prop · H1031d27 · 2013-09-18 00:00:00 — året, med god balans mellan olika insatser rörande såddfinansiering, inklusive verifiering, och affärsutveckling inklusive utveckling av inkubatorer. har tydligt uttryckt vikten av att fortsätta verka lokalt, regionalt och nationellt för att uppfylla sina mål. De utvärderingar som bolaget har gjort, bland annat kundnöjdhetsmätningar och uppföljning av hur portföljbolagen utvecklas , visar på relevansen av och kvaliteten i verksamhet. erbjuder såväl rådgivning som finansiering till enskilda innovatörer och företag. Efterfrågan på tjänster ökade 2012. Kundundersökningar avseende verksamheten visar på hög nöjdhet, t.ex. kan nio av tio kunder tänka sig att rekommendera till andra. Det är regeringens bedömning att innovationsverksamhet visar gott resultat och bidrar till att idéer kommersialiseras i nya eller befintliga företag, vilket i sin tur bidrar förnyelse och tillväxt i ekonomin. Regeringen gör bedömningen att tillgången till såddkapital och förutsättningarna för kommersialisering av kunskapsintensiva affärsidéer förbättras genom att resurser nu finns inom . Väl fungerande system för immaterialrätt är en förutsättning för konkurrenskraft Immaterialrätten är ett nyckelområde för tillväxt och konkurrenskraft och utgör en del av ramvillkoren för innovation både inom universitet och högskolor och omgivande samhälle. Im- materialrätten gör det möjligt för den individ eller organisation som utvecklat en ny idé eller skapat något kreativt att, med vissa begränsningar, tillgodogöra sig värdet av det nya. Regeringen bedömer att immaterialrätten och de immaterialrättsliga skydden får en allt större betydelse som strategiska verktyg för värdeskapande och nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap. Därför blir det allt viktigare för företagen att i sina affärsstrategier ha överblick och kontroll över de immateriella tillgångarna. Kraven ökar både på företagens egen kompetens och på kompetensen och kunskapen hos rådgivare och expertis. PRV har här en viktig roll genom att bl.a. informera om och bidra till ökad förståelse för hanteringen av immateriella tillgångar hos företag och aktörer inom det offentliga innovationssystemet. Vidare har regeringen uppdragit år PRV och att förbättra finansie- ring, rådgivning och kompetenshöjning – framför allt för kunskapsintensiva små- och medelstora företag när det gäller affärsstrategisk hantering av immateriella tillgångar. Uppdraget ska redovisas senast . har PRV förbättrat sina handläggningstider inom alla verksamhetsområden och har i stort uppnått sina mål. volymer för ansökningar minskade betydligt och kostnaderna har hållits på en låg nivå. Jämfört har processen för ansökan om auktorisation effektiviserats. Den huvudsakliga anledningen till att PBR inte nådde sitt mål vad gäller handläggningstider är att domstolen inte kunnat genomföra en planerad förstärkning och organisationsförändring på patentsidan. PBR har därför en för hög medelbehandlingstid av ärenden (patentmål). PBR har av ekonomiska skäl tvingats dra ner sitt engagemang i form av biträde till de allmänna domstolarna i patentmål. Sålunda följdes minskningen 2011 av ett totalt stopp för den verksamheten . Från är verksamheten återupptagen och PBR räknar med att 2013 kunna ställa domarresurser till de allmänna domstolarnas förfogande i en omfattning som motsvarar en årsarbetskraft. Regeringen avser att tillse att PBR även fortsättningsvis har tillräckliga ekonomiska ramar för att kunna bedriva verksamheten i nödvändig utsträckning. Insatser för miljödriven näringslivsutveckling ger ökade affärsmöjligheter Klimat- och miljöutmaningen utgör ett av vår tids största hot, men innebär också en möjlighet att skapa nya jobb och nya företag, öka exportintäkterna och bidra till en bättre miljö både här hemma och i vår omvärld. Runt om i världen görs stora investeringar inom områden som förnybar energi, avfallshantering, vattenrening och hållbar stadsutveckling. Detta öppnar stora möjligheter för svenska