prop · H1031d19 · 2013-09-18 00:00:00 — För att lärare ska ha ett så komplett betygsunderlag som möjligt avser regeringen att i berörda förordningar förtydliga att när det gäller de prov som obligatoriskt ska användas är det obligatoriskt för eleverna att genomföra proven. Fler kursprov i provbanken Inom ramen för den s.k. provbanken för gymnasieskolan tillhandahåller olika kursprov som håller samma kvalitet som de obligatoriska nationella proven. De är inte obligatoriska att använda i gymnasieskolan men kan utnyttjas flexibelt för att stödja lärares betygsättning. Regeringen anser att sådana kursprov kan bidra till rättvis och likvärdig betygsättning och bedömer därför att ytterligare kursprov bör utvecklas och tillhandahållas i provbanken , företrädesvis i kurserna Engelska 7 och i Historia 1. Regeringen föreslår därför att det avsätts för att utveckla proven samt beräknar därefter. De internationella studierna 2009 och PIRLS 2011 visar samstämmigt att svenska elevers läsförmåga har försämrats under 2000- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Denna bild stöds också av nationella undersökningar. PIRLS 2011 visar bl.a. att elevernas läsförmåga i årskurs 4 har försämrats mest när det gäller sakprosa, dvs. Regeringens bedömning är att många lärare behöver kunskap om fler metoder för att kunna individanpassa undervisningen i större utsträckning och bättre stödja elevernas läs- och skrivutveckling. Att förbättra elevernas läs- och skrivförmåga ses främst som en uppgift för ämnet svenska, men eftersom eleverna tidigt har stora svårigheter att ta till sig faktatexter behöver även lärare i andra ämnen lära sig mer om läsprocessen som en del av ämnet. Regeringen föreslår därför en kompetensutvecklingsinsats med utbildade handledare och webbaserat stöd för olika lärarkategorier och där det kollegiala lärandet är i fokus, i likhet med satsningen Matematiklyftet. Satsningen bör i första hand omfatta lärare som undervisar i ämnet svenska i och gymnasieskolans första år. Regeringen har för avsikt att ge i uppdrag att genomföra en sådan kompetensutvecklingsinsats –2018. Regeringen föreslår att avsätts för detta ändamål . beräknas , beräknas , och för . 4.3.3Mera tid för matematik Matematik är ett viktigt ämne och grundläggande kunskaper är bl.a. en förutsättning för att klara många högskoleutbildningar. Även när det gäller matematik visar internationella studier, både 2009 och TIMSS 2011 för årskurs 8, att svenska elevers kunskaper har försämrats . Vidare är mer än var tionde elev inte behörig till ett nationellt program i gymnasieskolan. Detta är i stor utsträckning beroende på bristande kunskaper i matematik. Regeringen har därför vidtagit flera åtgärder för att lyfta elevernas matematikkunskaper och två stora satsningar aviserades i budgetpropositionen . Den ena satsningen är en ämnesdidaktisk fortbildningssatsning för matematiklärare, Matematiklyftet, som är avsedd att pågå . För satsningen beräknas totalt avsättas. Den andra satsningen handlar om mer tid i skolan för mate- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 I enlighet med propositionen Utökad undervisningstid i matematik (prop. 2012/13:64, bet. 2012/13:UbU16, rskr. 2012/13:199) har beslutat att utöka undervisningstiden i matematik i och motsvarande skolformer fr.o.m. , vilka enligt regeringens bedömning i propositionen bör fördelas med i årskurs 1–3. För detta föreslogs avsättas . föreslås avsättas, och beräknas . Beloppen förs till anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner i enlighet med den kommunala finansieringsprincipen. Även efter denna utökning är undervisningstiden i ämnet i ett internationellt perspektiv fortfarande låg. De tidigare aviserade satsningarna bör därför enligt regeringens mening kompletteras med ytterligare en utökning av undervisningstiden i och motsvarande skolformer med motsvarande för årskurs 4–6. Regeringen beräknar att bör avsättas under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner, anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning för detta ändamål och fr.o.m. . 