prop · H1031 · 2013-09-18 00:00:00 — Under förutsättning att importören är registrerad till mervärdesskatt i och har full avdragsrätt, kan mervärdesskatten därefter återfås från genom att importören gör ett avdrag på motsvarande summa i mervärdesskattedeklarationen. Eftersom avdraget görs än inbetalningen av mervärdesskatten uppstår dock en försämring av importörens likviditet. För att minska den administrativa bördan och förbättra likviditeten för företag som importerar varor till bör , i stället för , vara beskattningsmyndighet för mervärdesskatt vid import när en importör är registrerad till mervärdesskatt i och agerar i egenskap av beskattningsbar person vid importen. En sådan förändring kräver informationsutbyte mellan och för att myndigheterna ska kunna bedöma tillämplig beskattningsmyndighet och kontrollera redovisad mervärdesskatt vid import. En förändrad redovisning av mervärdesskatt vid import har behandlats i betänkandet Förändrad hantering av importmoms (SOU 2013:1) från . Betänkandet har remissbehandlats. Majoriteten av remissinstanserna har tillstyrkt eller har inte något att erinra mot förslaget. Förslaget leder till en uppbördsförskjutning som medför att en räntekostnad uppstår för staten. Netto uppgår räntekostnaden till . Den varaktiga effekten uppgår till . Regeringen avser att återkomma till med ett förslag. Förslaget bör träda i kraft för att informationsutbytet mellan myndigheterna ska hinna färdigställas. Regeringens bedömning: För att underlätta företagens skatteredovisning bör tidpunkten för att lämna mervärdesskattedeklaration för helt beskattningsår samordnas med tidpunkten för att lämna inkomstdeklaration. Den framskjutna deklarationstidpunkten ska endast omfatta företag som inte bedriver handel med andra EU- länder. En sådan ändring bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: Möjligheten att redovisa mervärdesskatt i samma deklaration som inkomstskatten togs bort när skatteförfarandelagen (2011:1244) infördes. För de flesta företagen som berörs av denna ändring kunde dock mervärdesskatten för redovisas i inkomstdeklarationen som lämnades . När möjligheten att redovisa mervärdesskatt i inkomstdeklarationen 6.34Förenklad skatteredovisning för togs bort gjordes dock bedömningen att det inte Regeringens bedömning: Som ett led i regeringens regelförenklingsarbete bör möjligheten att införa en rak kontantmetod analyseras. Skälen för regeringens bedömning: Företag med en omsättning får redovisa enligt kontantmetoden. Vid kontantredovisning görs redovisning av olika transaktioner i ett företag i samband med in- och utbetalningstillfället. Enligt dagens regler kan kontantmetoden inte tillämpas fullt ut eftersom regelverket ställer krav på redovisning av utestående fordringar och skulder vid räkenskapsårets utgång (periodisering). Det nuvarande kravet på periodisering vid räkenskapsårets utgång upplevs som krångligt av företagen. Det skapar merarbete och ökar risken för oavsiktliga fel. Regeringen avser därför att analysera möjligheten att införa en rak kontantmetod, dvs. att kravet på periodisering vid räkenskapsårets utgång tas bort. torde vara möjligt enligt artikel 252 och 253 i mervärdesskattedirektivet att låta tidpunkten för redovisning av mervärdesskatt för beskattningsår sammanfalla med tidpunkten för att lämna inkomstdeklaration. I sitt betänkande 2011/12 SkU3 yttrade att det måste uppfattas som en betydande olägenhet att behöva lämna två deklarationer efter varje beskattningsår. anförde vidare att det är viktigt att alla ansträngningar görs för att lösa detta problem och att utskottet utgår från att regeringen kommer att undersöka möjligheterna att få igenom ett undantag från direktivets bestämmelser. Ett undantag från direktivets bestämmelser om senaste deklarationstidpunkt kan göras enligt artikel 272 i mervärdesskattedirektivet. Ett undantag förutsätter dock att företaget inte genomför vissa gränsöverskridande transaktioner med andra EU-länder. För företag som inte bedriver handel med