lösningar och svenskt näringsliv att matcha behov och efterfrågan för en hållbar tillväxt, utveckling och jobbskapande i och globalt. ligger långt framme när det gäller att ställa om system och produktion och har stor kunskap på ett flertal områden, t.ex. kring hållbar stadsutveckling och systemlösningar. De insatser som genomförs inom ramen för regeringens miljötek- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 nikstrategi syftar till att bidra till ökade förutsättningar för företag att dra nytta av de möjligheter som finns. Dock är det ännu för tidigt att dra några slutsatser hur väl insatserna inom ramen för strategin har fungerat. Tillväxtanalys har i uppdrag att följa och utvärdera strategins genomförande och kommer längre fram kunna presentera vilka resultat och effekter strategin har bidragit till. 3.5.4Ramvillkor för företag och konkurrens Goda ramvillkor för företag och företagande – för att skapa tillväxt och sysselsättning Grunden för arbete, tillväxt och välfärd läggs genom fri företagsamhet. Goda ramvillkor för företag och företagande är därför av central betydelse för utvecklingen i landet. Genom öppna marknader med väl fungerande konkurrens skapas förutsättningar för ett livskraftigt, innovativt och dynamiskt näringsliv som kan anpassa sig till nya förutsättningar. Med ramvillkor för företag och företagande avses generella system och regelverk som anger villkor och förutsättningar för att starta, driva och utveckla företag. Dessa villkor påverkar i hög grad företagens vardag och dess närmare utformning kan vara avgörande för centrala beslut i företagen om t.ex. investeringar, lokalisering och anställning. Det är därför viktigt för regeringen med en så bred och tydlig förankring med näringslivet som möjligt. Genom kontakter och dialog med företag, olika näringslivsorganisationer och andra företrädare för näringslivet samt forskare arbetar regeringen för att identifiera problem och hinder i lagstiftning och regelverk samt otydliga och administrativt betungande bestämmelser som motverkar ett gynnsamt och dynamiskt företagsklimat. Sådana förslag och probleminventeringar ligger senare till grund vid översyn av regelverk, både på nationell och internationell nivå, inom sådana områden som berör företag och företagande och bidrar även till att en helhetssyn kan upprätthållas. Syftet är att regelverken ska vara så enkla, tydliga och ändamålsenliga som möjligt inom det område regelverket avser att reglera. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Ramvillkor är dock mer än bara rättsliga regelverk. Det kan även handla om administrativa system som företagen har att hantera i sin vardag för att t.ex. sköta betalningar och fakturering samt hantera blanketter och deklarationer. Det kan också handla om graden av offentlig kontroll och tillsyn över företagens verksamhet eller produktion. Möjligheten för företagen att få tillgång till information och service som krävs för verksamheten kan också i hög grad påverka förutsättningar att starta och driva företag. Myndigheternas tillgänglighet och service har därför stor betydelse när det gäller att skapa goda ramvillkor för företag. Dessutom påverkar naturligtvis faktorer som omfattningen av det offentliga åtagandet, graden av statlig styrning och reglering samt hur stor del av marknaden som är öppen för konkurrens. Sådana administrativa system bör inte ge upphov till omotiverade administrativa bördor eller andra hinder för företagen, utan i stället i mesta möjliga mån utformas för att stödja och underlätta för företagen. Att främja åtgärder som utvecklar och förenklar systemen är ytterligare ett viktigt led i regeringens arbete med att skapa goda ramvillkor för företag och företagande. Exempel på områden som har stor betydelse när det gäller ramvillkor för företag och företagande är skatter, arbetsrätt, associations- och bolagsrätt, handelsrätt, miljörätt, regler om finansiering samt ekonomisk redovisning och revision. Nedan följer ett urval av åtgärder som regeringen har vidtagit