prop · H003175 · 2013-06-12 00:00:00 — godkänna att andra sjukvårdsinrättningar än allmänna sjukhus får utföra sterilisering av kvinnor, ge tillstånd till andra vårdinrättningar än offentligt finansierade sjukhus att utföra s.k. givarinsemination och befruktning av ägg utan- för kroppen, besluta att lagen om kontroll av berusningsmedel på sjukhus ska tillämpas vid vissa vårdenheter. Skälen för regeringens förslag: inrättades en ny myndighet, Inspektionen för vård och omsorg. Den nya myndigheten övertar ansvaret från att bl.a. utöva tillsyn och bedriva tillståndsverksamhet inom hälso- och sjukvård och därmed jämförlig verksamhet, socialtjänst och verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. 2012/13:20 Inspektionen för vård och omsorg en ny tillsyns- myndighet för hälso- och sjukvård och socialtjänst föreslogs lagändringar som var nödvändiga för att ovan nämnda ansvar skulle kunna föras över från till Inspektionen för vård och omsorg. antog förslagen i propositionen (bet. 2012/13:SoU5, rskr. 2012/13:116). 2012/13:20 (s. 103) anfördes att verksamhet med bl.a. normering, utvecklingsverksamhet och fördelning av stats- bidrag inte omfattades av förslaget om inrättande av en ny tillsyns- myndighet samt att det som var vägledande vid övervägandena av vilka uppgifter som borde föras över till den nya tillsynsmyndigheten var vilka uppgifter som har nära samband med tillsynen. I propositionen avgavs att Inspektionen för vård och omsorg ska ansvara för tillstånd till eller godkännande av viss verksamhet, t.ex. blodverksamhet eller sjukvårds- Prop. 2012/13:175 inrättning för utförande av abort, medan enligt rege- ringens uppfattning även i fortsättningen bör ha ansvaret för tillstånd till en viss bestämd åtgärd, t.ex. medgivande till abort efter utgången av artonde havandeskapsveckan. Enligt 6 § andra stycket steriliseringslagen (1975:580) ska sterilisering av kvinna ske på allmänt sjukhus eller på annan sjukvårdsinrättning som godkänner. Enligt 6 kap. 2 § lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. får insemination med spermier från en man som kvinnan inte är gift eller sambo med inte utan tillstånd utföras annat än vid offentligt finansierade sjukhus. Av 7 kap. 4 § första stycket samma lag följer att befruktning utanför kroppen av ett ägg från en kvinna med spermier från kvinnans make eller sambo, inte utan till- stånd får utföras annat än vid offentligt finansierade sjukhus. Detsamma gäller för införande av ägget i kvinnans kropp. I lagen (1985:12) om kontroll av berusningsmedel på sjukhus finns bestämmelser bl.a. om begränsningar när det gäller intagnas innehav av alkoholhaltiga drycker m.m. Enligt 1 § ska lagen tillämpas vid sådan enhet vid ett sjukhus som är särskilt inriktad på vård för missbruk av beroendeframkallande medel, i den mån beslutar det. En av de lagändringar som trädde i kraft när Inspektionen för vård och omsorg inrättades innebär att ansvar för att godkänna att en annan sjukvårdsinrättning än ett allmänt sjukhus får utföra abort eller avbrytande av havandeskap enligt 5 § abortlagen (1974:595) övergått till inspektionen. uppgifter enligt de nämnda bestämmelserna i steriliseringslagen, lagen om genetisk inte- gritet m.m. och lagen om kontroll av berusningsmedel på sjukhus har enligt regeringens mening ett liknande nära samband med den tillsyn som Inspektionen för vård och omsorg övertagit ansvaret för. I konsekvens med de överväganden som gjordes i prop. 2012/13:20 när det gäller ansvarsfördelningen mellan och Inspektionen för vård och omsorg bör därför inspektionen även överta dessa uppgifter från . Regeringens förslag: Samtliga lagförslag träder i kraft . Förslaget i betänkandet SOU 2010:65: Utredningen föreslog att den nya bestämmelsen i tandvårdslagen (1985:125) skulle träda i kraft . 2012/13:175 Förslaget i departementspromemorian Ds 2013:4: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: Inga remissinstanser har haft några synpunkter i denna del. Skälen för regeringens förslag: Samtliga författningsändringar bör genomföras . Ändringarna föreslås därför träda i kraft . 