prop · H1031d26 · 2013-09-18 00:00:00 — Projektet omfattar bl.a. framtagande av kontrollhandböcker och genomförande av utbildningar i exempelvis kontrollmetodik och bemötandefrågor. I arbetet ingår också att förstärka samordningen mellan olika kontrollmyndigheter. har utvecklat stödet till regionala och lokala kontrollmyndigheter genom bl.a. ett utvecklat webbforum och ett systemstöd för att underlätta livsmedelsföretagens kontakter med har utvecklats. Europeiska kommissionens kontor för livsmedel och veterinära frågor (FVO) har granskat kontroll av främmande ämnen i vegetabiliska livsmedel och produktionen av tvåskaliga blötdjur. FVO bedömde att kontrollen av främmande ämnen på nationell nivå fungerar bra, medan man fann brister i de lokala och regionala myndigheternas kontroll. Granskningen resulterade i flera rekommendationer för att förbättra kontrollen av tvåskaliga blötdjur. Vidare pågår uppföljningsarbete efter den allmänna granskning av kontrollen som FVO utförde . Som en del i åtgärdsarbetet har vidtagit åtgärder för att förbättra kontrollen som helhet i landet. Regeringen gav 2012 i uppdrag att inrätta en samrådsgrupp för arbetet med revision av den offentliga kontrollen i livsmedelskedjan som ett led i att åtgärda de brister i revisionen som FVO rapporterat. För att konsumenterna ska ha möjlighet att göra medvetna val mellan olika livsmedel är det viktigt att märkningen av livsmedlen är korrekt och inte vilseleder konsumenten om varans beskaffenhet. Det kan gälla näringsinnehåll, sammansättning, produktinnehåll (t.ex. djurart), vikt och volym, ursprung, produktionssätt (t.ex. genmodifierade eller ekologiska livsmedel) eller hur livsmedlet exponeras i butiken. har utarbetat vägledningar som stöd till kontrollmyndigheterna och information till företagen om bl.a. närings- och hälsopåståenden om livsmedel och om livsmedel märkta med fri från allergener. För en hållbar utveckling är det viktigt att livsmedelsresurserna utnyttjas mer effektivt. Arbetet med att förebygga att matsvinn uppstår har därför alltmer kommit att få stor betydelse och är en prioriterad fråga inom EU, FAO och . Från regeringens sida har initiativ tagits genom en treårig projektsatsning som leds av . Genom olika kartläggande undersökningar tar verket reda på om det finns brister i redligheten. Resultatet används som underlag för riktad, offentlig kontroll. arbetar även i projektform tillsammans med kommuner och länsstyrelser för att kontrollera redligheten i livsmedelshanteringen. –2012 har kontroll av kosttillskott varit ett prioriterat område. Resultatet av kontrollerna ledde till ett stort antal saluförbud för kosttillskott som bedömdes inte vara säkra för konsumenterna. Livsmedelskontrollen i bedöms tillfredsställande, men det finns vissa brister. Dessa är vanligast på lokal och regional nivå där kontrollernas utförande kan variera stort. Positivt är att antalet livsmedelsinspektörer fortsätter öka, även om det finns en betydande underbemanning. Arbetet för att stärka samordningen av livsmedelskontrollen, för att likrikta och ytterligare riskbasera kontrollen behöver därför fortsätta. Redlighetsaspekterna behöver få mer utrymme i livsmedelskontrollen för att upprätthålla konsumenternas förtroende för livsmedlen på marknaden. Den senaste tidens rapportering av fusk på livsmedelsområdet tyder på att det finns faktorer av okända dimensioner som kan påverka konkurrensen på marknaden, vilket kan skada svensk industri och också vara till men för konsumenterna. En likvärdig tilllämpning och kontroll i och övriga medlemsländer i EU är viktig för att de livsmedelsproducenter som konkurrerar på den inre marknaden ska kunna konkurrera på lika villkor. P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Säker och hälsosam mat som också ger positiva upplevelser Regeringen har gett i uppdrag att förstärka informationen till konsumenterna om kostråd för vissa fiskarter från . Bra matvanor främjar hälsa och förebygger sjukdom. Internationella bedömningar tyder på