prop · H1031d19 · 2013-09-18 00:00:00 — 10NV=naturvetenskapsprogrammet, SP=samhällsvetenskapsprogrammet, TE=teknikprogrammet, ES=estetiska programmet, BP=bygg-programmet, EN=energiprogrammet, HV=hantverksprogrammet, NP=naturbruksprogrammet, IP=industriprogrammet, OP=omvårdnadsprogrammet, EC=energiprogrammet, LP=livsmedelsprogrammet, BF=barn- och fritidsprogrammet, HP=handels- och administrationsprogrammet, MP=medieprogrammet, FP=fordonsprogrammet, HR=hotell- och restaurangprogrammet fall innebar bytet att eleven började om i årskurs 1 på den nya utbildningen, vilket innebär ett extra studieår. Det förekommer även att elever byter program senare under sin gymnasietid. Av eleverna 1 /12 återfanns , ca 3 660 elever, inte i gymnasieskolan efterföljande läsår. Dessa hade gjort studieuppehåll eller avbrutit sina studier. Här finns stora skillnader mellan programmen. Av eleverna på nationella program hade gjort studieuppehåll eller avbrutit sina studier medan motsvarande andel för elever på introduktionsprogram var . Indikator: Övergång från preparandutbildning och programinriktat individuellt val till nationella program på gymnasieskolan. började 1 900 elever 1 på preparandutbildning och 2 100 på programinriktat individuellt val som nybörjare i gymnasieskolan. Preparandutbildningen syftar till att elever från som saknar behörighet till ett visst nationellt program i gymnasieskolan ska uppnå sådan behörighet. Programinriktat individuellt val syftar främst till att en elev som saknar behörighet till ett visst yrkesprogram ska uppnå sådan behörighet och bli antagna till det programmet. Av eleverna på preparandutbildning hade bytt program . Motsvarande andel för elever på programinriktat individuellt val är . Övergång till högskola, vuxenutbildning och arbetsliv Andelen ungdomar som påbörjar högskolestudier läsåret efter att de avslutat gymnasieskolan är fortsatt hög. Av de som avslutade gymnasieskolan 2003/04–2007/08 började i högskolan läsåret därefter för att sedan öka därpå. Av de elever som fick slutbetyg /11 började i högskolan året därpå. Av de med utländsk bakgrund började fler än var tredje elev i högskolan året efter avslutad gymnasieskola jämfört med drygt var femte elev med svensk bakgrund. Andelen ungdomar som påbörjar högskolestudier efter avklarad gymnasieskola ökade från av de som fick slutbetyg från gymnasieskolan läsåret 2007/av de som fick slutbetyg /09. Av alla elever i årskurs 3 i gymnasieskolan 2010/11 gick över till vuxenutbildning (komvux) påföljande läsår. Det innebär, minskning, en liten ökning jämfört med föregående år. Av de som fick slutbetyg /07 var andelen . Ungdomar med utländsk bakgrund började i högre grad än övriga elever i komvux direkt efter Det var nästan dubbelt så vanligt att ungdomar som inte uppnådde kraven för slutbetyg från gymnasieskolan övergick till komvux jämfört med de som fick slutbetyg. Den totala kostnaden för gymnasieskolor med huvudman beräknas ha uppgått till 2012, vilket är en minskning jämfört med föregående år. Den totala kostnaden per elev beräknas ha varit ca 2012. Det är en ökning jämfört med året innan. Utbildningen i gymnasiesärskolan ska enligt skollagen ge elever med utvecklingsstörning enför dem anpassad utbildning som ska ge en god grund för yrkesverksamhet och fortsatta studier samt för personlig utveckling och ett aktivt deltagande i samhällslivet. Fram till och med finns det även elever i gymnasiesärskolan som följer äldre bestämelser. För utbildning som påbörjas efter gäller bestämmelsernaför den reformerade gymnasiesärskolan. Elever, skolor och studievägar gick drygt 8 800 elever i gymnasiesärskolan, vilket är en minskning jämfört med föregående läsår. Det innebär att elevminskningen i gymnasiesärskolan är betydligt mindre än den i gymnasieskolan, där elevantalet minskade . Elevantalet i gymnasiesärskolan var större än . Av eleverna var män och kvinnor. Elevökningen i gymnasiesärskolan har 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 troligen flera orsaker. Den kan bl.a. ha att göra med