på områden som har stor betydelse för företag. Åtgärder för att skapa goda ramvillkor för företag och företagande Skattesystemets utformning har stor betydelse för incitamenten att starta och driva företag i . Genom goda skattemässiga villkor för företagande och investeringar i skapas tillväxt i hela landet, vilket tryggar sysselsättning och skapar välfärd. Regeringen har arbetat med att förbättra de skattemässiga förutsättningarna för redan existerande företag och med att underlätta tillkomsten av fler och växande företag. Förmögenhetsskatten har avskaffats och bolagsskatten, arbetsgivaravgifterna och egenavgifterna har sänkts. Skatten har sänkts för kvalificerade ägare i fåmansföretag och för enskilda näringsidkare. Skattereduktion för hushållstjänster och för reparation, underhåll, till- och ombyggnad genom det s.k. husavdraget har införts. Momsen på restaurang- och cateringtjänster har sänkts. Även jobbskatteavdraget har förbättrat förutsättningar för företagande. Regeringen fortsätter detta arbete och har som ambition att ytterligare förbättra företagsklimatet och villkoren för företagande, investeringar och sysselsättning i . En strategisk del av arbetet sker genom som regeringen tillsatte /2011 med uppdrag att se över företagsbeskattningen (dir. 2011:1). Kommittén har ett brett uppdrag att se över företagsbeskattningen och slutredovisning ska ske senast . I kommitténs huvuduppdrag ingår bl.a. att se över möjligheterna att förbättra den skattemässiga neutraliteten mellan eget och lånat kapital samt ta fram förslag som breddar skattebasen för att möjliggöra en sänkning av de skatter som betalas av bolagssektorn. Förändringar ska ske på ett sätt som medför goda skattemässiga villkor för företagande. Kommittén ska undersöka hur mer generellt utformade regler som begränsar möjligheten att göra ränteavdrag tillsammans med åtgärder för att stärka det egna kapitalet kan bidra till ökad motståndskraft hos företagen och till stabila skatteintäkter. En av utgångspunkterna för uppdraget är att en konkurrenskraftig skattebelastning inom bolagssektorn leder till ökad sysselsättning, bredare skattebas och en starkare tillväxt. Kommittén ska även se över reglerna om koncernbidrag och underprisöverlåtelser samt analysera om det bör införas en källskatt på räntebetalningar. Kommittén lämnade sitt första delbetänkande avseende skatteincitament för riskkapital (SOU 2012:3) och lämnades ett andra delbetänkande med förslag på skatteincitament för forskning och utveckling (SOU 2012:66). Tillgången till kapital är en avgörande framgångsfaktor för nystartade och unga företag samt för expansiva och innovativa företag. Ny- startade företag och mindre, växande företag kan dock ha svårt att finna extern finansiering. För att stimulera tillgången på kapital i mindre företag har regeringen lämnat propositionen Investeraravdrag (prop. 2012/13:134) till med förslag till ett investeraravdrag för investeringar i företag av mindre storlek. Förslaget innebär att fysiska personer som förvärvar andelar i ett företag av mindre storlek i samband med företagets bildande eller vid en nyemission får göra avdrag med hälften av betalningen för andelarna i Avdrag ges med högst per person och år. Förslaget baseras delvis på första delbetänkande. Investeraravdraget är ett statligt stöd som måste godkännas av kommissionen innan det kan träda i kraft. Åtgärden godkändes av kommissionen och avses att efter avslutad riksdagsbehandling att träda i kraft . Den företagsform som de flesta företagare först kommer i kontakt med är enskild firma. De skatterättsliga reglerna för enskilda näringsidkare uppfattas dock som onödigt krångliga. Regeringen tillsatte därför en utredning som ska utvärdera och förenkla de skatterättsliga reglerna för enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag samt lämna förslag på hur dessa regler kan förenklas och förbättras (dir. 2012:116). En utgångspunkt för de förslag som utredningen lämnar är att upprätthålla neutraliteten mellan olika