15.2.1Förslagen om fysioterapeut som ny skyddad yrkestitel Regeringens förslag: Övergångsbestämmelser införs med innebörd att legitimerade sjukgymnaster även fortsättningsvis ska kunna verka mot den nationella taxan och få ansvara för vissa uppgifter enligt hälso- och sjukvårdslagen. Vidare ska titeln sjukgymnast fortsätta att vara en skyddad yrkestitel. Ansökningar om legitimation som sjuk- gymnast som kommit in före ikraftträdandet ska gälla som ansök- ningar om legitimation som fysioterapeut. Vid ansökan om legitima- tion som fysioterapeut ska sjukgymnastexamen anses likvärdig med fysioterapeutexamen. Resekostnadsersättning ska kunna lämnas för sjukgymnastik som avser tid före ikraftträdandet. Äldre bestämmelser om sekretess ska gälla för uppgifter i ärenden om ersättning för sjuk- gymnastik där handlingarna omhändertagits för arkivering före ikraft- trädandet. Förslaget i departementspromemorian Ds 2013:4: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. I promemorian finns det inte någon bestämmelse om att sjukgymnastexamen ska anses likvärdig med fysio- terapeutexamen. Remissinstanserna: En mycket stor majoritet av remissinstanserna tillstyrker förslaget i departementspromemorian av de skäl som anges i denna. Flera remissinstanser har emellertid haft synpunkter på utform- ningen av övergångsbestämmelserna i departementspromemorian. Kommuner och Landsting (SKL) anser att det finns en rad konsekvenser av ett titelbyte som måste hanteras. SKL anser att om ett titelbyte blir aktuellt bör efter en kortare övergångsperiod endast titeln fysioterapeut användas, men titeln sjukgymnast ska förbli skyddad oavsett om den används. läns landsting anser att alla legiti- merade sjukgymnaster bör byta titel , för att minska övergångsproblem. anser att övergångs- proceduren måste förtydligas. anser att anpassnings- perioden är för kort, vilket inte lämnar tillräckligt med tid för universitet och högskolor att vidta nödvändiga åtgärder med anledning av ny examensbenämning. Antagningskatalogerna som innehåller information om antagning till sjukgymnastprogrammet till /2014 har redan publicerats. Vad gäller examensbenämningen antas studenterna till en treårig utbildning som leder fram till sjukgymnastexamen. kommer därför att utfärda sjukgymnastexamen , vilket Prop. 2012/13:175 kan innebära att någon typ av övergångsbestämmelser om detta behöver kommun förespråkar en bortre gräns för när titeln sjuk- gymnast ska fasas ut. Skälen för regeringens förslag I patientsäkerhetslagen (2010:659) föreslås att yrkestiteln sjukgymnast ersätts av fysioterapeut i tabellen i 4 kap. 1 §. Bestämmelsen i 3 § samma kapitel om att beteckningen legitimerad endast får användas av den som fått legitimation samt bestämmelserna i 5 och 6 §§ om skyddad yrkestitel gäller därmed fortsättningsvis för fysioterapeuter. Flera remissinstanser har önskat en större tydlighet om när titeln sjuk- gymnast bör fasas ut och när titelskyddet för denna ska upphöra. Enligt regeringens mening bör det inte fastställas någon slutpunkt för utfas- ningsperioden. En legitimerad sjukgymnast bör även efter kunna använda beteckningen legitimerad sjukgymnast. Vidare är det av patient- och konsumentsäkerhetsskäl angeläget att skydda yrkes- titeln sjukgymnast även fortsättningsvis, för att förhindra att någon som inte har utbildning som fysioterapeut eller sjukgymnast utger sig för att vara legitimerad sjukgymnast. En övergångsbestämmelse med denna innebörd bör därför införas. ska det inte längre utfärdas några legitimationer som sjukgymnast. En övergångsbestämmelse föreslås där- för om att ansökningar om legitimation som sjukgymnast som kommit in till före ska gälla som ansökningar om legitimation som fysioterapeut. Av 4 kap. 1 § patientsäkerhetslagen i dess nuvarande lydelse följer att den som har sjukgymnastexamen ska ges legitimation som sjukgymnast. De föreslagna ändringarna i bestämmelsen