mål- och betygssystemet, med den förändrade synen på kunskap och kunskapsförmedling där självstudier och egen planering betonas mer och med att det har blivit vanligare att diagnostisera barn och ungdomar. Andelen elever i gymnasiesärskolan av samtliga elever i gymnasie- eller gymnasiesärskolan är dock relativt . Nio av tio elever i gymnasiesärskolan gick i en skola medan gick i fristående gymnasiesärskolor och i skolor drivna av ett landsting. Totalt gick drygt 200 elever i s.k. integrerad undervisning med gymnasieskolan, dvs. fick undervisning i vanlig klass i gymnasieskolan minst halva antalet veckotimmar som enligt timplanen gäller för aktuell årskurs. Av alla elever i gymnasiesärskolan gick en yrkesutbildning på ett nationellt eller specialutformat program medan gick i yrkesträning och i verksamhetsträning på ett individuellt program. Naturbruksrespektive hotell- och restaurangprogrammen var de populäraste nationella programmen. Diagram 5.21 Antalet elever i gymnasiesärskolan fördelat på programtyp, ht 2007–ht 2012 Av eleverna i gymnasiesärskolan är fler män än kvinnor. Den fördelningen gäller också samtliga programtyper. /13 var andelen kvinnor, vid mätningen , mellan för respektive programtyp. Motsvarande andelar för män var således mellan (se diagram 5.21). 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 5.22 Elever i gymnasiesärskolan per typ av program och kön, /13 Den totala kostnaden, inklusive skolsjuts, för gymnasiesärskolan beräknas ha uppgått till , vilket i stort sett är oförändrat jämfört med föregående år. Kostnaden per elev beräknas ha uppgått till 2012, vilket är en ökning jämfört med . 5.2.11Personalens behörighet och utbildning Lärares behörighet är en viktig kvalitetsfaktor i samtliga verksamheter. Flera av regeringens åtgärder inom utbildningsområdet berör detta område. Indikatorer och övrig resultatredovisning när det gäller lärares kompetens och behörighet kommer därför att redovisas samlat under detta avsnitt. Med anledning av de reformer som är under genomförande kommer det inte vara möjligt att ha en indikator som är jämförbar . Utvecklingsarbete pågår avseende statistik för lärare och förskollärare och det är regeringens ambition att redovisa andelen legitimerade och behöriga lärare och förskollärare när legitimationssystemet införts fullt ut. Tills dessa uppgifter är tillgängliga kommer regeringen att redovisa lärares och förskollärares behörighet enligt tidigare modell. kan båda sätten att redovisa behöva användas. Indikator: Andel av personalen i förskola och fritidshem som har pedagogisk högskoleutbildning I diagram 5.22 redovisas andelen av personalen (omräknat till heltidstjänster) i förskola och fritidshem som har pedagogisk högskoleutbildning. Diagram 5.23 Andel av personalen i förskola och fritidshem med pedagogisk högskoleutbildning Andelen av personalen i förskolan som har pedagogisk högskoleutbildning har ökat från jämfört . Andelen kvinnor med pedagogisk högskoleexamen () var högre än andelen män (). I fritidshemmen har andelen med pedagogisk högskoleutbildning minskat från 2012. Av de som arbetade i fritidshemmen var de två största grupperna personal med fritidspedagogexamen () och med förskollärarexamen (). Öv- riga som arbetade i fritidshemmen var bl.a. lärare och fritidsledare. Andelen kvinnor med pedagogisk högskoleexamen var högre () än andelen män (). Indikator: Andel av lärarna i obligatoriska skolformer samt förskoleklass som har pedagogisk högskoleexamen Nedan redovisas hur andelen lärare (omräknat till heltidstjänster) med pedagogisk högskoleexamen utvecklats . Diagram 5.24 Andel lärare med pedagogisk högskoleexamen (inklusive sameskolan) Andelen lärare i de obligatoriska skolformerna samt förskoleklassen som har pedagogisk högskoleexamen har ökat jämfört med i samtliga skolformer utom i grundsärskolan där den minskat. Utvecklingen har dock varit olika i de olika skolformerna. Störst har ökningen varit i specialskolan där andelen lärare med pedagogisk högskolexamen ökat med , från . Andelen lärare i