att risken att drabbas av hjärt- och kärlsjukdom kan minska med så mycket som 30–om man äter mycket frukt och grönsaker, fisk, fullkorn, väljer bra matfetter och inte dricker för mycket alkohol. Upp till en tredjedel av alla cancerfall skulle kunna förebyggas med bra matvanor, fysisk aktivitet och normalvikt. Det är därför viktigt att skapa goda förutsättningar för hälsosamma val med utgångspunkt i den enskilda människans intressen och förutsättningar. slutfördes den senaste matvaneundersökningen. Sammantaget är konsumtionen av frukt, grönt och fullkorn för låg och konsumtionen av söta och feta livsmedel med mycket mättat fett och salt för hög i relation till näringsrekommendationerna, men det finns också några positiva trender som exempelvis att konsumtionen av frukt, grönsaker och fisk verkar ha ökat något jämfört med tidigare. De unga, och framför allt de unga kvinnorna, hade de sämsta matvanorna, vilket avspeglade sig i låga intag av vitamin D, järn och folat. Även förekomsten av farliga ämnen i livsmedel undersöks, exempelvis visar undersökningar att halterna av organiska miljögifter generellt sett har sjunkit . måste det konstateras att vissa nya perfluorerade substanser har påvisats i ökande halter i blod från förstföderskor. tillhandahåller via sin webbplats en livsmedelsdatabas med information om näringsvärdet i olika livsmedel. görs 90 000 sökningar i databasen. Databasen har utvecklats och verket deltar även i EU-projekt inom området. har inom ramen för regeringens vision – det nya matlandet i uppdrag att inrätta ett med syfte att stödja kommuner och landsting i deras arbete med att ta fram handlingsplaner för den offentliga måltiden i vård, skola och omsorg. Utåtriktat arbete för att tillhandahålla kunskap och för att P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 ta del av andra aktörers behov har varit i fokus . har nya råd tagits fram om bra mat i skolan som ett stöd vid planering av skolmåltider i linje med det nya kravet om näringsriktiga måltider i den nya skollagen (2010:800). Arbetet är en del i det regeringsuppdrag som fått om näringsriktig skolmat och skolmåltidens utformning som ska slutredovisas . genomför arbetet i samråd med . En strategisk plan för samordning av amningsfrågor har tagits fram av i samarbete med , och . Livsmedlen i kan med den kunskap som finns generellt bedömas som säkra, även om det kan förekomma att enskilda livsmedel medför risk för ohälsa. Bedömningen av risker förknippade med kemiska ämnen i mat kompliceras dock av insikten att vi exponeras för många kemiska ämnen och att det inte finns kunskap om alla ämnens effekter, enskilt och i kombination. Exempel på riskvärderingar som utförts är PAH, metaller i barnmat, perfluorerade alkylsyror, mögelgiftet i vissa livsmedel, och mikrobiologiska agens som parasiten Cryptosporidium och verocytotoxinproducerande E.coli. En förutsättning för att kunna göra bedömningar om livsmedlens säkerhet är att det finns säkra analysmetoder. har ett flertal kemiska och mikrobiologiska analysmetoder utvecklats och förbättrats i syfte att användas vid livsmedelskontrollen. Exempelvis har möjligheten att upptäcka nya eller otillåtna bekämpningsmedel ökat väsentligt då en ny screeningmetod tagits fram. Lägre andel överskridanden av gränsvärden för bekämpningsmedel i livsmedel förklaras i huvudsak av att den EU- gemensamma strategin för att förhindra import av livsmedel som inte lever upp till de EU- gemensamma reglerna har varit effektiv, se tabell 2.37. Tabell 2.37 Andelen överskridanden av gränsvärden för bekämpningsmedel i vegetabilier Antal prov av vegetabiliska *Prov tagna i det nationella provtagningsprogrammet. Källa: årsredovisning 2012. På regeringens uppdrag och med en satsning om tog fram en strategi för att göra kostråden för viss fisk från mer kända hos konsumenterna. Bakgrunden är det fortsatta undantaget som har för att få saluföra fisk från med förhöjda värden av dioxin och PCB. Antalet matförgiftningar och dricksvattenburna utbrott