innebär att yrkestiteln sjuk- gymnast ersätts av fysioterapeut och att det för legitimation som fysio- terapeut krävs fysioterapeutexamen. Enligt 4 kap. 2 § patientsäkerhets- lagen får den ges legitimation som på annat sätt än genom sådan utbildning eller praktisk tjänstgöring som avses i 1 § har förvärvat motsvarande kompetens. Det får därför förutsättas att den som har sjukgymnastexamen redan med stöd av 4 kap. 2 § nämnda lag kan få legitimation som fysioterapeut. För att undvika problem vid tillämp- ningen av den nya lagstiftningen bör det dock införas ytterligare en övergångsbestämmelse som tydliggör att en sjukgymnastexamen ska anses likvärdig med fysioterapeutexamen vid ansökan om legitimation som fysioterapeut. har i sitt remissvar uppgett att anpassnings- perioden är för kort för att lärosätena ska kunna utforma information . Regeringen avser att återkomma i fråga om ändring av examens- ordningen och i frågan om övergångsbestämmelser till denna. Rättigheter och skyldigheter för sjukgymnaster m.m. Förslagen i promemorian innebär att det ska vara frivilligt för den som i dag har legitimation som sjukgymnast att ansöka om legitimation som 2012/13:175 fysioterapeut. Det kan vara så att verksamma sjukgymnaster av olika skäl inte vill ändra sin titel eller firma. För att möjliggöra för dessa personer att fortsätta verka som sjukgymnaster på samma sätt som bör övergångsbestämmelser införas i vissa av lagförslagen. Lagen (1993:1652) om ersättning för sjukgymnastik innehåller bestämmelser om vissa ersättningar till sjukgymnaster i privat verksam- het i den öppna hälso- och sjukvården. Lagen föreslås ändras på så sätt att sjukgymnastik och liknande ord ersätts av fysioterapi och andra motsvarande termer, dels i rubriken, dels i flertalet bestämmelser. Sjuk- gymnaster bör fortsatt kunna arbeta mot ersättning enligt lagen, dvs. mot den nationella taxan. Det föreslås därför en övergångsbestämmelse med innebörd att vid tillämpningen av lagen och de föreskrifter som har med- delats i anslutning till lagen ska sjukgymnast jämställas med fysio- terapeut och sjukgymnastik jämställas med fysioterapi. Bestämmelsen medför bl.a. att sjukgymnaster kan omfattas av de ändringar av ersätt- ningsbelopp som regeringen beslutar om. Enligt äldre övergångsbestämmelser till lagen om ersättning för sjuk- gymnastik kan en sjukgymnast som vid de tidigare lagändringarna var verksam mot ersättning enligt lagen ha rätt till fortsatt sådan ersättning, trots att de krav som gäller inte är uppfyllda. En sjukgymnast som har rätt till ersättning med stöd av dessa äldre övergångsbestämmelser bör även fortsättningsvis kunna få sådan ersättning, även om han eller hon byter yrkestitel till fysioterapeut. Det föreslås därför en övergångs- bestämmelse med den innebörden. I hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) finns det bestämmelser om att sjukgymnaster har rätt att fullgöra vissa uppgifter som annars medicinskt ansvariga sjuksköterskor ansvarar för. En övergångsbestämmelse behövs som gör det möjligt för sjukgymnaster att fortsätta att fullgöra de aktuella uppgifterna. I lagen (1991:419) om resekostnadsersättning vid sjukresor finns det bestämmelser om att sjukvårdshuvudmän ska lämna ersättning för rese- kostnader vid sjukgymnastik enligt lagen (1993:1652) om ersättning för sjukgymnastik. Lagen (1991:419) föreslås ändras på så sätt att ersättning i stället ska utgå vid fysioterapi. Enligt en föreslagen övergångs- bestämmelse till lagen (1993:1652) ska sjukgymnastik jämställas med fysioterapi. Någon övergångsbestämmelse behövs därmed inte till ändringen i lagen (1991:419) när det gäller ersättning för resekostnader som avser tid efter ikraftträdandet. En övergångsbestämmelse behövs däremot för att säkerställa att patienter kan få resekostnadsersättning vid sjukgymnastik som utförts före ikraftträdandet. I 28 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) föreslås en ändring med innebörd att sekretess gäller hos bl.a. för vissa uppgifter