det gäller olika ekonomiska familjestöd. En relativt stor andel barn med särlevande föräldrar bor växelvis. I prövningen av rätten till bostadsbidrag tas exempelvis inte hänsyn till hur försörjningsbördan fördelas mellan föräldrarna vid växelvis boende. Det ger effekter dels genom att föräldrar med hel försörjningsbörda får lika mycket i bostadsbidrag som föräldrar med halv försörjningsbörda, dels att föräldrar med låg inkomst vilka inte har barnen folkbokförda hos sig, inte har samma möjlighet att välja växelvist boende för sina barn. För att förstärka familjernas möjligheter att planera och välja lösningar som passar deras unika situation har regeringen beslutat om valfrihets- och flexibilitetsreformer inom föräldrapenningen. Föräldrar har möjlighet att ta ut föräldrapenning , s.k. dubbeldagar. Möjligheterna att förutse och planera sin föräldra- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 ledighet förbättrades , när jämställdhetsbonusen förenklades och betalas ut i samband med uttag av föräldrapenning. Andelen föräldrar som fördelar dagar med föräldrapenning mellan sig enligt en 40/60-pro- centig fördelning växer gradvis för varje barnkull. Uppgifter från visar också att allt fler barn har en pappa som tar ut relativt många dagar med föräldrapenning. Andelen dagar som tas ut av papporna har ökat men det är fortfarande mödrarna som tar ut huvuddelen av . Ur ett jämställdhetsperspektiv utvecklas uttaget av dagar med föräldrapenning således i positiv riktning även om studier visar att det fortfarande finns en relativt hög andel barn vars pappor inte har tagit ut en enda dag med föräldrapenning när barnet uppnått en ålder av . Föräldrarnas utbildningsnivå och inkomstförhållanden har konstaterats påverka sannolikheten för ett jämställt uttag. Det pågående automatiseringsarbetet på kommer att bidra till en mer effektiv handläggning liksom bidra positivt till att möta det ojämna flödet av inkommande ärenden. Automatiseringen bör även medföra ökad kvalitet i beslutsunderlagen vilket kommer att gynna en redan positiv kvalitetsutveckling. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att utvecklingen är positiv för utgiftsområdet ekonomisk trygghet för familjer och barn. Familjen är den grundläggande gemenskapen i samhället. Familjer kan se ut på olika sätt och ha olika konstellationer och förutsättningar. Vår trygghet och känsla av sammanhang grundläggs redan som barn i den egna familjen. I en stabil och trygg familj har barn möjlighet att växa upp till trygga vuxna. I familjens gemenskap kan ett djupt mänskligt behov tillgodoses – att bli sedd och inte vara utbytbar. I den lilla grupp som en familj utgör får familjemedlemmarna möjlighet att möta kärlek, omtanke och förståelse, men också ställas inför krav och ta ansvar. Regeringens familjepolitik tar sin utgångspunkt i barnens möjlighet att utvecklas tillsammans med sina föräldrar. Då barnens familjesituation ser väldigt olika ut är det viktigt att familjepolitiken utgår från familjens egen situation. Därför behöver barnfamiljernas möjligheter till flexibla val vara goda. har en ambitiös familjepolitik. Nyckelorden som sammanfattar regeringens syn på en modern familjepolitik är; barnet i centrum, valfrihet, ett ökat föräldraansvar, mångfald inom förskola och annan pedagogisk verksamhet samt båda föräldrarnas ansvar för barnen. Målet är att skapa goda och trygga uppväxtvillkor för barn och ungdomar, att ge förutsättningar för familjer att få tid tillsammans och att uppmuntra jämställda familjer. Alla barn ska ha samma rättigheter och ges samma chanser att fullt ut forma sina egna liv under uppväxten. Vid separation eller skilsmässa är det viktigt att, utifrån en helhetssyn på barnets situation, ge föräldrarna hjälp och stöd att fatta beslut och ta ansvar med barnets bästa i fokus. Vår tids familjepolitiska utmaningar handlar om att skapa tid för både familjeliv och yrkesliv på lika villkor för både män och kvinnor, och om att ge alla barn ekonomisk och social trygghet och förutsättningar för en god relation till båda sina föräldrar. Trygga miljöer inom förskolan samt föräldrarnas möjligheter att välja omsorgsform för barnet utifrån barnets och familjens behov, förutsättningar och preferenser är viktiga utgångspunkter för möjligheten att kombinera familjeliv och förvärvsarbete. Därtill