ligger på samma nivå som föregående år, med flest insjuknade personer på grund av dricksvattenföroreningar, se tabell 2.38. har ett uppdrag att samordna arbetet med dricksvattenfrågor i landet, vilket bl.a. har en funktion att förebygga kriser. Verket bistår också lokala och regionala aktörer i händelse av kris. Tabell 2.38 Rapporterade fall av dricksvattenburna utbrott Antalet kokningsdagar = antalet drabbade konsumenter x antalet dagar med kokningsrekommendation vid varje enskilt tillfälle. Källa: årsredovisning 2012 Måluppfyllelsen för detta mål Säker och hälsosam mat som också ger positiva upplevelser är även beroende av att det bedrivs en offentlig livsmedelskontroll, vilket har beskrivits i avsnittet om Konsumenter ska ha verktyg och förutsättningar att välja, ovan. Matvanorna, särskilt hos de unga, är fortfararande en utmaning. Felaktiga kostvanor med för samhället kostsamma följdsjukdomar är en stor riskfaktor för befolkningen varför det är viktigt att skapa goda förutsättningar för bra matvanor. Det frekventa nyttjandet av den databas om näringsvärdet i livsmedel som tillhandahålls tyder på att intresset för frågan är stort. Särskilt angeläget är det att de unga människornas matvanor förbättras för att inte leda till tidig ohälsa. Det är därför angeläget att konsumenterna har goda möjligheter och kunskaper om att välja rätt och att konsumenterna av måltider inom offentlig sektor får ett bra utbud. Regeringens särskilda satsningar på stöd för att utveckla den offentliga måltiden inklusive skolmaten är ett viktig steg i det arbetet, och kan bidra till en positiv utveckling av matvanorna. Nya miljöföroreningar i bl.a. fisk utgör en utmaning. Sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen Ett av de övergripande målen för visionen bruka utan att förbruka är att De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik. Ett flertal insatser har ingått i regeringens strävan att nå målet. Det goda djurhälsoläget i har förbättrats . Nedgången i antalet nyinfektioner för salmonella visar på en positiv trend . Genom kunskap och medvetet arbete har antibiotikaanvändningen minskat kraftigt i och är nu tämligen . Antibiotikaresistenta bakterier är trots detta ett växande problem och medför ett ökat antal svårbehandlade infektioner inom humanmedicinen. För att motverka denna utveckling är det viktigt att vidareutveckla samarbetet mellan myndigheter som ansvarar för folkhälsa och djurhälsa. Djurskyddskontrollen visar förbättringar . Regeringen följer utvecklingen inom området och har även vidtagit flera åtgärder för att ytterligare förbättra djurskyddskontrollen. Livsmedel som konsumeras i är med den kunskap vi har är i allmänhet säkra. Ohälsosamma kostvanor med följdsjukdomar är dock fortsatt en riskfaktor för befolkningens hälsa. Vad gäller livsmedelskontrollen bedöms den som tillfredsställande men det finns fortfarande vissa brister främst på lokal och regional nivå. Arbetet för att stärka samordningen, för att likrikta och ytterligare riskbasera livsmedelskontrollen behöver fortsätta, och redlighetsaspekterna behöver få mer utrymme i livsmedelskontrollen för att upprätthålla konsumenternas förtroende för livsmedlen på marknaden. Sammanfattningsvis bedömer regeringen, baserat på myndigheternas rapportering och med de indikatorer som valts, att insatserna bidragit till god måluppfyllelse för målet De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik. P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 2.5.4De gröna näringarna bidrar till en globalt hållbar utveckling Regeringens arbete med visionen bruka utan att förbruka upphör inte vid landets gränser utan är i hög grad en global angelägenhet. De gröna näringarna är viktiga för omställning till ett hållbart samhälle. Jord- och skogsbrukets samt fiskets viktiga roll i den globala livsmedelsförsörjningen har uppmärksammats när livsmedelspriserna fluktuerat på en hög nivå vilket ökat antalet hungriga. Klimat- och miljöfrågor kräver gränsöverskridande överenskommelser. Ett