andra EU-länder är det därmed möjligt att skjuta fram tidpunkten för att lämna mervärdesskattedeklaration. Denna möjlighet bör användas för att skjuta upp tidpunkten för lämna mervärdesskattedeklaration för företag som redovisar mervärdesskatt för helt beskattningsår. En samordning av tidpunkten för att lämna mervärdesskattedeklaration för helt beskattningsår med tidpunkten för att lämna inkomstdeklaration underlättar företagens skatteredovisning. Det möjliggör en samordning av arbetet med att upprätta deklarationerna för mervärdesskatt och inkomstskatt. Den framskjutna deklarationstidpunkten ska endast omfatta företag som inte bedriver handel med andra EU- länder. Förslaget leder till en uppbördsförskjutning som medför att en räntekostnad uppstår för effekten uppgår till . En promemoria som avser åtgärden har remitterats . Regeringen avser att återkomma till med ett förslag. En sådan ändring bör träda i kraft . Regeringens bedömning: Det är inte lämpligt att införa regler om månadsvisa kontrolluppgifter baserade på det föreliggande förslaget från . Regeringen avser därför inte att lägga fram något förslag avseende månadskontrolluppgifter baserat på utredningens förslag. Skälen för regeringens bedömning: lämnade sitt slutbetänkande Månadsuppgifter – snabbt och enkelt (SOU 2011:40), som innehöll förslag om att nuvarande system med årliga kontrolluppgifter avseende inkomst av tjänst skulle ersättas med månatliga kontrolluppgifter. Enligt förslaget skulle uppgiftslämnandet utökas utöver vad som gäller enligt dagens system och innefatta bl.a. uppgifter om vilken månad inkomster är hänförliga till, i de fall de hänför sig till en annan månad än den som kontrolluppgiften avser. Förslaget har varit ute på remiss och har tillstyrkts eller lämnats i huvudsak utan erinran av flertalet remissinstanser. Ett antal instanser, främst från näringslivet, har dock haft invändningar mot förslaget. har (bet. 2012/13:SkU14, rskr. 2012/13:143) beslutat rikta ett tillkännagivande till regeringen att återkomma med ett förslag om månadsuppgift om anställdas löner och skatter med ikraftträdande . Regeringen bedömer, bl.a. mot bakgrund av remissinstansernas synpunkter, att det inte är lämpligt att genomföra utredningens förslag. Regeringen avser att återkomma till med anledning av tillkännagivande. Som aviserades i budgetpropositionen har regeringen fortsatt att vidta åtgärder för att ytterligare stärka rättssäkerheten i skatteförfarandet, se avsnitt 6.37.2. Även arbetet med att stävja skattefusk har fortsatt, se avsnitt 6.37.3. 6.37.1Utvärdering av utjämningsordningen med Det pågår en utvärdering av den utjämningsordning som finns avtal mellan och om vissa skattefrågor (SFS 1996:1512, bilaga 4). har tillkännagett som sin mening (bet. 2011/12:SkU13) att förhandlingar bör inledas med i syfte att förbättra balansen mellan bosättningskommun och arbetskommun vid beskattning av gränspendlare i . Detta ärende bereds inom . 6.37.2 Ytterligare stärkt rättsäkerhet Regeringen har tillsatt en utredning med uppdrag att ta fram ytterligare förslag för att modernisera och effektivisera förvaltningsprocessen samt att stärka rättssäkerheten ytterligare (dir. 2013:49). För både det allmänna och enskilda är det viktigt att skattemål avgörs med hög kompetens och inom rimlig tid. God skattekompetens i domstolarna är vidare av stor vikt för skattesystemets legitimitet och för förtroendet för skatteprocessen. En viktig uppgift för denna utredning är därför att utvärdera den nya domstolsorganisationen i fråga om specialisering av handläggningen av skattemål och analysera om det finns behov av att stärka rättssäkerheten ytterligare när det gäller dessa mål, framför allt genom en ökad specialisering av skattemålshanteringen i domstol. Utredningen om specialisering för skattemål och fortsatt utveckling av förvaltningsprocessen ska redovisa sitt uppdrag . Regeringen har också tillsatt en utredning som ska göra en översyn av förhandsbeskedsinstitutet enligt lagen (1998:189) om