4.4En skola för alla Likvärdighet handlar om att alla elever ska få utbildning utifrån sina olika förutsättningar och behov, så att de uppnår kunskapskraven och får möjlighet att utvecklas så långt möjligt. Skolan ska också ge alla elever, oavsett geografisk hemvist och sociala och ekonomiska förhållanden, lika tillgång till utbildning. Ytterligare insatser behövs för att stärka kvaliteten på utbildningen, oavsett elevens bakgrund och vilken skola eleven har valt. De uppföljningar av den garanterade undervisningstiden som har gjorts av såväl som visar på problem i både grund- och gymnasieskolan. Enligt regeringens mening finns det starka indikationer på att eleverna i inte alltid får den garanterade undervisningstid de har rätt till enligt skollagen (2010:800). För att underlätta uppföljningen och därmed säkra elevernas rätt till den garanterade undervisningstiden i bör timplanen (bilaga 1 till skollagen) stadieindelas, dvs. undervisningstid bör anges i timmar per stadie (årskurs 1–3, 4–6 respektive 7–9) i stället för som total tid för hela . Regeringen bedömer även att skillnaderna är alltför stora när det gäller hur mycket undervisningstid eleverna får i den mål- och resultatstyrda gymnasieskolan. Regeringen har för avsikt att ge i uppdrag att dels föreslå en stadieindelad timplan för , dels utreda hur en starkare styrning av undervisningstiden i gymnasieskolan kan utformas. För detta ändamål föreslår regeringen att avsätts 2014. 4.4.2Resursfördelning utifrån olika elevers behov och förutsättningar Utbildningen ska vara likvärdig, oavsett var i landet den anordnas. anges i läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr11) att en likvärdig utbildning inte innebär att undervisningen ska utformas på samma sätt överallt eller att skolans resurser ska fördelas lika, utan att hänsyn ska tas till elevernas olika förutsättningar och behov. Som har redovisat i ett par studier följer kommunerna detta i varierande utsträckning. Enligt finns det anledning att ifrågasätta om differentieringen av resurser mellan skolor och förskolor är tillräcklig. För att förtydliga att kommunerna ska fördela resurser efter elevernas olika behov och förutsättningar anser regeringen att detta bör framgå av skollagen. Regeringen menar vidare att det i skollagen bör förtydligas att även rektorn och förskolechefen, inom sina givna ramar, har ansvar för att fördela resurser efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. Regeringen avser därför att återkomma till i frågan. Regeringen bedömer att dessa förtydliganden inte kommer att innebära någon ändring i fördelningen av ansvar eller medföra några ekono- miska konsekvenser i förhållandet mellan staten och kommunerna. Alla elever, oavsett bakgrund och familjeförhållanden, ska få en undervisning som är anpassad till deras förutsättningar och behov. Skolan ska sträva efter att uppväga skillnader i barnens och elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Något som kan underlätta detta kompensatoriska uppdrag som skolan har är om eleverna ges möjlighet till extra undervisning under organiserade pedagogiska former utanför ordinarie undervisningstid, exempelvis efter den ordinarie skoldagens slut eller på loven. För elever som riskerar att inte nå kunskapskraven kan sådana insatser förbättra deras möjligheter att lyckas med skolarbetet. Skolan ansvarar för att elever under ordinarie undervisningstid får det stöd och den hjälp som de behöver för att klara kunskapskraven. är läxor viktiga för att ge eleverna möjlighet till repetition och mängdträning av sådant som har behandlats i undervisningen. Extra stöd och hjälp hemifrån bidrar till goda kunskapsresultat, men alla elever har inte tillgång till detta. Om skolan tillhandahåller läxhjälp skulle det kunna kompensera för detta och bidra till ökad måluppfyllelse och likvärdighet. Regeringen har därför för avsikt att införa ett tidsbegränsat statsbidrag till huvudmännen för att anordna läxhjälp. Fokus bör vara på elever i årskurs 6–9. Detta gynnar främst elever som riskerar att inte klara kunskapskraven och bidrar till ökad likvärdighet. Regeringen avser också att ge ideella läxhjälpsföreningar möjlighet att söka statsbidrag för sina verksamheter. Regeringen föreslår att avsätts för dessa ändamål . beräknas , beräknas och beräknas . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 För elever som av olika anledningar inte har nått kunskapskraven inom ramen för den vanliga undervisningen kan mer tid till undervisning under loven öka förutsättningarna att nå dem. Regeringen har därför för avsikt att införa ett statsbidrag för anordnande av undervisning . Fokus bör vara på elever i årskurs 6–9 som riskerar att inte klara kunskapskraven. Det bör även vara möjligt för huvudmännen att ansöka om statsbidrag för anordnande av undervisning på andra lov, t.ex. sport- eller påsklovet, för eleverna i årskurs 9. För elever som erbjuds utbildning direkt efter avslutad årskurs 9 ska möjlighet till prövning för slutbetyg erbjudas. Regeringen avser även att ge i uppdrag att samla in kompletterande statistik för de elever som prövar för betyg , för att ge en mer rättvisande bild av hur många elever som vid höstterminens start uppfyller behörighetskraven för gymnasieskolans nationella program, dvs. Den utbildning som omfattas av skolplikt avslutas i och med årskurs 9 och målet för utbildningen kan anses vara att uppnå gymnasiebehörighet. Regeringen avser att tillsätta en utredning som ska utreda förutsättningarna för och ta fram förslag om obligatorisk sommarskola för de elever som inte når behörighet till gymnasieskolans nationella program. För elever som även efter den obligatoriska sommarskolan inte har uppnått sådan behörighet ska utredningen utreda och ta fram förslag om förlängd skolplikt. Det bör även vara möjligt att ansöka om statsbidrag för sommarskola för de elever på gymnasieskolans yrkesprogram som inte har nått kunskapskraven på den inledande kursen i matematik. Regeringen föreslår att avsätts för dessa ändamål . Elever som har invandrat , dvs. efter tidpunkten för ordinarie skolstart i , når som regel sämre skolresultat än de elever som invandrat . Att ta emot elever som har anlänt till innebär en 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 stor men viktig utmaning. Förutsättningarna för utbildning är på många sätt annorlunda än för övriga elever, bl.a. på grund av att de allra flesta nyanlända eleverna inte kan svenska. De nyanlända eleverna utgör dessutom en heterogen grupp och har ofta skiftande skolbakgrund. Utökad undervisningstid i svenska Kunskaper i det svenska språket är viktiga för den nyanlända elevens möjlighet att kunna delta i ordinarie undervisning. Som en del i arbetet för att stärka nyanlända elevers studieresultat har medel avsatts och beräknats för ett riktat statsbidrag för en försöksverksamhet med utökad undervisningstid i ämnet svenska med motsvarande för nyanlända elever i årskurs 6–9 –2016. Denna försöksverksamhet bör utökas till att även omfatta årskurs 1–5. Regeringen föreslår därför att avsätts för detta ändamål och beräknar respektive 2016, utöver vad som har aviserats i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1). Svenska som andraspråk förändras Ämnet svenska som andraspråk har inte fungerat tillfredsställande i . Måluppfyllelsen har varit låg i ämnet och det har felaktigt ofta betraktats som ett stödämne till ämnet svenska. Många lärare saknar kompetens i ämnet och urvalet av elever har ibland skett på godtyckliga grunder. En arbetsgrupp inom utreder nu frågan hur utbildning i svenska för nyanlända elever och elever med annat modersmål än svenska ska kunna förbättras. Villkoren för kommunala och fristående skolor bör i så stor utsträckning som möjligt vara lika för att eleverna ska få en likvärdig utbildning. lämnade sitt slutbetänkande, Friskolorna i samhället (SOU 2013:56). När det gäller obligatoriskt samråd mellan kommuner och en enskild huvudman inför eta- blering av en fristående skola, vandelsprövning av fristående huvudmän, skärpta sanktioner vid brister samt ett snabbspår vid byte av huvudman för en befintlig fristående skola avser regeringen att återkomma till med lagförslag under innevarande mandatperiod. Frågor om införande av offentlighetsprincipen i fristående skolor, inklusive meddelarskydd, liksom om ägarprövning och syftesbeskrivningar i bolagsordning kommer att hanteras av andra utredningar. Regeringen avser vidare att ge i uppdrag att utveckla ett nytt informationssystem med utgångspunkt i förslag. För ett nytt informationssystem beräknar regeringen att avsätts . Vidare beräknar regeringen och därefter . 