hållbart nyttjande av världens skogar bidrar till globalt hållbar utveckling genom fattigdomsbekämpning som det utgör ett medel i kampen mot den globala uppvärmningen. Andelen överutnyttjade fiskbestånd i världen uppgår enligt senaste uppgifter från FAO till och de bestånd som anses vara fullt utnyttjade utgör av bestånden1. Handel på en öppen global marknad utan handelsstörningar och med gemensamma standarder bidrar till liknande konkurrensförutsättningar för aktörer i livsmedelskedjan samt till tryggad livsmedelsförsörjning. En trygg global livsmedelsförsörjning Priserna på livsmedel låg enligt FAO:s2, prisindex på en historiskt sett hög nivå trots en ökad uppodlad areal. En svag konjunkturutveckling i världen ledde till att efterfrågan dämpades, vilket borde lett till fallande priser, men väderleksrelaterade problem i delar av världen, främst i och , gjorde att priserna låg kvar på en hög nivå. Färre politiska ingripanden för att skydda det egna landets intresse, t.ex. i form av exportrestriktioner, gjorde att priserna inte ökade än mer. Höga livsmedelspriser leder i synnerhet på kort sikt till svårigheter att trygga livsmedelsförsörjningen, främst för de drygt 870 miljoner människor som lider av hunger. Att antalet nu är lägre än tidigare redovisats beror enligt FAO, 1FAO of Fisheries and Aquaculture () 2012. 2FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation. P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 WFP3 och IFAD4 på att antalet hungrande sjönk kraftigare än vad tidigare beräkningar visat. Denna utveckling har dock –2008 avtagit och planat ut. Under det mexikanska ordförandeskapet 2012 upprepade G20 sina åtaganden om att tryggad livsmedelsförsörjning var en av de tre högsta prioriteringarna för sitt arbete. Man pekade på nytt på vikten av satsningar på hållbar jordbruksproduktion, inte minst i utvecklingsländerna, samt på ökad transparens och stabilitet på de internationella marknaderna för jordbruksråvaror. Det har fortsatt varit viktiga frågor också för regeringen, vilket lyftes fram i skrivelsen för politik för global utveckling5 och där jämställdhetsaspekten, framför allt kvinnors roll för tryggad livsmedelsförsörjning, har betonats. har fortsatt varit aktiv i FAO:s arbete för att främja en policyutveckling mot ett hållbart jord- och skogsbruk samt fiske i syfte att främja en trygg global livsmedelsförsörjning och fattigdomsbekämpning. har också engagerat sig i FAO:s arbete med att ta fram ett nytt strategiskt ramverk och handlingsplan. I detta sammanhang har drivit bibehållet fokus på , jordbruk, skogsbruk och fiske samt att jämställdhetsaspekten fortsatt genomsyrar allt FAO:s arbete. välkomnar att nu har genomförts där de viktigaste åtgärderna är införandet av ett resultatbaserat ramverk, en ökad decentralisering, förbättrad intern effektivitet och styrning, ökad transparens samt fokusering på . har även gett bidrag till om skog och livsmedelsförsörjning och nutrition som hölls . Markrättigheter är en central del i livsmedelsförsörjningen och deltog aktivt i förhandlingarna om de Frivilliga riktlinjerna för ansvarsfull förvaltning av mark, fiske och skog inom ramen för CFS6, som kunde slutföras . har också verkat för att CFS 5Regeringens skrivelse 2011/12:167 Genomförandet av samstämmighetspolitiken för utveckling – fokus: den globala utmaningen ekonomiskt utanförskap. beslutade om en tvåårig förhandlingsprocess för framtagande av riktlinjer för ansvarsfulla investeringar i jordbruket, som en uppföljning till de Frivilliga riktlinjerna. har vidare fortsatt verkat för att CFS ska bli den centrala och inkluderande plattformen för global livsmedelsförsörjning och nutrition. CFS har också fått en ökad roll i det internationella arbetet för tryggad livsmedelsförsörjning med bl.a. ett större deltagande av den civila och privata sektorn. Inom ramen för om hållbar utveckling som ägde rum i arbetade hårt för att EU-posi- tionen tydliggjorde jordbrukets, skogens och fiskets roll för omställning till grön