förhandsbesked i skattefrågor (dir. 2013:80). Utredaren ska också analysera behovet av någon kompletterande form av bindande besked i förväg i skattefrågor i enskilda fall. Syftet är att skapa stärkta förutsättningar för ökad förutsägbarhet och stärka rättssäkerheten ytterligare för enskilda på skatteområdet. Utredningen ska redovisa sitt uppdrag . Regeringen har givit i uppdrag att kartlägga de vanligast förekommande frågorna i ärenden om överklaganden eller omprövningar med särskilt fokus på inkomstslaget näringsverksamhet. I uppdraget ingår också att analysera om ställningstaganden bidragit till en ökad enhetlighet och rättssäkerhet. ska även göra en genomgång av myndighetens processer i domstol i syfte att stärka enhetligheten i sin rättstillämpning och effektivisera sin processföring. ska redovisa uppdraget . Vidare har fått i uppdrag att göra en förstudie för att undersöka möjligheten att utveckla ett system för ett effektivt uppgiftslämnande mellan ett företags dator och it-system, liksom möjligheten att på sin webbplats tillhandahålla ett enkelt redovisningssystem för att förenkla överföringen av data och elektronisk kommunikation för de minsta företagen. Detta uppdrag ska redovisas . Utredningen om stärkt rättssäkerhet i skatteförfarandet (dir. 2012:14) har lämnat sitt betänkande , SOU 2013:62. Utredningen föreslår ändrade bestämmelser rörande skattetillägg och skattebrott samt tulltillägg och tullbrott. Utredningen föreslår bl.a. att när en felaktighet eller passivitet kan leda till både en administrativ och en straffrättslig sanktion ska sanktionerna samordnas. Det föreslås ske genom att åklagaren i allmän domstol i samband med att åtal väcks för skattebrottet eller tullbrottet även ska yrka att skattetillägg eller tulltillägg ska tas ut. Om åklagaren t.ex. inte inleder någon förundersökning föreslås att eller får meddela beslut om skattetillägg respektive tulltillägg. Om ett sådant beslut meddelas kan inte någon straffrättslig sanktion utgå. Det stora flertalet fall, dvs. de fall då det endast är aktuellt att ta ut skattetillägg eller tulltillägg, berörs inte av det föreslagna systemet med två sanktioner i en domstol. Utredningen föreslår också ändrade bestämmelser rörande bl.a. ersättning för kostnader för ombud, biträde eller utredning samt tredjemansrevision och tredjemansföreläggande. Utredningen föreslår att förslagen ska träda i kraft . Betänkandet bereds vidare inom . 6.37.3 Åtgärder mot skattefusk har (bet. 2012/13:SkU14, rskr. 2012/13:143) beslutat rikta ett tillkännagivande till regeringen att regeringen ska återkomma med ett förslag om personalliggare för byggbranschen i så god tid att det kan träda i kraft . Chefen för har tillkallat en utredare med uppdrag att utreda hur ett kontrollsystem inom skatteförfarandet kan vara utformat för byggbranschen (Fi 2013:C). Uppdraget ska redovisas . Vidare har regeringen – i enlighet med tillkännagivande (bet. 2011/12:SkU17, rskr. 2011/12:163) – givit i uppdrag att utvärdera de förändringar i begreppet näringsverksamhet som genomfördes i syfte att göra det möjligt för fler att få F-skatt. ska redovisa uppdraget . Regeringen avser att lämna en proposition med förslag till ett förtydligande av bestämmelsen om undantag från kassaregisterkrav vid obetydlig omfattning. Regeringen avser också att – i enlighet med tillkännagivande (bet. 2012/13:SkU32, rskr. 2012/13:241) och den bedömning som regeringen gjort i prop. 2012/13:129 Förbättrad konkurrens på lika villkor i kontantbranschen – ge i uppdrag att utreda möjligheterna att införa en reglering som inte ställer olika krav på kassaregister utifrån om företag har fast driftställe i eller ej. 6.38Vissa ändrade förfaranderegler för alkoholskatt, tobaksskatt och energiskatt Regeringens bedömning: För att förbättra kontrollen inom uppskovsförfarandet för punktskatter och motverka skattefusk bör det göras vissa ändringar av bestämmelserna för förfarandet vid hantering av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter. Det datoriserade