i ärenden enligt lagstiftningen om ersättning för fysio- terapi. Som framgår ovan ska sjukgymnastik jämställas med fysioterapi vid tillämpningen av lagen om ersättning för fysioterapi. Någon över- gångsbestämmelse för uppgifter i ärenden om ersättning för sjuk- gymnastik som avgör efter ikraftträdandet behövs För uppgifter i ärenden om sådan ersättning som redan är avgjorda och där handlingarna omhändertagits för arkivering före ikraft- Prop. 2012/13:175 trädandet bör det dock i förtydligande syfte införas en övergångs- bestämmelse med innebörd att äldre föreskrifter om sekretess fortfarande gäller. 15.2.2Förslagen om behörighet inom Regeringens förslag: En handläggare, som före ikraftträdandet har anställts för att utföra de uppgifter som ska kräva socionomexamen eller annan relevant examen på grundnivå i högskolan eller mot- svarande utländsk utbildning, ska till och med vara behörig att utföra uppgifterna. Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: anser att en omställnings- tid så som utredningen föreslår är , en uppfattning som även delas av Föreningen . Skälen för regeringens förslag: Regeringen delar Behörighets- utredningens bedömning att det behövs för kommunerna att planera för och säkra tillgången på behöriga handläggare. Regeringen delar även bedömningen att det är rimligt med en övergångstid innan kravet på behörighet ska börja gälla. Det bör ge både anställda och arbetsgivare en rimlig omställningstid. är en stor majoritet av dem som arbetar inom den sociala barn- och ungdomsvården socionomer. Många andra har annan högskoleexamen. Det är i detta sammanhang värt att notera att tillgången på socionomer beräknas vara mycket god. 15.2.3Förslagen om Inspektionen för vård och omsorg Regeringens förslag: Vid tillämpningen av straffbestämmelser i lagar där ansvarig myndighet ändras från till Inspektionen för vård och omsorg ska äldre bestämmelser gälla i fråga om gärningar som begåtts före ikraftträdandet. Övergångsbestämmelser införs även för tillämpningen av 7 a § förvaltningsprocesslagen. Skälen för regeringens förslag: Enligt 8 § steriliseringslagen (1975:580) döms den som uppsåtligen utför sterilisering i strid med lagen till böter eller fängelse , om inte gärningen är belagd med straff i . Av 8 kap. 4 och 5 §§ lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. följer att den som vanemässigt eller i vinstsyfte utför insemination i strid med föreskrifterna i 6 kap. eller bryter mot 7 kap. 4 § döms till böter eller fängelse . I avsnitt 14 föreslås att 6 § steriliseringslagen och 6 kap. 2 § och 7 kap. 4 § lagen om genetisk integritet m.m. ändras på så sätt att det är Inspek- tionen för vård och omsorg i stället för som ska godkänna att exempelvis privata sjukvårdsinrättningar får utföra vissa ingrepp. Ändringarna föreslås, som nämnts, träda i kraft . som före dess har begått en gärning som är straffbelagd enligt nu 2012/13:175 gällande bestämmelser bör kunna fällas till ansvar för detta även efter nämnda datum. För att säkerställa att de äldre bestämmelserna kan tillämpas trots att ansvarig myndighet ändras bör övergångsbestämmelser med denna innebörd införas (jfr. 2012/13:82, bet. 2012/13:SoU19, rskr. 2012/13:204). Av 7 a § första stycket förvaltningsprocesslagen (1971:291) framgår att om en enskild överklagar en förvaltningsmyndighets beslut ska den myndighet som först beslutade i saken vara den enskildes motpart sedan handlingarna i ärendet överlämnats till domstolen. Inspektionen för vård och omsorg ska som nämnts överta ansvaret att besluta i frågor om godkännande av vårdinrättningar enligt steriliseringslagen och ska även besluta om tillämpning av lagen (1985:12) om kontroll av berusnings- medel på sjukhus. Inspektionen bör efter ikraftträdandet vara den enskildes motpart i domstol även om det är som först beslutat i saken. Övergångsbestämmelser med denna innebörd föreslås därför till de nämnda lagarna. Beslut i sådana ärenden som inspektionen övertar ansvaret för enligt lagen om genetisk integritet m.m. får inte överklagas. Någon motsvarande övergångsbestämmelse bör därför inte införas till ändringarna i den lagen. 