4.4.6Fristående skolors ekonomiska stabilitet m.m. En ökande andel fristående skolor kräver mer omfattande granskningar av skolors ekonomiska stabilitet. har också antalet ansökningar om övertagande av befintliga verksamheter ökat. Regeringen anser att Skolinspektionen bör ges möjligheter att förstärka den ekonomiska kompetensen i tillsynsarbetet för att klara behovet av omfattande granskningar av skolors ekonomiska stabilitet och effektivt kunna hantera ansökningar om övertagande. Därutöver har lämnat förslag, bl.a. om prövning av ägarnas lämplighet och långsiktighet och om ett mer aktivt användande av sanktioner vid allvarliga brister, som medför behov av ytterligare resurser för Skolinspektionen. Regeringen föreslår därför att avsätts för Skolinspektionen för detta ändamål och beräknar därefter . 4.4.7Stärkt tillgång till undervisning i minoritetsspråk Elever som tillhör de fem nationella minoriteterna bör få stärkt tillgång till undervisning i sitt minoritetsspråk. Skollagens krav på att elever måste ha grundläggande kunskaper för att ha rätt till undervisning i sitt modersmål bör därför tas bort för dessa elever. Därmed stärks de nationella minoriteternas möjligheter att tillägna sig, använda och utveckla sina språk. Regeringen avser att remittera ett sådant förslag och återkomma till i denna fråga. För att ytterligare stärka de nationella minoritetsspråkens ställning avser regeringen också att ge i uppdrag att ta fram förslag till kursplaner på nybörjarnivå för dessa språk inom ramen för ämnet modersmål. Regeringen föreslår att totalt avsätts för dessa ändamål , och beräknar och . Anslaget 1:1 Kommunalekonomisk utjämning under utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner beräknas ökas med dessa belopp. 4.4.8Elever som felaktigt mottagits i grundsärskolan eller gymnasiesärskolan Att elever som tillhör grundsärskolan eller gymnasiesärskolans målgrupp tas emot i dessa skolformer – och att övriga elever inte gör det är en viktig rättssäkerhetsfråga. Skolinspektionen har bedömt att minst en procent av eleverna i grundsärskolan felaktigt har mottagits där. Åtgärder har redan vidtagits för att stärka rättssäkerheten, t.ex. skärpta krav i skollagen på kontinuerlig uppföljning och prövning av mottagandet i grundsärskolan eller gymnasiesärskolan. Regeringen avser även att ge i uppdrag att bl.a. genomföra informationsinsatser gentemot huvudmännen om mottagandet i grundsärskolan och gymnasiesärskolan. Regeringen föreslår att avsätts för detta ändamål . Det är av största vikt att skolan är en trygg plats för alla elever och all personal. En trygg skolmiljö och studiero är centrala förutsättningar för utbildning av hög kvalitet och för att barn och ungdomar ska kunna inhämta och utveckla kunskaper och värden. Undersökningar som mäter trygghet och studiero visar att en majoritet av eleverna trivs i skolan, med sina lärare och andra elever. visar undersökningar att drygt var tionde elev i årskurs 4–9 och i gymnasieskolan upplever att de sällan eller 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 aldrig har arbetsro. Utan arbetsro är det svårare att uppnå kunskapskraven. Områden som är nära förknippade med studiero i skolan är bl.a. kränkande behandling, närvaro och elevinflytande. När det gäller kränkande behandling och närvaro visar rapporter att många elever känner sig otrygga i skolan och att skolorna brister i att förebygga ogiltig frånvaro. Regeringen avser därför att följa upp och utvärdera vad de redan vidtagna åtgärderna, t.ex. den nya skollagen, har inneburit för skolornas arbete med elevernas trygghet och studiero. Även ytterligare åtgärder för att förbättra elevernas studiemiljö kan bli aktuellt. Många av de insatser som har redovisats