specialskolan med specialpedagogisk högskolexamen var 2012, vilket är en minskning med jämfört . Även i grundsärskolan har andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen minskat . I har andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen ökat från 84,9 //13. Såväl i som i grundsärskolan hade kvinnorna pedagogisk högskoleexamen i högre utsträckning än männen. I var det av kvinnorna och av männen som hade en pedagogisk högskoleexamen medan motsvarande andel i grundsärskolan var respektive . Motsvarande uppgifter saknas för lärare i specialskolan och förskoleklassen. Indikator: Andel av lärarna i gymnasieskolan samt gymnasiesärskolan som har pedagogisk högskoleexamen Bland de tjänstgörande lärarna i gymnasieskolan (omräknade till heltidstjänster) har andelen med pedagogisk högskoleexamen ökat kontinuerligt 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 den senaste femårsperioden, från //13. Av lärarna i allmänna ämnen hade pedagogisk högskoleexamen /13 medan motsvarande andel för lärarna i yrkesämnen var . Bland kvinnliga lärare var andelen med pedagogisk högskoleexamen och bland manliga lärare . av speciallärarna eller specialpedagogerna, lärarna i barn- och ungdomsämnen samt lärarna i samhällsorienterande ämnen hade en pedagogisk högskoleexamen. av lärarna i fordonstekniska ämnen och bygg- eller anläggningstekniska ämnen hade en pedagogisk högskoleexamen. Det fanns även skillnader mellan huvudmän. Av lärarna anställda i kommuner hade pedagogisk högskoleexamen /12. Motsvarande andel för de enskilda huvudmännen var . Inom gymnasiesärskolan var andelen tjänstgörande lärare med pedagogisk högskoleexamen (omräknat till heltidstjänster) , vilket är en minskning med jämfört med föregående läsår. Av lärarna anställda i kommuner hade pedagogisk högskoleexamen /13. Motsvarande andel för de enskilda huvudmännen var . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 5.25 Andel lärare (heltidstjänster) i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan med pedagogisk högskolebehörighet Indikator: Resultat i internationella studier deltar i ett antal storskaliga internationella studier och jämförelser när det gäller barn- och ungdomsutbildning. Dessa studier genomförs med viss regelbundenhet på ett noga konstruerat urval av elevpopulationer och är konstruerade för att vara jämförbara . Studierna är uppbyggda efter ramverk som enligt flera rapporter från stämmer väl överens med innehåll, mål och kunskapskrav i de svenska kurs- och ämnesplanerna. Resultatet från dessa studier är ett viktigt instrument för att jämföra såväl kunskapsutvecklingen som utvecklingen av likvärdighet i den svenska barn- och ungdomsutbildningen och ger också en indikation på hur svenskt skolväsende står sig i internationell jämförelse. Därför är dessa resultat relevanta indikatorer för att mäta måluppfyllelsen för barn- och ungdomsutbildningen. Resultat kommer att redovisas i de fall någon ny studie presenterats sedan föregående års budgetproposition. Se även det inledande avsnittet i detta kapitel. genomför den internationella kunskapsstudien for International Student (). I studien mäts elevers kunskaper och förmågor när det gäller läsförståelse, matematik och naturveten- Syftet är att undersöka i vilken grad femtonåriga elever har sådan kunskap och kompetens så att de kan anses vara väl rustade . Vid varje mätning är ett av de tre områdena huvudområde, vilket innebär att undersökningen är mer omfattande på det området och att trender med större säkerhet kan avläsas. Den senaste undersökningen genomfördes med matematik som huvudområde. Resultaten från denna studie presenteras och kommer följaktligen att redovisas i budgetpropositionen . Achievement (IEA) organiserar ett antal internationella kunskapsmätningar som deltar i. I studien in International Mathematics and Science Study (TIMSS) undersöks kunskaperna i matematik och naturvetenskap hos elever i årskurs 4 och årskurs 8. Studien genomförs , . Resultaten från TIMSS 2011 visar att svenska fjärdeklassares kunskaper