16.1Fysioterapeut ny skyddad yrkestitel för sjukgymnaster Regeringens bedömning: Förslagen bedöms inte få några ekonomiska konse- kvenser för statsbudgeten. Departementspromemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Kommuner och Landsting (SKL) anser att en analys av konsekvenserna för kommuner och landsting behöver göras, eftersom stora förändringar kommer att behöva göras i personal- och journalföringssystem samt annat material på arbetsplatserna. Social- styrelsen tillstyrker förslaget, men delar inte utredningens bedömning att förslagen endast medför en mindre kostnadsökning för . Eftersom en majoritet av Legitimerade Sjukgymnasters Riksförbunds medlemmar föredrar yrkestiteln fysioterapeut, kan det förväntas att ett stort antal av dagens legitimerade sjukgymnaster kommer att ansöka om legitimation som fysioterapeut, vilket skulle innebära en stor ärendetill- strömning till . () tillstyrker förslaget och anser att det leder till ökad patientsäkerhet, eftersom det efter ändringen kommer krävas utbildning som sjuk- gymnast/fysioterapeut för att få använda titeln fysioterapeut. Att titeln fysioterapeut är den internationellt mest använda har också betydelse för patientsäkerheten. Sjukgymnasternas arbete har utvecklat sig mot ett mer hälsofrämjande arbete och titeln fysioterapeut speglar därför också bättre LSR delar också promemorians bedömning att Prop. 2012/13:175 det föreslagna titelskyddet fysioterapeut inom humansjukvården inte kommer att leda till förväxling med de som är verksamma inom djur- sjukvården. avstyrker förslaget på den grunden att konse- kvensbeskrivningen inte innehåller några beloppsmässiga uppskattningar av de administrativa kostnaderna för företag. anser därför att det inte kan ta ställning till om den från administrativ synpunkt lämpligaste lösningen valts. tillstyrker för- slaget men anser att konsekvenserna för patienter, landsting och regioner måste analyseras samt att frågan om vem som ansvarar för, bekostar och följer upp informationen till allmänhet och patienter måste klargöras. Skälen för regeringens bedömning För del bedöms förslagen medföra en mindre kostnad- sökning för ett ökat antal ansökningar om legitimation som fysioterapeut. har i sitt remissvar uppgett att de bedömer att antalet ansökningar från legitimerade sjukgymnaster om legitimation som fysio- terapeut kommer att vara stort. Regeringen gör bedömningen att även om en majoritet av de legitimerade sjukgymnasterna föredrar titeln fysio- terapeut, behöver det inte innebära att alla kommer att ansöka om en ändrad titel. Det är inte möjligt att på förhand veta hur stort intresset kommer att vara, men regeringen bedömer att handläggningen bör kunna hanteras inom myndighetens förvaltningsanslag. kommer också att behöva informera på sin hemsida och i sina kontakter med allmänheten och hälso- och sjukvården om den nya titeln. Regeringen bedömer att kostnaderna också för dessa insatser ryms inom förvaltningsanslag. För bedöms förslagen medföra en begränsad betydelse för handläggningen genom att flera näringsidkare kan behöva ändra det registrerade namnet på sin verksamhet. Enligt de uppgifter Socialdeparte- mentet har tagit del av, uppskattas antalet företag med verksamhet som sjukgymnast till ca 1 700. Eftersom författningsändringarna inte innebär att samtliga sjukgymnaster tvingas byta sin firma när bestämmelserna träder i kraft bedöms ökningen av antalet ansökningar till bli begränsad. har inte haft några synpunkter på förslaget eller på den konsekvensbeskrivning som redovisats i promemorian. och högskolor som ger utbildning som leder till sjuk- gymnastexamen bedöms ändringen också medföra en begränsad betyd- else för att genomföra namnbytet i de dokument som rör utbildningen. Även för och Universitets- och högskole- rådet bedöms ändringen medföra ett begränsat arbete. bedöms behöva ändra i sina