ekonomi och för livsmedelsförsörjning, vilket avspeglas i förhandlingsresultatet. Under konferensen deltog SLU med utställning och sidoevenemang om skog på uppdrag av regeringen. Arbetet med uppföljningen av har pågått med bl.a. en FN-ledd arbetsgrupp rörande mål för hållbar utveckling och en högnivå panel om global hållbarhet. Även inom EU pågår diskussioner om principerna för det som ska ersätta millenniemålen, vilka upphör 2015, den s.k. post 2015-agendan. har vidare engagerat sig i arbetet att reformera och omförhandla avtalet för den Gemensamma råvarufonden som finansierar framför allt mindre pilotprojekt i utvecklingsländerna på främst jordbruksråvaruområdet. Såsom vice ordförande i fonden och talesperson för har stort inflytande på processen. Syftet är bl.a. att skapa en kostnadseffektiv och hållbar organisation för denna form av internationell projektfinansiering och öka den privata sektorns engagemang på området. För att implementera sin strategi för genomförandet av sin del av Politik för global utveckling invigdes SLU:s program Agricultural Sciences för Global Development (SLU Global). , och har börjat genomföra sin överenskommelse om samarbetet med politik för global utveckling. Regeringen har aktivt stöttat SVA:s samarbete med som grundas på det av regeringarna ingångna Memorandum of Understanding om bl.a. djurhälsa och livsmedelsfrågor. Ett samarbete mellan och dess georgiska motsvarighet angående kapacitetsuppbyggnad och myndighetsstruktur i pågår. Trots en starkt pågående urbaniseringstrend så bor fortfarande av jordens fattiga befolkning på landsbygden. En övergripande majoritet av dessa människor är beroende av jordbruk inklusive skog och fiske för att lyfta sig ur fattigdom och trygga livsmedelsförsörjningen. En viktig faktor att bejaka i en diskussion om de gröna näringarna i ett utvecklingsperspektiv är det faktum att kvinnor i många utvecklingsländer utgör en majoritet i dessa verksamheter. Även om antalet hungrande har sjunkit enligt FAO:s nya beräkningsmetod för statistik och uppgår till 870 miljoner människor är detta fortsatt en alltför hög siffra. FN:s generalsekreterares , som presenterades vid Rio+20, välkomnas och visar att åtgärder för tryggad global livsmedelsförsörjning fortsatt står högt på den internationella dagordningen för att stärka det politiska åtagandet att finna lösningar. CFS har en central roll för att samordna insatserna för att dessa ska ge så stor effekt som möjligt. Ytterligare insatser krävs fortsatt för att millenniemål 1, att halvera andelen hungrande till 2015, ska nås. Ett aktivt engagemang i FAO:s långsiktiga och policyskapande arbete anses utgöra en viktig beståndsdel för att närma sig målet. har fokuserat på vikten av de gröna näringarnas bidrag till en globalt tryggad livsmedelsförsörjning med fokus på bl.a. jämställdhet och hållbart brukande av naturresurser. Mer information om regeringens arbete med millenniemålen redovisas under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd. Livsmedelsförsörjning är ett prioriterat områdena inom det globala arbetet med post 2015-agendan. De gröna näringarna är en del av lösningen i det globala miljö- och klimatarbetet har aktivt deltagit i förhandlingar om ett rättsligt bindande avtal om skog och hållbart skogsbruk i . var dock inledningsvis tveksamt till att inleda förhandlingarna, då det fanns en osäkerhet om ett eventuellt avtal skulle kunna medföra ny unionslagstiftning med möjlig påverkan på den P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 nuvarande kompetensfördelningen mellan unionen och dess medlemsstater i dessa frågor. Under förhandlingarna som slutförs har framgångsrikt kunna lyfta fram en rad viktiga frågor som jämställdhet, ekosystemtjänster, kopplingen mellan skog och vatten samt bekämpning av skadegörare. bidrog till finansiering av den dagliga rapporteringen från förhandlingsmöten som bidragit till att öka öppenheten och sprida kunskap om förhandlingarna. deltog aktivt vid det tionde mötet av FN:s