måste de offentliga systemen utformas på ett sådant sätt att samhället vägleder, stöttar och hjälper. Detta vill vi göra genom att utgå från föräldrarnas centrala betydelse för barnets trygghet samt behov av ökad jämställdhet och valfrihet för familjerna. Eftersom behov och önskemål varierar och mellan olika familjer måste samhällets stöd till barnfamiljerna vara organiserat så att det kan användas på ett flexibelt sätt. Det är centralt att familjepolitiken präglas av ett tydligt barnperspektiv. Principen om barnets rätt till trygga och utvecklande uppväxtförhållanden bör vara vägledande, liksom barnets rätt till delaktighet och inflytande över frågor som rör barnet i förhållande till barnets ålder och mognad. Därtill är det eftersträvansvärt att samtliga beslut bedöms utifrån dess konsekvenser för barn och familjer. Regeringen vill möta barns och familjers olika önskemål och behov genom att stödja föräldrarna i deras val. Föräldrarna är de som har huvudansvaret för barnets välbefinnande och ska utifrån familjens livssituation och barnets behov se till barnets Föräldrarna är också de som känner sina barn bäst. En modern familjepolitik utgår från dessa förutsättningar. Regeringens mål inom familjepolitiken betonar tydligt att familjepolitiken ska stärka föräldrars makt över sin livssituation och öka familjernas valfrihet. Regeringen har därför förbättrat ekonomin för de barnfamiljer som har de lägsta inkomsterna genom att höja föräldrapenningens grundnivå . Regeringen har vidare förenklat för barnfamiljerna genom att slopa kravet på att lämna intyg om barns frånvaro för att få tillfällig föräldrapenning. Stärkt stöd till ekonomiskt utsatta barnfamiljer Regeringen anser att det är av särskild vikt att följa utvecklingen för barnhushåll med låg ekonomisk standard och vilka riskfaktorer det finns. Resultatindikatorerna för den ekonomiska familjepolitiken visar att samtliga typer av barnhushåll har fått en höjd disponibel realinkomst . har dock inkomstskillnaden i relativa mått ökat. Regeringen anser att det är angeläget att fortsätta se över det ekonomiska stödet till grupper som har en högre risk för låg ekonomisk standard. Det familjeekonomiska stöd som har störst träffsäkerhet när det gäller att nå barnhushåll med låg ekonomisk standard är bostadsbidraget. De allra flesta barnhushåll som söker och tar emot bostadsbidrag är ensamstående föräldrar, av dem som uppbär bidraget, med en genomsnittlig årsinkomst på . Av de ensamstående är kvinnor. satsade regeringen 1,2 miljarder på att höja bostadsbidraget och utbetalningarna ökade därmed med en tredjedel. går regeringen vidare och föreslår en ytterligare förstärkning på genom en höjning av bostadsbidraget i form av det särskilda bidraget. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 ökad flexibilitet i föräldraförsäkringen Föräldrapenningens nuvarande konstruktion medför att föräldrar som kommer från utlandet till med ett barn som t.ex. är kan få föräldrapenning under lika många dagar som när ett barn föds i , dvs. Detta möjliggör en längre föräldraledighet även för äldre barn och kan därmed medföra att föräldrarnas, särskilt nyanlända kvinnors, etablering på arbetsmarknaden försenas. Regeringen avser att lämna ett förslag om att föräldrapenning efter barnets fyraårsdag ska kunna lämnas för . För en majoritet av barnen koncentreras uttaget till barnets yngre åldrar, vilket ligger i linje med föräldrapenningens syfte. Den absoluta majoriteten av det antal dagar för vilka det kan lämnas föräldrapenning används fram till barnets tvåårsdag. Många föräldrar har önskemål om ökad flexibilitet i föräldrapenningen. För att möjliggöra ett flexibelt användande även efter fyraårsdagen avser regeringen därför att höja den övre åldersgränsen för uttag av föräldrapenning från åtta till , eller den senare tidpunkt då barnet slutar i femte klass. För föräldrar till äldre barn skulle då flexibiliteten i försäkringen öka jämfört med , som föräldrapenningens syfte att underlätta för föräldrar att kombinera arbete med vård av barn när barnet är litet skulle förstärkas. Utbetalning av barnbidrag och flerbarnstillägg Utökade möjligheter att välja båda föräldrarna som bidragsmottagare och att båda föräldrar blir mottagare av bidraget i de fall ingen anmälan om bidragsmottagare görs, signalerar att