företagsformer. Uppdraget ska redovisas . I enlighet med vad regeringen uttalat i budgetpropositionen kommer regeringen se över beskattning vid överlåtelser av kvalificerade andelar i samband med generationsskiften i fåmansföretag. tillsatte regeringen en utredning i syfte att lämna förslag till hur rättssäkerheten i skatteförfarandet kan stärkas ytterligare (dir. 2012:14). lämnade utredningen sitt betänkande Förbudet mot dubbla förfaranden och andra rättssäkerhetsfrågor i skatteförfarandet (SOU 2013:62). Utredningen föreslår bl.a. ett samordnat förfarande i domstol för att pröva en felaktighet eller passivitet i ett ärende om skatt i de fall felaktigheten eller passiviteten kan leda både till en administrativ och en straffrättslig sanktion. Utredningen föreslår även att skälig ersättning för ombud, biträde eller utredning i ett ärende eller mål om skatt, förutom för de fall som gäller , även ska kunna medges i de fall den sökandes förvärvsinkomst/nettoomsättning inte överstiger vissa beloppsnivåer. Det är viktigt att de allmänna förvaltningsdomstolarna kan svara upp mot de höga krav som ställs i målen. Ett område med särskilda utmaningar är skatteområdet. tillsatte regeringen därför en utredning med uppdrag att analysera om det finns anledning till en ökad specialisering av skattemålshanteringen i domstol och ge förslag till en fortsatt utveckling av 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 förvaltningsprocessen (dir. 2013:49). God skattekompetens i domstolarna är av stor vikt för skattesystemets legitimitet och för förtroendet för skatteprocessen. Uppdraget ska redovisas . Som ett ytterligare steg i att stärka rättssäkerheten för enskilda tillsatte regeringen en utredning om förbättrade möjligheter till förhandsbesked i skattefrågor (dir. 2013:80). Utredaren ska göra en översyn av förhandsbeskedsinstitutet och också analysera om det finns behov av någon kompletterande form av bindande besked i förväg i skattefrågor i enskilda fall. trädde en rad näringspolitiskt viktiga reformer på skatteområdet i kraft. Förslagen syftar till att göra det enklare och mer lönsamt att starta och driva företag samt att anställa. Bland förslagen kan nämnas följande. Bolagsskatten sänktes , från till . Den nominella bolagsskatten är av central betydelse för företagens investerings- och lokaliseringsbeslut och påverkar därmed i förlängningen produktionen och sysselsättningen i . Åtgärden innebär en kostnadssänkning för de berörda företagen, utan att de administrativa kostnaderna påverkas. Som en konsekvens av detta sänktes även expansionsfondsskatten i motsvarande mån, dvs. från till av det belopp som dras av vid avsättning till expansionsfond. Sänkningen av expansionsfondsskatten innebär en skattelättnad för de allra minsta företagen. Vid omvandling av den gamla fonden till en ny, avsatt med den nya expansionsfondsskatten, innebär åtgärden dessutom en engångsförstärkning för företagen. Reglerna om nedsättning av egenavgifter förenklades genom att kravet på att avdraget vid beräkningen av egenavgifter för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag ska uppfylla villkor i kommissionens regelverk för stöd av mindre betydelse togs bort. Bakgrunden till åtgärden är att kommissionen beslutade att avdraget inte utgör statligt stöd. Kopplingen av avdraget till kommissionens regelverk för statligt stöd av mindre betydelse behövs därmed inte längre. Det innebär i sin tur att kravet på att avdraget ska begäras i inkomstdeklarationen samt skyldigheten att i inkomstdeklarationen lämna de uppgifter som behöver för att 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 kunna bedöma om villkoren är uppfyllda kunde tas bort. Reglerna om skattereduktion för hushållsarbete kompletterades med läxhjälp för elever. Reglerna har inneburit tillämpningssvårigheter varför dessa kompletterades så att hjälp med läxor och annat skolarbete till elever i , gymnasieskolan och motsvarande skolformer uttryckligen omfattas av skattereduktionen. Arbetet ska utföras i eller i