i naturvetenskap har förbättrats och ligger nu över EU/OECD-genomsnittet. Resultatförbättringen i naturvetenskap är den första som går i motsatt riktning i förhållande till trenden av resultatförsämringar i internationella undersökningar som observerats . För årskurs 8 kan inte någon motsvarande resultatförbättring skönjas. De svenska åttondeklassarna presterar på samma sätt som 2007, fortfarande under genomsnittet för EU/i naturvetenskap. När det gäller matematik visar de svenska eleverna i årskurs 4 och 8 ett lägre resultat i studien jämfört med genomsnittet för elever i EU/. Resultaten för eleverna i årskurs 4 är oförändrade jämfört med . De svenska resultaten för årskurs 8 har försämrats markant sett över , även om försämringstakten har avtagit efter 2003. I matematik och naturvetenskap lär sig också svenska elever mindre mellan årskurs 4 och 8 jämfört med andra jämförbara länder. I likhet med TIMSS-mätningen 2007 är spridningen i svenska elevers matematikresultat i både årskurs 4 och 8 förhållandevis låg i ett internationellt perspektiv, medan spridningen i naturvetenskap ligger på samma nivå som EU/OECD-genomsnittet. och pojkarna presterar i genomsnitt lika bra i såväl naturvetenskap som matematik deltog även 1995 och 2008 i Trends in International Mathematics and Science Study Advanced (TIMSS Advanced) som jämför kunskaper i avancerad matematik och fysik hos elever på naturvetenskapliga och tekniska utbildningar som läser i gymnasieskolan. Den tredje omgången av studien genomförs 2015. Studien in International Reading Literacy Study (PIRLS) jämför läsförmågan hos elever i årskurs 4. Studien genomförs , . Resultatet av studien visar att de svenska eleverna presterar bättre än genomsnittet i de EU/som deltog. över det har dock läsförmågan bland de svenska eleverna försämrats. Försämringen i PIRLS 2011 beror främst på att eleverna blivit sämre på att läsa faktatexter. Vidare läser flickor bättre än pojkar, men flickornas resultat har försämrats mer än pojkarnas. Elever med välutbildade föräldrar presterar bättre än elever som har föräldrar med lägre utbildning. genomfördes den första internationella språkstudien , en studie som syftar till att ge EU:s medlemsländer jämförande data om elevers kunskaper i främmande språk. I studien deltog 13 EU-länder. Varje deltagande land prövade de två största främmande språken av engelska, franska, tyska, spanska och italienska. deltog med elever i årskurs 9 i språken engelska och spanska. I studien mättes förmågorna läsförståelse, hörförståelse och skrivförmåga. De svenska elevernas resultat i engelska står sig generellt mycket bra vid en jämförelse med övriga länder. är i den absoluta toppen i förmågorna läsa och lyssna och ligger även bra till i förmågan skriva. visar studien att svenska elevers kunskaper i spanska är svaga. Andra internationella studier av svenskt skolväsende deltar även i and Survey (). är en jämförande enkätstudie som vänder sig till lärare och skolledare och syftar till att beskriva undervisnings- och lärandemiljöer. Studien ligger väl i linje med regeringens satsningar på lärare och skolledare och möjliggör jämförelser med andra länder. Studien genomförs och resultaten förväntas . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Många av de stora skolreformerna inom barn- och ungdomsutbildningen trädde i kraft utom för vuxenutbildningen, där reformerna huvudsakligen började tillämpas . Statens skolverks regeringsuppdrag om implementeringsinsatser har pågått –2012. Insatserna har avsett framtagande av nya styrdokument, genomförande av konferensserier samt produktion av en mängd skriftligt material, filmer och andra mer interaktivt utformade stödmaterial. I sitt regleringsbrev fick i uppdrag att fortsätta implementeringen av beslutade reformer inom skolväsendet även . Förskolelyftet inleddes med syftet att utveckla förskolepersonalens kompetens i samband med att förskolans pedagogiska uppdrag förtydligades i läroplanen. Knappt 7 000 anställda deltog i satsningen. Även förskolechefers och