föräldrarna har ett gemensamt ansvar för barnet. Det skulle bidra till att betona även fäders roll och ansvar för sina barn. kan föräldrar till barn med växelvist boende gemensamt anmäla hos vem av dem som ska vara bidragsmottagare. Föräldrarna måste alltså med nuvarande bestämmelser vara överens om att dela på barnbidraget och detta kan endast ske om barnet bor växelvis. Om inte någon anmälan om bidragsmottagare görs får barnets mor bidraget. Med nuvarande bestämmelser har modern således i praktiken en vetorätt mot att 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 bidraget delas även om barnet bor växelvis. Det är otillfredsställande att reglerna om bidragsmottagare är utformade på ett sådant sätt att en av föräldrarna själv kan avgöra om bidraget ska delas eller inte när barnet bor växelvis – oavsett om föräldrarna i praktiken delar på kostnaderna för barnet. En sådan utformning gagnar inte föräldrarnas förutsättningar att samarbeta om barnets försörjning. Det är heller inte osannolikt att i de fall när den ena bidragsmottagaren säger nej till delning så vill heller inte den andra föräldern ta kostnader för inköp till barnet med hänvisning till att om den andra parten får hela bidraget så ska denne också få stå för inköpen. De nuvarande reglerna är med andra ord en grogrund för konflikt mellan föräldrarna. Att modern har ett företräde till bidraget framför fadern innebär att utformningen inte är könsneutral, vilket det av rättviseskäl finns anledning att åtgärda. Regeringen avser därför att reformera barnbidraget för föräldrar med gemensam vårdnad om ett barn så att barnbidraget som huvudregel betalas ut med hälften till vardera föräldern. I departementspromemorian Utbetalning av barnbidrag och flerbarnstillägg (Ds 2013:42) har det lämnats förslag till en sådan reformering. De föräldrar som vill ska i en gemensam anmälan kunna välja vem som ska vara bidragsmottagare. Barnbidraget ska då betalas ut till den valda mottagaren. Om barnet bor växelvis hos båda föräldrarna ska barnbidraget betalas med hälften till vardera föräldern. Den förälder som vill ha en delning av barnbidraget ska då kunna visa att barnet bor växelvis. Barnbidraget ska efter anmälan betalas ut till endast den ena föräldern, om barnet bor varaktigt tillsammans med endast den föräldern eller om den andra föräldern inte kan delta i vårdnaden på grund av frånvaro, sjukdom eller något annat skäl. Reglering av underhåll för barn Flera studier visar att särlevande föräldrar har liten kunskap om olika sätt att reglera underhåll till barn (SOU 2011:51 och Socialförsäkringsrapport 2011:5). Det finns behov av mer stöd och rådgivning om civilrättslig underhållsreglering utanför underhållsstödet. Enligt beräkningar (SOU 2011:51) skulle av de barn som det lämnas underhållsstöd för få ett högre underhåll, om föräldrarna i stället reglerade underhållet civilrättsligt. Detta gäller främst barn som lever i hushåll med låg ekonomisk standard. Det kan vara svårt att mäta ekonomisk utsatthet bland barn med särlevande föräldrar, men om fler skulle reglera underhållsskyldigheten civilrättsligt skulle det ha positiva effekter på faktisk ekonomisk utsatthet. har tillsatt en interdepartemental arbetsgrupp för en fördjupad översyn av dessa frågor. Regeringen avser att återkomma med förslag till hur föräldrar kan ges bättre stöd för att i en större utsträckning reglera underhåll till barn samt vilken instans som kan bistå föräldrar med sådant stöd. av lagstiftningen om graviditetspenning Regeringen gav , som en följd av tillkännagivande i (2010/11:SfU1), Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) i uppdrag att analysera tillämpningen av lagstiftningen inom graviditetspenning och sjukpenning i ärenden som rör kvinnor med graviditetsrelaterade besvär. ISF beskriver i sitt svar på regeringsuppdraget att det finns tillämpningsproblem främst avseende graviditetspenningen. Sedan granskningen genomfördes har ny rättspraxis tillkommit i form av tre domar i , två och den senaste . har även tagit fram en åtgärdsplan med anledning av ISF:s rapport. De nya vägledande domstolsavgörandena, kontinuerliga kvalitetsförbättringsarbete och de åtgärder som nu vidtar, bör leda till en rättsenlig och mer likformig tillämpning. Regeringen anser dock att det är av stor vikt att fortsatt följa