prop · H1031d18 · 2013-09-18 00:00:00 — Regeringen bedömer att ca 1 500 ungdomar kommer att omfattas av satsningen , ca 750 ungdomar 2015 och ca 375 ungdomar 2016. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Föreslagna och beräknade anslagsförändringar Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar I propositionen Vårändringsbudget har regeringen föreslagit en anpassning av åtgärderna inom utbildningssystemet och aviserat en fortsatt satsning 2014. Förslaget på utbildningsområdet innebär en tillfällig ökning av medlen till utbildningsplatser inom yrkesinriktad och viss teoretisk vuxenutbildning på gymnasial nivå motsvarande 7 000 platser samt tillfälliga medel för utbildningsplatser inom universitet och högskolor, motsvarande 1 400 platser för ingenjörsutbildningar och för sjuksköterskeutbildningar. Den föreslagna satsningen bedömdes öka utgifterna för studiemedel med 2013. Regeringen föreslår att satsningen fortsätter med motsvarande antal platser och föreslår därför att anslaget ökas med 2014. Regeringen har beslutat att lärar- och förskollärarutbildningar vid ska berättiga till studiestöd. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2014 samt beräknar att det ökar med 2015, 2016 och 2017. Regeringen föreslår i denna proposition att den högsta inkomst en studerande får ha per kalenderår utan att studiemedlen minskas, det 2016 och med 2017. Regeringen föreslår i denna proposition att åldern för rätt till studiemedel höjs med liksom åldern för när nedtrappning i rätten att låna inom studiemedelssystemet ska ske. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2014 samt beräknar att det ökar med permanent . Regeringen bedömer att den tillfälliga satsningen där den högre bidragsnivån inom studiemedlen i vissa fall kan lämnas till studerande som är bör förlängas med . Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2014 samt beräknar att det ökar med 2015 och med 2016. För att skapa ytterligare flexibilitet när det gäller utbud av utbildningar bedömer regeringen att möjligheten att anordna utbildning utan statsbidrag bör utnyttjas. De studerande bör dock kunna beviljas studiestöd för dessa utbildningar. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2014 samt beräknar att det ökar med 2015, 2016 och med 2017, se vidare under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning avsnitt 4.6.2. Ökade medel beräknas till hälso- Regeringen beräknar att anslaget ökar med 2015, 2016 och med 2017. Med anledning av att ökade medel beräknas anslaget ökar med permanent . Med anledning av att medlen till kompletterande utbildningar för personer med utländsk examen enligt förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning ökar med motsvarande ca 100 helårsstudenter föreslår regeringen att anslaget ökas med 2014 samt beräknar att det ökar med permanent . Lärlingsutbildning för vuxna (lärlingsvux) har inte nått den omfattning som regeringen tidigare beräknat och som det finns avsatta medel för. Regeringen föreslår därför att anslaget minskas med 2014 samt beräknar att det minskar med 2015. Anslagsförändringar till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar Jämfört med de makroantaganden som låg till grund för beräkning av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms anslagsbelastningen minska med 2014. Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer Utgiftsnivån bedöms minska med 2014 jämfört med . Jämfört med de antaganden om antalet studiemedelstagare under 2013 som låg till grund för beräkning av anslagsnivån i budgetpropositionen bedöms antalet studiemedelstagare minska. Anslagsförändringar till följd av övriga skäl Regleringsbeloppet när det gäller den statliga ålderspensionsavgiften blir ca -, jämfört med -. Regleringsbeloppet fastställs av och utgör skillnaden mellan den löpande inbetalda preliminära avgiften och den statliga ålderspensionsavgiften. Tabell 3.25 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:2 Studiemedel Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 14 anvisas under anslaget 1:2 Studiemedel . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till 13 , 13 respektive 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 3.8.41:3 Avsättning för kreditförluster Tabell 3.26 Anslagsutveckling 1:3 Avsättning för kreditförluster Anslaget får användas för avsättning till kreditreserv för utgifter för konstaterade förluster på utlåning samt för förväntade förluster på nyutlåning enligt studiestödslagen (1999:1395). Anslaget får även användas för avsättning till kreditreserv för att täcka kostnader för nedskrivning och inlösen av vissa studielån med statlig kreditgaranti samt för avskrivning av återkrav som avser lån. Bestämmelser om finansiering av kreditförluster hänförliga till statens utlåning finns i budgetlagen (2011:203) och i förordningen (2011:211) om utlåning och garantier. Bestämmelser finns även i kungörelsen (1961:384) om avskrivning av lån för studier. En anpassning av hanteringen av studielån till budgetlagens bestämmelser medför att hanteringen av kreditförluster förändras. Regeringens överväganden med anledning av dessa förändringar har redovisats i avsnitt 3.8.1. Anslaget är nytt och har inte anvisats några medel i statens budget . I årets budgetförslag redovisas inga andra förslag till förändringar än anslagsförändringar till följd av de reformer som presenteras i denna proposition samt överföring av budgetmedel från det tidigare anslaget 1:3 Studiemedelsräntor som upphör 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 är förlustavsättningen beräknad till av utlånat belopp. Regeringens förslag: Tilläggslånet inom studiemedlen höjs från av prisbasbeloppet för en heltidsstuderande, vilket motsvarar en höjning med ca per studiemånad . Tilläggslån ska även få lämnas för studier på deltid . Ärendet och dess beredning Den studiesociala kommittén har i sitt betänkande Stärkt stöd för studier (SOU 2009:28) föreslagit bl.a. att tilläggslån även ska kunna lämnas vid deltidsstudier. Betänkandet har varit föremål för remissbehandling. Ingen av remissinstanserna har haft några synpunkter på en utvidgning i den delen (U2009/2195/SV). CSN har under beredningen av ärendet beretts tillfälle att yttra sig över förslaget och har inte haft några invändningar. Skälen för regeringens förslag Studiemedlen är den viktigaste finansieringskällan för de flesta studerande på olika utbildningsnivåer. Studiemedel består av studiebidrag, studielån, tilläggsbidrag, tilläggslån och merkostnadslån. Beloppen är huvudsakligen kopplade till prisbasbeloppet och beräknas . Totalbeloppet (studiebidrag och studielån) uppgår till per studiemånad. För en studerande som också har tilläggslån är totalbeloppet per studiemånad . Tilläggslån kan lämnas till heltidsstuderande fr.o.m. det år då de fyller . För att få tilläggslån måste den studerande ha haft en inkomst året före studiernas början på av prisbasbeloppet (). Tilläggslånet syftar till att underlätta övergången från arbete till studier för äldre studerande, då dessa ofta har högre levnadsomkostnader till följd av att den tidigare arbetsinkomsten gett förutsättningar för detta. För att ytterligare underlätta övergången mellan arbete och studier föreslår regeringen att tilläggslånet höjs från till av prisbasbeloppet för en heltidsstuderande fr.o.m. . Studiemedelsbeloppet blir därmed ca högre per studiemånad vid heltidsstudier. I syfte att bättre anpassa tilläggslånet till olika individers behov föreslås vidare att tilläggslån även ska kunna lämnas vid deltidsstudier om , vilket inte är möjligt . Beloppsnivån ska vara anpassad till studieomfattningen. Denna förändring föreslås gälla fr.o.m. . Studiestödslagen (1999:1395) föreslås ändras i enlighet med ovanstående. Berörd föreslagen paragraf (3 kap. 14 §) har vidare utformats så att den upplyser om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar vissa ytterligare föreskrifter. Regeringens lagförslag finns i avsnitt 2.1. Regeringen har tidigare, i propositionen Studiemedel i en globaliserad värld (prop. 2012/13:152) gjort bedömningen att tilläggslån även bör kunna lämnas för studier inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) och i . Föreslagna och beräknade anslagsförändringar Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar Beloppen beräknas utifrån förväntad nyutlåning utifrån de satsningar som presenteras i denna proposition. Regeringen föreslår att tilläggslånet i studiemedlen ska höjas och att tilläggslånet även får lämnas för studier på deltid. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2014 och beräknar att det ökar med 2015, 2016 samt 2017. Regeringen föreslår i denna proposition att den högsta inkomst en studerande får ha per kalenderår utan att studiemedlen minskas, det s.k. fribeloppet, ska höjas med ca . Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2014 samt beräknar att det ökar med 2015, 2016 och med 2017. Regeringen föreslår i denna proposition att åldern för rätt till studiemedel höjs med , liksom åldern för när nedtrappning i rätten att låna inom studiemedelssystemet ska ske. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2014 samt beräknar att det ökar med permanent . Regeringen gör bedömningen att även avskrivningsåldern för studielån bör höjas. Regeringen beräknar att anslaget minskar med permanent . Regeringen bedömer att den tillfälliga satsningen där den högre bidragsnivån inom studiemedlen i vissa fall kan lämnas till studerande som är bör förlängas med . Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2014 samt beräknar att det ökar med 2015 och med 2016. För att skapa ytterligare flexibilitet när det gäller utbud av utbildningar bedömer regeringen att möjligheten att anordna utbildning utan statsbidrag bör utnyttjas. De studerande bör dock kunna beviljas studiestöd för dessa utbildningar. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2014 samt beräknar att det ökar med permanent . Ökade medel beräknas till hälso- och sjukvårdsutbildningar i motsvarande 340 helårsstudenter , 515 helårsstudenter och 720 helårsstudenter . Regeringen beräknar att anslaget ökar med 2015, 2016 och med 2017. Med anledning av att ökade medel beräknas anslaget ökar med permanent . Med anledning av att medlen till kompletterande utbildningar för personer med utländsk examen enligt förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning ökar med motsvarande ca 100 helårsstudenter föreslår regeringen att anslaget ökas med 2014 samt beräknar att det ökar med permanent . Lärlingsutbildning för vuxna (lärlingsvux) har inte nått den omfattning som regeringen tidigare beräknat och som det finns avsatta medel för. Regeringen föreslår därför att anslaget minskas med 2014 samt beräknar att det minskar med 2015. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Anslagsförändringar till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar Anslaget påverkas av förändrade makroekonomiska förutsättningar. Vid ändrade prisbasbelopp påverkas det totala studiemedelsbeloppet och därmed även studielånet som utgör grund för avsättning för förväntade förluster. Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer Anslaget påverkas av förändrad volym av utlånade medel samt av förändringar i förlustavskrivningar på lån tagna . Anslagsförändringar till följd av överföring från andra anslag I samband med att anslaget 1:3 Studiemedelsräntor avvecklas överförs medel därifrån till detta anslag, motsvarande konstaterade förluster, förväntade förluster och avskrivning av återkrav. Regeringen föreslår att medel överförs från kronor 2015, 1 2016 och 1 2017 enligt tabell 3.27. Tabell 3.27 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:3 Avsättning för kreditförluster Förändring till följd av: till/från andra anvisas under anslaget 1:3 Avsättning för kreditförluster . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till 1 , 1 respektive 1 . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 3.8.51:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor Tabell 3.28 Anslagsutveckling 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor Anslaget får användas för statens utgifter avseende nedsättning av studiemedelsräntor, för ränteutgifter på lån för återkrav av studiemedel och för avgifter till för studielån upplånade efter 1988 enligt studiestödslagen (1973:349), studiestödslagen (1999:1395) och lagen (1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa. får anslaget även användas för ränteutgiften avseende kvartal 4, 2013, och för att täcka eventuellt underskott på det tidigare anslaget 1:3 Studiemedelsräntor. De viktigaste faktorerna som styr utgifterna på anslaget är upplåningsräntan och storleken på CSN:s totala skuld till för studielån tagna efter 1988. Den totala skulden för studielån i förändras med de belopp som utlånas som nya lån och med de belopp som återbetalas av låntagarna. Även avskrivningar och konvertering av lån i äldre system till lån som finansieras i påverkar den totala skulden. För att anpassa hanteringen av studiemedelsräntor till kreditmodellen enligt budgetlagen bör de räntor som de studerande betalar för studielån disponeras för att finansiera räntekostnaderna för upplåningen i . Det innebär att statens nettokostnad för studiemedels- räntor, som utgörs av den 30-procentiga nedsättningen av räntan som gäller i förhållande till CSN:s låntagare, tydliggörs på statens budget. För lån upptagna i för att finansiera lånedelen i