skogsforum som bl.a. diskuterade finansiering av hållbart skogsbruk globalt och skogens roll i ekonomisk utveckling och vikten av att synliggöra skog och skogsbruk i post 2015- agendan. har bidragit till den facilitativa processen som inrättats under FN:s skogsforum för att hjälpa utvecklingsländer att hitta finansiering för hållbart skogsbruk, inom redan befintliga finansieringskanaler. fokuserade på skogens roll i en hållbar framtid samt hur skogen kan bättre kopplas till andra sektorer, inte minst jordbruk och energi och vatten på landskapsnivå. Vid FAO:s kommission för genetiska resurser antogs strategiska prioriteringar för det globala arbetet med skogsgenetiska resurser. De ska ligga till grund för en global inventering av läget och en handlingsplan som ska tas fram. Dessutom beslutades det att påbörja arbetet med att ta fram en flaggskeppsrapport om tillståndet för världens akvatiska resurser. () lämnade in en ansökan, med stöd från regeringen och en rad viktiga svenska skogsintressenter, för att 2019 anordna en av världens största skogliga konferenser i , . har under de internationella klimatförhandlingarna i varit pådrivande för beslut om Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod , inklusive kvantifierade utsläppsreduktioner för deltagande i-länder. kommer förhandlingarna om ett nytt globalt klimatavtal med start att fortsätta. Det innebär bl.a. förnyade förhandlingar kring hur skogsbruk och annan markanvändning (Land Use, Land Use Change and Forestry, LULUCF) ska bokföras. Dessutom fortsätter förhandlingarna om meka- P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 nismen för samarbete, inklusive finansiering från i-länder till , för att minska den negativa effekt som icke hållbart skogsbruk och avskogning i kan ha på klimatet (REDD+). Genom EU har också åtgärder för att hantera problem med olaglig avverkning och därtill relaterade handel vidtagits genom nya partnerskapsavtal med timmerexporterande länder. pågick förhandlingar med , , , , , och . trädde även EU:s timmerförordning i kraft. En process pågår med att ta fram nationella bestämmelser som komplement till förordningen. har även delfinansierat en internationell workshop om genomförandet av EU:s timmerförordning. Under det svenska ordförandeskapet i har ett fokusområde varit den moderna landsbygden. På det skogliga området hölls en konferens om träbyggnad och skogens roll i en modern, biobaserad samhällsekonomi. för jordbruks- och matforskning (NKJ) är ett samarbetsorgan under för fiske och vattenbruk, jordbruk, livsmedel och skogsbruk (MR-FJLS). En biobaserad samhällsekonomi har en central roll inom MR-FJLS för att möta framtidens utmaningar och skapa en grön tillväxt. NKJ har tagit fram ett nordiskt bioekonomi-initiativ som är en grund för samarbete med övriga nordiska forskningsorgan under . Ett särskilt arktiskt bioekonomi-initiativ har lanserats av . NKJ har även tagit över forskning om rennäringsfrågorna i och med att Nordiskt organ för rennäringsforskning, , avvecklats . Med stöd från har MR-FJLS initierat ett flerårigt projekt om matsvinn under ledning av . Syftet är att minimera matsvinnet och att ta vara på det matsvinn som trots allt uppstår. MR-FJLS har också fortsatt sitt engagemang inom ramen för för . MR-FJLS har tillsammans med CBSS7 introducerat ett nytt horisontellt samarbetsområde för hållbar utveckling och bioekonomi där Nordiska sekretariat ansvarar för åtgärder inom bio-ekonomiområdet. Arbetet med för har bedrivits aktivt med ett särskilt fokus på att utarbeta en ny handlingsplan för strategin. Hållbart jord- och skogsbruk samt fiske ingår som ett prioriterat område. Samtliga myndigheter inom Landsbygdsdepartementets områden har särskilda regeringsuppdrag i syfte att ytterligare förstärka och utveckla engagemanget i arbetet med strategin. är prioritetsområdeskoordinator för fiskefrågor, och här har ett aktivt arbete bedrivits, liksom på skogsområdet där har ett huvudansvar för ett flertal skogsrelaterade projekt inom strategin.