transportkontrollsystemet, EMCS bör användas även vid flyttningar av alkohol- och tobaksvaror inom samt vid vissa flyttningar av energiprodukter i samband med import. Vidare bör skatten efterges på vissa alkohol- och tobaksvaror som omhändertagits av och inte lämnas ut. bör möjligheten att återutföra sådana varor från tas bort. De kommande förslagen bör träda i kraft till viss del och i övrigt . Skälen för regeringens bedömning: Alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter får enligt förfarandebestämmelserna i lagen (1994:1563) om tobaksskatt, lagen (1994:1564) om alkoholskatt och lagen (1994:1776) om skatt på energi hanteras inom det s.k. uppskovsförfarandet. Detta innebär att varorna kan förvaras och flyttas utan att skyldighet att betala punktskatt uppkommer. Skyldighet att betala skatt uppkommer dock när varorna lämnar uppskovsförfarandet. Det har framkommit att det förekommit fusk med betalning av skatter inom uppskovsförfarandet. För att förbättra kontrollen och motverka skattefusk bör därför vissa åtgärder föreslås. Regeringen anser bl.a. att det datoriserade tranportkontrollsystemet (, EMCS) ska användas vid flyttningar av alkohol- och tobaksvaror inom landet samt vid flyttningar av energiprodukter i samband med import, att registrerade varumottagare ska anmäla ordinarie mottagningsplats för varor som flyttas under uppskovsförfarandet och att bestämmelserna om ställande av säkerhet för godkända upplagshavare och registrerade varumottagare ska ändras i vissa avseenden. bör få vissa utökade möjligheter att genomföra kontroller av godkända upplags- Detta bör ske genom att det införs en ny möjlighet till punktskattebesök i skatteupplag. Vidare bör vissa kompletteringar göras av bestämmelserna om förfarandet i samband med den beskattning som kan ske på grund av oegentligheter under en flyttning av punktskattepliktiga varor. Vissa förtydliganden bör även göras av bestämmelserna om alkohol och tobak som förstörs under tillsyn av . Den nuvarande lagstiftningen innehåller inte några bestämmelser om hur punktskatt på alkohol- och tobaksvaror och energiprodukter ska hanteras i samband med att en godkänd aktör går i konkurs. För att undanröja den osäkerhet som därmed kan uppkomma bör bestämmelser om hanteringen av punktskatt i samband med konkurs införas i lagstiftningen. Slutligen bör skatten efterges på vissa alkohol- och tobaksvaror som omhändertagits av och inte lämnats ut. Möjligheten att återutföra dessa varor bör tas bort. De aviserade förslagen bygger på en promemoria från Vissa frågor om förfarandet avseende skatt på alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter. Promemorian har remissbehandlats. Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker eller har inte något att erinra mot förslagen. Den offentligfinansiella effekten av förslagen bedöms innebära ökade intäkter med . Regeringen avser att återkomma till med de aviserade förslagen. De kommande förslagen bör till viss del träda i kraft . Det gäller bl.a. vad avser beskattningen av varor som omhändertagits av . Huvuddelen av förslagen bör däremot träda i kraft först för att myndigheter och aktörer ska hinna förbereda sig för ändringarna. 6.39Den internationella utvecklingen för att motverka skatteundandragande Utformningen av nationella skattesystem, hur de olika nationella skattesystemen samverkar och möjligheterna för framför allt multinationella företag att utnyttja olikheterna i systemen för att uppnå skattefördelar, är frågor som under det har diskuterats i många olika internationella sammanhang. Det finns en ny internationell beslutsamhet om att utveckla och effektivisera det internationella samarbetet för att motverka skatteundandragande, oavsett om det sker genom utnyttjande av ofullständigheter och luckor i regelverk, bedrägerier eller med hjälp av speciella skatteregimer. och den svenska skattebasen påverkas också av skatteundandraganden som har sin grund i den internationella miljön. har bedrivit arbete på området men har - med starkt stöd av G 20- länderna - påbörjat ett nytt stort och övergripande arbete med att se över de internationella skatteprinciperna på centrala områden med syfte att motverka skattebaserosion och flyttning av vinster (Base Erosion and Profit Shifting, ). antog en handlingsplan för arbetet med BEPS. I planen beskrivs 15 olika åtgärdsområden som man ska arbeta vidare med och en tidplan för arbetet. Regeringen stödjer detta angelägna arbete. I OECDs viktiga arbete med att överväga och reformera internationella skatteprinciper på centrala områden deltar aktivt i de olika arbetsgrupper som utför det konkreta arbetet. Regeringen avser, som framgår av utgiftsområde 3, avsnitt 3.4, att låta bidra till finansieringen. Vid mötet i gav även G20:s finansministrar och centralbankschefer sitt stöd för arbetet inom , vilket befästes vid i . I ett gemensamt uttalade av , , , , och uttalades att kampen mot skatteundandragande och skatteflykt bör vara av högsta prioritet i alla relevanta internationella forum. Vid G20-mötena gavs även stöd för utvecklingen av en världsomspännande standard för automatiskt utbyte av information på skatteområdet. Denna fråga har också diskuterats intensivt i internationella sammanhang . Motiven för att utveckla en internationell standard för automatiskt utbyte av skatterelaterad information har stärkts betydligt sedan har antagit lagstiftning som innebär att man kommer att kräva avtal, antingen med finansinstitut direkt eller med enskilda stater, om att automatiskt lämna information om kapitaltillgångar och kapitalinkomster som amerikanska personer har i finansinstitut utanför (Foreign Account Tax Compliance Act, FATCA). Sådana s.k. har ingåtts eller kommer att ingås av flera länder. , , , och har tillsammans med upprättat en modell för sådana avtal. FATCA-avtalen utgör en betydelsefull pusselbit för det arbete som bedrivs inom med att ta fram en internationell standard för automatiskt informationsutbyte. förhandlar med om ett FATCA- avtal. Förhandlingsarbetet bedrivs med inriktning på att avtalet ska kunna tillämpas tidigast från . Regeringen avser att återkomma till i frågan. I EU har Europeiska kommissionen föreslagit att det automatiska informationsutbytet på den direkta skattens område enligt direktivet om administrativt samarbete på skatteområdet ska utvidgas till att omfatta motsvarande information som ska utbytas enligt FATCA-avtalen. Förhandlingarna i rådet om förslaget kommer att fortgå . har välkomnat kommissionens förslag. Regeringen arbetar för att uppgiftslämnande ska bli så enkelt att hantera för företagen som möjligt och att man ska undvika att det skapas olika standarder för informationsutbyte. Kampen mot skattefusk är en fråga som stått högt på EU:s dagordning . Det har dock inte varit enkelt att nå konkreta resultat. På mervärdesskattens område kunde dock enas om ett paket med åtgärder för att motverka fusk genom att enas om en snabbmekanism för att införa omvänd skattskyldighet och att utvidga medlemsstaternas möjligheter att tillämpa omvänd skattskyldighet på vissa varor och tjänster som är särskilt känsliga för bedrägeri. Direktiven trädde ikraft . har under arbetet aktivt bidragit till att nå en överenskommelse om dessa åtgärder mot skattefusk. Trots att förslaget om ett effektivare direktiv om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar (sparandedirektivet) lades fram av kommissionen 2008 har det inte varit möjligt att nå en överenskommelse i rådet. Det finns dock skäl att framhålla att nu även förklarat att man 2015 avser att övergå till automatiskt informationsutbyte enligt det nuvarande sparandedirektivet. Vid möte kunde medlemsstaterna emellertid som ett första steg mot en slutlig överenskommelse om ett reviderat och utvidgat sparandedirektiv enas om att kommissionen ska inleda förhandlingar med bl.a. om att tillämpa det nya effektivare direktivet. Det förslag till nytt direktiv som framförhandlades i rådet under framför allt det svenska ordförandeskapet , utgör grunden för