återkravsfordran belastas anslaget med ränteutgifter, låntagarnas betalning av räntor avseende återkrav redovisas mot inkomsttitel. Anslaget är nytt och har inte anvisats några medel i statens budget . I årets budgetförslag redovisas inga andra förslag till förändringar än anslagsförändringar till följd av de reformer som presenteras i denna proposition samt överföring av budgetmedel från det tidigare anslaget 1:3 Studiemedelsräntor som upphör . Föreslagna och beräknade anslagsförändringar Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar Beloppen beräknas utifrån förväntad nyutlåning utifrån de satsningar som presenteras i denna proposition. Regeringen föreslår i denna proposition att den högsta inkomst en studerande får ha per kalenderår utan att studiemedlen minskas, det s.k. fribeloppet, ska höjas med ca . Statens utgifter för studiemedelsräntor bedöms därför öka med 2014 och beräknas öka med permanent . Regeringen föreslår i denna proposition att åldern för rätt till studiemedel höjs med , liksom åldern för när nedtrappning i rätten att låna inom studiemedelssystemet ska ske. Regeringen föreslår att anslaget ökas med samt beräknar att det ökas med permanent . Regeringen föreslår att tilläggslånet inom studiemedlen ska höjas och att tilläggslånet även får lämnas för studier på deltid. Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2014 samt beräknar att det ökas med 2015, 2016 och med 2017. Regeringen bedömer att den tillfälliga satsningen där den högre bidragsnivån inom studiemedlen i vissa fall kan lämnas till studerande som är bör förlängas med . Regeringen föreslår att anslaget ökas med 2014 samt beräknar att det ökas med 2015 och med 2016. För att skapa ytterligare flexibilitet när det gäller utbud av utbildningar bedömer regeringen att möjligheten att anordna utbildning utan statsbidrag bör utnyttjas. De studerande bör dock kunna beviljas studiestöd för dessa utbildningar. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2014 samt beräknar att det ökas med 2015, 2016 och med 2017. Ökade medel beräknas till hälso- och sjukvårdsutbildningar i motsvarande 340 helårsstudenter , 515 helårsstudenter och 720 helårsstudenter . Regeringen beräknar att anslaget ökas med 2015, 2016 och med 2017. Med anledning av att ökade medel beräknas anslaget ökar med permanent . Med anledning av att medlen till kompletterande utbildningar för personer med utländsk examen enligt förordningen (2008:1101) om högskoleutbildning som kompletterar avslutad utländsk utbildning ökar med motsvarande ca 100 helårsstudenter föreslår regeringen att anslaget ökas med 2014 samt beräknas öka med permanent . Lärlingsutbildning för vuxna (lärlingsvux) har inte nått den omfattning som regeringen tidigare beräknat och som det finns avsatta medel för. Regeringen föreslår därför att anslaget minskas med 2014 samt beräknar att det minskar med 2015. Anslagsförändringar till följd av förändrade makroekonomiska förutsättningar De makroekonomiska förutsättningar som påverkar statens utgifter för studiemedelsräntor är nivån på upplåningsräntan i och prisbasbeloppet. Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer Anslaget påverkas av förändrad volym av utlånade medel. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Anslagsförändringar till följd av överföring från andra anslag I samband med att anslaget 1:3 Studiemedelsräntor avvecklas överförs medel därifrån till detta anslag för tidigare beslutade satsningar motsvarande statens utgifter för studiemedelsräntor beräknade enligt den presenterade modellen. Regeringen föreslår att medel överförs från anslag 1:3 Studiemedelsräntor till anslag 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor enligt följande: 1 600,5 miljoner kronor 2016 och 1 2017. Tabell 3.29 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive 1 . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 3.8.61:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Tabell 3.30 Anslagsutveckling 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan (Rg-bidrag). Anslaget får även användas för utgifter för bidrag till kursdeltagare i teckenspråksutbildning för föräldrar till barn som för kommunikation är beroende av teckenspråk (TUFF). Anslaget får användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift för bidrag till kursdeltagare i TUFF-utbildning. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till anordnare av TUFF-utbildning. Bestämmelser om bidrag till elever vid Rh- anpassad gymnasieutbildning samt till elever i utbildning för döva eller hörselskadade finns i förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan. Bestämmelser om bidrag till anordnare av och deltagare i TUFF-utbildning finns i förordningen (1997:1158) om statsbidrag för teckenspråksutbildning för vissa föräldrar. Bestämmelser om statlig ålderspensionsavgift för bidrag till kursdeltagare finns i förordningen (1998:1512) om statliga ålderspensionsavgifter m.m. Tabell 3.31 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:5 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:6 Bidrag till kostnader vid viss gymnasieutbildning och vid viss föräldrautbildning i teckenspråk . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . 3.8.71:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål Tabell 3.32 Anslagsutveckling 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för produktion av studielitteratur för högskolestuderande som är synskadade, rörelsehindrade eller dyslektiker och för utvecklingsprojekt i syfte att effektivisera produktionsmetoder. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Anslaget får även användas för utgifter för räntor och amortering av lån för att utveckla en talboksproduktion baserad på inläsning genom s.k. talsyntes till den del dessa utgifter inte har finansierats med de medel som för tilldelats det under utgiftsområde 16 uppförda anslaget 25:74 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor. Anslaget disponeras av Myndigheten för tillgängliga medier. Myndighetens namn var Talboks- och . Myndigheten ska i samverkan med övriga bibliotek förse synskadade och andra läshandikappade med litteratur. Utgiften påverkas av bl.a. antalet studerande med funktionsnedsättning som begär anpassad studielitteratur. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015. Skälen för regeringens förslag Myndigheten för tillgängliga medier ansvarar för produktion av studielitteratur för högskolestuderande som är synskadade, rörelsehindrade eller dyslektiker. Produktionen sker i form av beställningar som innebär utgifter följande budgetår. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål beställa produktion av studielitteratur som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015. Tabell 3.33 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål Erhållet/föreslaget bemyndigande ökade antalet producerade titlar. Kostnaderna för verksamheten minskade dock eftersom andelen talböcker med syntetiskt tal med en lägre kostnad att framställa ökade. Antalet studerande som har rätt att beställa nyproduktion av obligatorisk kurslitteratur var 4 383 personer . Effektiviserade produktionsmetoder har inneburit att anslaget inte har utnyttjats helt . Regeringen föreslår därför att anslaget minskas med 2014. Anslaget beräknas minska med permanent . 12:2 Bidrag till nationell och internationell ungdomsverksamhet under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid föreslås öka med motsvarande belopp 2014 och beräknas öka med permanent . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.34 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:6 Bidrag till vissa studiesociala ändamål . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . Tabell 3.35 Anslagsutveckling 1:7 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 339 927 tkr prisnivå. 3Motsvarar 339 927 tkr prisnivå. 4Motsvarar 339 827 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Centrala förvaltningsutgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Det ekonomiska målet för den avgiftsfinansierade verksamheten är att avgiftsintäkterna ska bidra till verksamhetens finansiering. CSN bör undantas från bestämmelsen i 15 § anslagsförordningen (2011:223) om att inkomster som en myndighet får disponera och som till en obestämd del ska täcka utgifterna i en viss verksamhet ska redovisas mot anslag på samma grund som utgifterna. I stället ska inbetalade avgifter redovisas mot anslaget. Avgifterna avser expeditionsavgifter, påminnelseavgifter, övriga administrativa avgifter och uppläggningsavgifter. Tabell 3.36 Offentligrättslig verksamhet -4,1 Regeringen gör bedömningen att en kostnadsersättning för elever i gymnasial lärlingsutbildning bör införas. För att säkerställa CSN:s hantering av detta föreslår regeringen att anslaget ökas med 2014 och beräknar att det ökar med 2015, 2016 och 1,9 miljoner uppförda anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet föreslås minska med motsvarande belopp.