utvecklingen av hur lagstiftningen om graviditetspenning tillämpas. Regeringen har därför beslutat att ge ISF i uppdrag att följa upp tillämpningen av lagstiftningen om graviditetspenning med anledning av sin tidigare granskning . Om analysen visar att det finns brister i tillämpningen ska förslag till åtgärder redovisas. Uppdraget ska redovisas till . Regeringen har som mål att göra det enklare och mera lönsamt att vara företagare och bedriver ett reformarbete för att stärka incitamenten att starta, driva och utveckla företag. En kvinna som under slutet av graviditeten inte kan utföra ett fysiskt påfrestande arbete kan få graviditetspenning. Det gäller oavsett om hon är arbetstagare eller om hon är egenföretagare. En gravid kvinna kan dessutom få graviditetspenning om hon, enligt en föreskrift som har meddelats med stöd av 4 kap. 6 § arbetsmiljölagen (1997:1160), har förbjudits att arbeta under graviditeten därför att det föreligger risker i arbetsmiljön. Sådana föreskrifter kan emellertid endast meddelas för arbetstagare varför egenföretagare saknar möjlighet att få graviditetspenning på grund av risker i arbetsmiljön. Det är inte tillfredsställande att möjligheten att beviljas graviditetspenning på grund av risker i arbetsmiljön beror på om man är anställd eller egenföretagare. För att skapa en ökad balans i villkoren för och behandlingen av företagare och anställda i trygghetssystemen har regeringen därför föreslagit att en gravid egenföretagare ska ha rätt till graviditetspenning på grund av risker i arbetsmiljön (prop. 2012/13:159 Graviditetspenning till egenföretagare på grund av risker i arbetsmiljön). Regelförenklingar underlättar för föräldrarna och ökar förtroendet för och socialförsäkringen. De medför också förbättrade möjligheter till bland annat automatiserad handläggning och självbetjäning. slopades kravet på att lämna intyg om barns frånvaro för att få tillfällig föräldrapenning, vilket underlättar för föräldrar vid ansökan om tillfällig föräldrapenning och innebär minskad administration för både , förskolor och skolor. kan tillfällig föräldrapenning betalas ut under per förälder och barn i samband med att ett barn som är har avlidit. Förmånen får tas ut tidigast från och med dagen efter den då barnet avlidit och senast för den dag som infaller . har i sitt uppdrag om regelförenklingar (dnr 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 12 S2012/4505/FST) föreslagit att den tidsrymd under vilken dagarna kan tas ut utökas för att bättre tillgodose föräldrarnas behov. Regeringen instämmer i bedömning och avser därför att föreslå att tidsfristen utökas . För att skapa större flexibilitet för studerande föräldrar och möjligheter för dem att snabbare fullfölja sina studier har regeringen gett i uppdrag att utreda möjligheten att studerande får en möjlighet att, liksom förvärvsarbetande, överlåta tillfällig föräldrapenning till någon annan som stannar hemma från arbetet för att vårda ett sjukt barn. I syfte att förenkla reglerna inom den tillfälliga föräldrapenningen gav regeringen i uppdrag att utreda möjligheterna till ett borttagande av anmälningsplikten från första vårddagen inom den tillfälliga föräldrapenningen. utredningar bereds inom . Regeringen önskar också pröva möjligheterna att förenkla reglerna inom den ekonomiska familjepolitiken, exempelvis genom att ta bort anmälningsplikten och ge föräldrar möjlighet att få utökade möjligheter att få föräldrapenning i samband med inskolning och besök på mödravårdscentralen samt att avskaffa anmälningsskyldigheten för flerbarnstillägg när barn är . Även fler av de förslag rörande den ekonomiska familjepolitiken som inkommit med avser regeringen att återkomma till. Förslagen ökar föräldrarnas förtroende för försäkringen, stärker valfriheten samt förbättrar möjligheterna till automatisering av handläggningen med sänkta administrationskostnader som följd. Insatser för att underlätta Föräldrapenningen har tre olika nivåer, sjukpenningnivå, grundnivå och lägstanivå. Med sjukpenningnivå avses att förälderns sjukpenninggrundande inkomst ligger till grund för beräkning av föräldrapenningen. Föräldrapenning på grundnivån, som uppgår till per dag, lämnas om föräldern saknar sjukpenninggrundande inkomst eller inte uppfyller vissa kvalificeringsvillkor. Lägstanivån uppgår till per dag.