förskollärares ansvar för det pedagogiska arbetet i förskolan har förtydligats i den nya skollagen och läroplanen. – 2014 fortsätter därför satsningen med en fortbildning för förskollärare och förskolechefer. Regeringen beräknar totalt ca för fortbildning som avser barn i behov av särskilt stöd samt uppföljning och utvärdering. Satsningen utvidgades med kurser i naturvetenskap och teknik samt flerspråkighet och interkulturalitet för all pedagogisk personal i förskolan. För att bättre kunna förebygga olyckor och tillbud i förskolan tillsatte regeringen en utredning (dir. 2012:36) som skulle föreslå åtgärder för hur barns säkerhet i förskolan bättre kan förbättras och säkerställas. Utredningens förslag redovisades i betänkandet Fri att leka och lära – ett målinriktat arbete för barns ökade säkerhet i förskolan (SOU 2013:26). Betänkandet har remitterats till 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 2013 (U2013/2590/S). Förslagen kommer därefter att beredas inom . Omsorg , nätter och . Regeringen har infört ett riktat statsbidrag om totalt –2016 i syfte att stimulera kommunerna att i ökad omfattning erbjuda omsorg , nätter och . har regeringens uppdrag att betala ut statsbidrag enligt förordningen (2012:994) om statsbidrag för omsorg under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds. 4 246 barn. Regeringen har gett i uppdrag att genomföra insatser för en förstärkt elevhälsa (U2011/5947/S. I uppdraget ingår dels ett riktat statsbidrag för personalförstärkningar inom elevhälsan, dels utbildningsinsatser om elevhälsans inriktning och organisation, om skolans ansvar för elever med psykisk ohälsa samt om barn som far illa. I uppdraget ingår också att utarbeta en modell för att följa upp kvaliteten på och tillgången till elevhälsa. Statsbidraget för personalförstärkningar kan användas till att anställa skolläkare, skolsköterska, skolkurator, skolpsykolog, lärare med specialpedagogisk kompetens och speciallärare. fördelade i statsbidrag till 176 huvudmän. har beviljat till 436 huvudmän av dessa var 192 kommuner och 241 fristående. Regeringen beräknar totalt för uppdraget som pågår under perioden 2012‒2015. Legitimation för lärare och förskollärare har det varit möjligt för lärare och förskollärare att ansöka om legitimation hos . arbete med legitimationer har varit mycket omfattande. Detta arbete har av olika skäl försenats och Skol- verket har begärt förlängd tid för arbetet med att meddela legitimationer för lärare och förskollärare. Orsakerna till förseningen har främst varit att uppdragets omfattning varit större än vad förväntade sig. It- system måste byggas, vilket tog än förväntat. Många ärenden var dessutom mer komplicerade än förväntat sig. kom in till regeringen med en begäran om ändring av tidpunkten för när vissa bestämmelser om legitimation för lärare och förskollärare ska börja tillämpas (U2012/804/S). Ytterligare en skrivelse kom (U/2012/2236/S), där gjorde bedömningen att myndigheten i tillräcklig utsträckning kommer att ha handlagt befintliga och nya ansökningar om legitimation . har fattat beslut om vissa ändringar i bestämmelser om vem som får bedriva viss undervisning, att vissa lärare och förskollärare har ansvar för den undervisning som de bedriver, vem som får anställas som lärare eller förskollärare utan tidsbegränsning och vem som beslutar om betyg ska börja tillämpas först . har efter förslag från regeringen avsatts för denna reform , och . Vidare har tilldelats för detta ändamål 2013. har t.o.m. med registrerat drygt 152 000 ansökningar om legitimation, och beslut har fattats i av dessa ärenden. Fortsättningsvis kommer myndigheten att under resterande del av 2013 administrera ca 3 000 nya ansökningar . Uppskattningsvis innebär detta att ca 170 000 ansökningar beräknas ha kommit in /14. De allra flesta av dessa ska vara handlagda när året är slut förutsatt att ansökan kommit in före . handläggningstider har i många fall varit långa då utredningar om bl.a. kurser och behörigheter har varit nödvändiga för att kunna meddela enskilda