förhandlingarna. Regeringen välkomnar denna utveckling och kommer att aktivt stödja det fortsatta arbetet. deltar i ett samnordiskt projekt som syftar till att ingå informationsutbytesavtal med länder och jurisdiktioner som har en omfattande sekretess på skatteområdet. Projektet har varit mycket framgångsrikt och har ingått närmare 40 avtal, vilket innebär att har ett av världens största nät av informationsutbytesavtal med sådana länder och jurisdiktioner. Regeringen avser att fortsätta detta arbete i syfte att ytterligare bygga ut nät av informationsutbytesavtal. Regeringens bedömning: I avvaktan på redovisning och på den värdering regeringen avser att göra av hittillsvarande satsning bör inte nya medel avsättas för skatteforskning. Skälen för regeringens bedömning: I budgetpropositionen föreslog regeringen att det inom ramen för anslag skulle avsättas medel som stöd för forskning inom skatteområdet (prop. 2007/08:1, vol.1, avsnitt 5.10). Därvid angavs också att till regeringen skulle redovisa sina erfarenheter av satsningen. beslutade i enlighet med regeringens förslag. Bland de skäl som angavs för den tidigare satsningen nämndes den sedan slutet av 1990–talet vikande forskningsvolymen på skatteområdet. Detta ansågs kunna få negativa konsekvenser såväl genom en försvagad kunskapsbas för skattepolitiken som genom ett försämrat underlag för en kvalificerad och bred offentlig diskussion kring skattefrågor. Detta bedömdes vara ett problem med tanke på de betydande framtida utmaningarna för skattepolitiken, inte minst på grund av globalisering och demografisk utveckling. konstaterades att en satsning på skatteforskning, för att säkerställa en hög kvalitet, måste bygga på samspel med det internationella forskarsamhället. redovisade sina erfarenheter (dnr Fi2010/3517) och regeringen behandlade frågan i budgetpropositionen (prop. 2010/11:1, vol.1, avsnitt 6.9). Den gjorda satsningen har byggt på en samverkan mellan , och för arbetsliv och socialvetenskap. I sin redovisning beskrev bl.a. de processer som tillämpades vid urvalet av forskningsprogram- och projekt och resultatet av dessa processer samt de värderingar som gjorts därefter. Regeringen bedömde efter att tagit del av redovisning, utan att därmed värdera den forskning som bedrivits inom ramen för satsningen, att ett fortsatt stöd till skatteforskningen borde ges. De skäl som redovisades i budgetpropositionen bedömdes fortfarande vara giltiga. Liksom tidigare ansåg regeringen att det fanns skäl att följa upp satsningen och föreslog att skulle ansvara för detta. Redovisningen skulle lämnas till regeringen . beslutade i enlighet med regeringens förslag. inkom till med en hemställan där myndigheten begär anstånd med att lämna den begärda redovisningen. I avvaktan på denna redovisning och på den värdering regeringen avser att göra av hittillsvarande satsning, bl.a. på grundval av redovisning, bör inte nya medel avsättas för skatteforskning. 6.41Offentligfinansiella effekter – en sammanfattning I tabell 6.26 redovisas de offentligfinansiella effekterna av de skatte- och avgiftsförändringar som presenterats i denna proposition. För mer utförliga beskrivningar av de olika skatteåtgärderna hänvisas till tidigare avsnitt i detta kapitel. Tre olika typer av offentligfinansiella effekter redovisas i tabell 6.26: bruttoeffekt , periodiserade nettoeffekter –2017 och varaktig effekt. Bruttoeffekten beskriver den statiskt beräknade förändringen i intäkterna från den skatt som regeländringen avser. Bruttoeffekten beaktar således inte eventuella indirekta effekter som t.ex. regeländringens påverkan på andra skattebaser och på konsumentprisindex. Om konsumentprisindex påverkas av en regeländring så uppkommer en indirekt effekt då utgifter i olika offentliga transfereringssystem påverkas av förändringar i konsumentprisindex. Vid en bedömning av de kortsiktiga offentligfinansiella effekterna av olika åtgärder är den periodiserade nettoeffekten för den konsoliderade offentliga sektorn mest relevant.