nära anslutning till bostaden. Åtgärden innebär en förbättringsåtgärd för företag som tillhandahåller sådana tjänster. Miljölagstiftningen skapar förutsättningar och villkor för att etablera, driva och utveckla företag i ett flertal branscher samt karaktäriseras av en hög förändringstakt genom nytillkommande lagstiftning eller förändring av existerande regler. Det är därför viktigt med ett tydligt regelverk som är enkelt att tillämpa både för företag och myndigheter. och rådets direktiv /75/EU av om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) innebär att sex befintliga sektorsdirektiv som reglerar utsläpp från industriverksamhet och energiproduktion har slagits ihop till ett enda direktiv. Cirka 1 000 anläggningar i omfattas av industriutsläppsdirektivet. trädde de ändringar i i kraft, som krävs för att genomföra direktivet (prop 2012/13:35, bet 2012/13:MJU5, rskr. 2012/13:101). De associationsrättsliga regelverken är liksom regelverken gällande ekonomisk redovisning och revision av stor betydelse för företagen. Det är därför viktigt att regelverken är ändamålsenliga, tydliga och enkla att tillämpa. trädde ett antal ändringar i bl.a. räntelagen (1975:635) i kraft som syftar till att motverka sena betalningar och långa avtalade betalningstider i näringslivet (prop. 2012/13:36, bet. 2012/13:CU6, rskr. 2012/13:144). Genom lagändringarna genomfördes och rådets direktiv (2011/7/EU) av om bekämpande av sena betalningar vid handelstransaktioner i svensk rätt. överlämnades betänkandet Uppsägningstvister – En översyn av regelverket kring tvister i samband med uppsägning av arbetstagare (2012:62) till regeringen. I betänkandet lämnas förslag på lagändringar i lagen (1982:80) om anställningsskydd som syftar till att begränsa arbetsgivarens kostnader vid tvist om uppsägning. Betänkandet har remissbehandlats. Ärendet bereds nu vidare inom . Näringsfriheten möjliggör för företagarna att etablera näringsverksamhet med önskat innehåll och form samt att snabbt möta förändrade marknadsförutsättningar och införa effektivitetsfrämjande produktions- och distributionsformer. Inskränkningar har varit mycket sparsamma och haft särskilda bevekelsegrunder. La- gen (1986:436) om näringsförbud syftar till att hindra oseriösa näringsidkare från att fortsätta att bedriva verksamhet och bidrar till att skapa en mer rättvis spelplan för de seriösa företag som bedriver verksamhet på marknaden. Antalet näringsförbud har ökat kraftigt . Det är viktigt att regelverket gäller lika oavsett företagsform, att lagen är anpassad till nuvarande förhållanden och att det finns förutsättningar för tillsynen att vara effektiv. överlämnade Utredningen om vissa frågor om näringsförbud sitt slutbetänkande Nä- ringsförbud – tillsyn och effektivitet (SOU 2012:84). Syftet med översynen var att stärka och modernisera vissa delar av lagstiftningen och utreda hur effektiviteten vid tillsynen kan förbättras. Utredningen föreslår en ny utformning av lagen om näringsförbud mot bakgrund av att lagen blivit svåröverskådlig och behöver moderniseras. Utredningen föreslår även vissa åtgärder som syftar till att effektivisera tillsynen liksom vissa ändringar i lagen för att göra den mer heltäckande. Utredningen föreslår att det uttryckligen anges i lagen att vissa företrädare för stiftelser och utländska filialer ska omfattas och att var och en som faktiskt utövar ledning över en näringsverksamhet, oavsett associationsform, ska kunna meddelas näringsförbud. Lagen om näringsförbud bör kompletteras med bestämmelser som förbättrar (KFM:s) möjligheter att utöva sin tillsyn och få kontakt med dem som har meddelats näringsförbud. Det inledande samtal som KFM genomför med den som meddelats näringsförbud bör göras obligatoriskt, KFM bör få begära att den som har näringsförbud lämnar uppgift om inkomst- och anställningsförhållanden och om övriga omständigheter av betydelse för tillsynen, liksom att tredje man i undantagsfall, vid vite, bör få åläggas viss upplysningsskyldighet om ekonomiska mellanhavanden