legitimationer. har därför fördubblat antalet handläggare som arbetar med legitimationsärenden. Antalet handläggare uppgår nu till 145. kostnader för legitimationer bedöms uppgå till , varav den största utgiftsposten är bemanning. En nedtrappning av medarbetare som hyrts in från genomfördes . Andra kostnader är It- kostnader, information, ökade lokalkostnader, rekrytering och kontorsutrustning. Snabbspår för obehöriga lärare eller förskollärare med vissa förkunskaper Vissa yrkesverksamma lärare eller förskollärare utan behörighetsgivande examen men med tillräcklig utbildning i ämnet eller motsvarande för den aktuella skolformen kan ha arbetat som lärare eller förskollärare under en så att det finns anledning att ställa andra krav på vilken utbildning som ska krävas för att få lärar- eller förskollärarexamen. Regeringen har därför i propositionen Vissa skolfrågor (prop. 2012/13:187) bedömt att dessa lärare och förskollärare bör kunna gå en förkortad utbildning till en sådan examen. För dessa lärare och förskollärare ska den verksamhetsförlagda utbildningen och introduktionsperioden anses vara fullgjord i och med ett krav på erfarenhet om minst åtta läsår eller motsvarande före . Det innebär att utöver tillräckliga ämneskunskaper, eller motsvarande när det gäller förskolan, krävs det för dessa lärare eller förskollärare en utbildning som omfattar 30 högskolepoäng inom den utbildningsvetenskapliga kärnan för att kraven ska anses uppfyllda för en examen som lärare eller förskollärare. Normalt krävs det 60 högskolepoäng inom den utbildningsvetenskapliga kärnan. Någon prövning i form av tillgodoräknande när det gäller övriga krav i examensbeskrivningen ska således inte ske. Utbildningarna bör ges inom ramen för det uppdrag om vidareutbildning av lärare utan lärarexamen, , som regeringen gett till vissa lärosäten. Lärare inom dans, teater eller rörelse och drama I princip kan bara den som har en lärar- eller förskollärarexamen få legitimation. Det finns dock lärare som har en gedigen högskoleutbildning som syftat till att ge kunskap och kompetens för yrkesverksamhet i skolväsendet, utan att det är fråga om lärarutbildning. Som exempel har de personer som har haft för avsikt 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 att utbilda sig för att undervisa i ämnet dans hänvisats till danspedagogutbildningen, vilket innebär att det inte har funnits några utbildade och behöriga lärare att tillgå. Motsvarande gäller lärare som undervisar i ämnet teater samt ämnet rörelse och drama. Det är väsentligt att alla elever får undervisning av välutbildade och lämpliga lärare. Regeringen har i propositionen Vissa skolfrågor (prop. 2012/13:187) bedömt att lärare som huvudsakligen undervisar i dans, teater eller rörelse och drama och har en examen från en högskoleutbildning som varit avsedd att ge kompetens för yrkesverksamhet som pedagog i skolväsendet i ett eller flera av de ovan nämnda ämnena, bör kunna få legitimation efter att ha kompletterat sin examen med 30 högskolepoäng inom sådan utbildning som regeringen föreskriver om. fick i uppdrag att ansvara för satsningen Lärarlyftet II, som syftar till att lärare ska bli behöriga i alla skolformer, ämnen och årskurser där de undervisar. Satsningen omfattar även utbildning i ett eller två praktiska eller estetiska ämnen för fritidspedagoger eller motsvarande så att dessa kan bli behöriga lärare och därmed få möjlighet att få legitimation som lärare. utökades uppdraget ytterligare på så sätt att ska skapa möjligheter för lärare och förskollärare att genom utbildning få en speciallärarexamen med specialisering mot utvecklingsstörning. Syftet är att andelen lärare med legitimation och behörighet ska öka i grundsärskolan, gymnasiesärskolan och särskild utbildning för vuxna. har efter förslag från regeringen avsatt för Lärarlyftet II . köpte 273 kurser för lärare. Drygt 3 000 lärare antogs till en kurs (av dessa var kvinnor och män). uppgick kostnaderna till för ersättning till lärosäten och till för statsbidrag till huvudmän.