föreskrifter och kan behöva göra följdändringar i sitt utbildnings- material för tilläggsutbildning i veterinärmedicin. Sammanfattningsvis bedöms förslagen medföra begränsade kostnader för berörda myndigheter, och kostnaderna bedöms rymmas inom befint- liga anslags ramar. Konsekvenser för kommuner och landsting Kommuner och Landsting (SKL) ser ett behov av en om- fattande nationell informationssatsning som förbundet anser att staten bör ansvara för. Regeringen delar bedömningen att det kommer finnas ett behov av information till patienter och allmänhet om ändringen av titelbytet. Regeringen bedömer dock att informationsinsatserna inte behöver bli så omfattande och att kostnader bör kunna bli begränsade. Förutom landsting och kommuner kommer också att informera om ändringen av titel. Som en följd av förslaget kommer det också att finnas behov av vissa förändringar i de personal- och journalföringssystem som finns inom kommuner och landsting. Eftersom både titeln sjukgymnast och titeln fysioterapeut kommer vara skyddade finns det stort utrymme för lands- ting och kommuner att välja när den anpassningen av systemen ska genomföras. Regeringen bedömer därför att en särskild nationell finansiering för att genomföra förslaget inte behövs. Konsekvenser för patienter och allmänhet Regeringen bedömer att förslagen kommer att medföra stärkt patient- säkerhet eftersom fysioterapeuter från det att ändringarna träder ikraft , måste ha sjukgymnastutbildning. Eftersom en ny titel kommer att införas och gälla, som den tidigare fortsätter att vara skyddad, kommer två titlar att förekomma parallellt. Under en inled- ningsperiod kan detta leda till frågor från allmänheten och det är därför viktigt att den information som myndigheter och vårdgivare tillhanda- håller är tydlig och lättillgänglig. Konsekvenser för företag och för professionen Sjukgymnaster som driver egna företag berörs i viss utsträckning genom att de kan behöva ändra sina registrerade företagsnamn. Med tillgänglig statistik och uppgifter från LSR som grund beräknas antalet sjuk- gymnaster som är egna företagare vara cirka 1 700. Eftersom titeln sjukgymnast kommer vara fortsatt skyddad yrkestitel parallellt med den nya titeln fysioterapeut kommer ett namnbyte inte vara vare sig tvingande eller brådskande. Förslaget kommer emellertid att innebära en tids inarbetning av den nya benämningen. har på- talat i sitt remissvar att konsekvensutredningen brister i detta avseende eftersom några beloppsmässiga uppskattningar inte presenterats. Rege- ringen anser dock att beloppsmässiga beräkningar lätt skulle kunna bli missvisande eftersom titelbytet är frivilligt. På grund av att ändringen inte är tvingande att genomföra , bedömer regeringen att varken de ekonomiska eller administrativa konsekvenserna för företagen blir omfattande. Förslaget bedöms medföra positiva effekter på rörligheten för professionen, både från och till . Förslagen bedöms inte ha några miljö- eller jämställdhetsmässiga konse- kvenser. Regeringens bedömning: Förslaget bedöms inte få några ekonomiska konsekvenser för statsbudgeten. Förslaget bedöms inte heller få några ekonomiska konsekvenser för kommuner och landsting. Utredningens bedömning: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Kommuner och Landsting (SKL) och flertalet landsting vill betona vikten av att alla beslut som kan få konse- kvenser i form av ökade kostnader för huvudmännen också åtföljs av en lösning vad gäller finansieringen. Några remissinstanser har framfört att de anser att staten behöver förstärka och i samband med det avdela mer resurser för tandläkarnas specialisttjänstgöring. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen föreslår att det införs en bestämmelse i tandvårdslagen (1985:125) som reglerar landstingens ansvar att tillhandahålla platser för anställning för tandläkares specialiseringstjänstgöring i en omfattning som motsvarar det planerade framtida behovet av tandläkare med specialistkompetens i klinisk verk- samhet.