med den person som har näringsförbud. också att revisorers agerandeplikt enligt aktiebolagslagen, som innebär att de är skyldiga att agera om de vid revisionen finner att någon i bolagets ledning kan misstänkas för vissa typer av brott, utvidgas till att avse även misstanke om överträdelse av näringsförbud. Betänkandet har remissbehandlats och beredning pågår inom . Konkurrens är ett viktigt medel för målet om tillväxt och ökad sysselsättning Öppna och väl fungerande marknader skapar förutsättningar för fler och växande företag där kreativitet, nytänkande och kommersialisering av nya affärsmöjligheter stimuleras. Konkurrens är en av flera viktiga förutsättningar för skapandet av ett innovativt företagsklimat. Genom ökad konkurrens stiger effektiviteten, produktiviteten och konkurrenskraften hos företagen. En effektiv konkurrens kommer konsumenterna till del genom ökade valmöjligheter, högre kvalitet på produkter och lägre priser. Samhällsekonomiska effekter uppnås när fler innovativa företag i konkurrens utvecklar nya produkter och tjänster vilket stimulerar ökad sysselsättning och ekonomisk tillväxt. Arbetet inom konkurrensområdet bedrivs inom de tre områdena moderna konkurrensregler, en effektiv konkurrensmyndighet och väl fungerande marknader. Moderna och tydliga regelverk är ett par viktiga förutsättningar för att undanröja hinder för en effektiv konkurrens och för väl fungerande marknader. Konkurrenslagstiftningen är av central betydelse för att uppnå detta. För att avhålla företag från att begå överträdelser av konkurrensreglerna måste förfarandereglerna vara utformade så att såväl myndighetens förfarande som domstolsprocesserna kan bedrivas snabbt, effektivt och rättssäkert. Konkurrensreglerna måste också innehålla tillräckliga sanktionsmöjligheter. En stor del av konkurrenslagstiftningen utgör en anpassning till motsvarande regler inom EU- rätten. Det är eftersträvansvärt att det råder rättslikhet i materiellt hänseende mellan nationella och EU-rättsliga konkurrensregler. Det underlättar och minskar kostnaderna när företagen 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 ska etablera sig eller konkurrera på olika geografiska marknader. I vissa fall kan det vara aktuellt att införa särskilda sektorsspecifika regleringar för att komma till rätta med särskilda problem på en marknad och öka möjligheterna till marknadstillträde. Så har skett exempelvis inom området för elektronisk kommunikation. Även andra regler kan behöva anpassas för att inte skapa inträdeshinder för nya aktörer som vill etablera sig på en marknad. Det gäller särskilt på marknader som öppnas för konkurrens. Med anledning av Europeiska kommissionens pågående översyn av förordning (EG) nr 772/2004 om tillämpningen av artikel 81.311 i fördraget på grupper av avtal om tekniköverföring har regeringen tagit fram en promemoria om hur motsvarande svenska regler bör anpassas till den nya gruppundantagsförordningen (dnr. N2013/2196/MK). Förslaget i promemorian innebär att lagen (2008:586) om gruppundantag för konkurrensbegränsande avtal om tekniköverföring anpassas till Europeiska kommissionens nya gruppundantagsförordning, som föreslås ersätta den nu gällande när den löper ut . Syftet med anpassningen är att motsvarande materiella regler ska gälla för bedömningen av konkurrensbegränsande avtal om tekniköverföring, oavsett om svensk eller EU:s konkurrensrätt är tillämplig i det enskilda fallet. Lagändringarna föreslås träda i kraft . En effektiv tillsyn är en förutsättning för konkurrensreglernas genomslag. är tillsynsmyndighet inom konkurrens- och upphandlingsområdet. Av stor betydelse för konkurrens och väl fungerande marknader är även sektorsmyndigheternas tillsyn över efterlevnaden av sektorsregleringar. inriktar främst sina resurser på lagtillämpning. Inom området för konkurrens är kartellbekämpning och att ingripa mot privata och offentliga aktörer som missbrukar sin dominerande ställning på marknaden fortsatt prioriterat, liksom att tillämpa reglerna i konkur-