ovan omfattar flera delar av skolväsendet, men regeringen har också förslag som enbart gäller gymnasieskolan. reformerades gymnasieskolan för att bättre förbereda eleverna för framtida studier och kommande arbetsliv. För att ytterligare stärka kvaliteten i utbildningen och minska problem med bristande matchning mellan utbud och efterfrågan på arbetsmarknaden föreslås här ytterligare insatser. Enligt regeringens bedömning i propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan (prop. 2008/09:199) förbättrar gymnasiereformen förutsättningarna när det gäller elevers genomströmning samt skolornas planering, schemaläggning och möjligheter att kunna fylla undervisningsgrupperna. I samband med budgetpropositionen (prop. 2011/12:1, utg.omr. 25) aviserade regeringen därför en reglering av anslaget till kommunerna i enlighet med den kommunala finansieringsprincipen. Denna reglering påbörjades i enlighet med beslut. Regeringen och Kommuner och Landsting (SKL) delade i samband med budgetpropositionen bedömningen att mer tydliga effektiviseringsmöjligheter kunde uppkomma först då reformen skulle få fullt 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 genomslag (prop. 2012/13:1, utg.omr. Regeringen bedömde därför att borde tillskjutas och beslutade i enlighet därmed. Regeringen bedömer nu att gymnasiereformen på kort sikt inte leder till lägre kostnader i den omfattning som tidigare beräknats. Den beräknade besparingen bör därför inte genomföras och beloppen för åren därefter minskas. För detta ändamål föreslår regeringen att avsätts 2014 och beräknar och beräknar därefter . Regeringen menar att detta kommer att medföra ett ekonomiskt utrymme för kommunerna. Detta utrymme bör även användas för att stärka rättigheterna till vuxenutbildning på gymnasial nivå. Regeringen avser därför, efter överenskommelse med SKL, att återkomma till med förslag som stärker dessa rättigheter. För det första handlar det om att utöka rätten att delta i vuxenutbildning i syfte att uppnå grundläggande behörighet till högskolan. Denna rätt omfattar elever med en examen från gymnasieskolans yrkesprogram och regeringen menar att denna rättighet bör utökas till en generell rättighet, dvs. till att omfatta alla vuxna som är behöriga till sådan utbildning. För det andra anser regeringen att det bör införas en rättighet att delta i vuxenutbildning i syfte att uppnå särskild behörighet till högskolan. Även denna rättighet föreslås omfatta alla vuxna som är behöriga till sådan utbildning. Regeringen menar att dessa rättigheter bör gälla fr.o.m. . De svenska teknikföretagens förmåga att möta den globala konkurrensen och den snabba tekniska utvecklingen bygger på god tillgång på kompetens inom sektorn. Teknikprogrammet, det nationella program på gymnasieskolan som framför allt syftar till arbete inom denna sektor, kan utvecklas ytterligare genom ett par åtgärder. behov av personer med en kortare ingenjörsutbildning är stort och förväntas växa. pågår därför en försöksverksamhet med ett fjärde tekniskt år inom gymnasieskolan, T4. Utbildningen syftar till en gymnasieingenjörsexamen och ska till vissa delar vara förlagd till en eller flera arbetsplatser och bygga på gymnasieskolans teknikprogram. Regeringen avser att i en proposition till föreslå att verksamheten permanentas fr.o.m. . För detta ändamål beräknar regeringen, inklusive kostnader för studiehjälp, , , och 150 miljoner . Industrins utveckling förutsätter mer kvalificerad kompetens och för att möta industrins behov bör teknikprogrammet utvecklas och göras mer flexibelt. Regeringen avser därför tillsätta en utredning med uppdraget att se över hur programmet kan förändras och få minst en ny industriell inriktning som leder till yrkesexamen. Den gymnasiala yrkesutbildningen utgör en viktig del av den nationella kompetensförsörjningen. Såväl i samband med gymnasiereformen 2011 som senare har olika åtgärder vidtagits för att höja kvaliteten, bl.a. genom att och har fått utökade resurser för att arbeta med yrkesutbildning och genom uppdrag om utveckling av kvalitet i gymnasial lärlingsutbildning (U2012/757/GV m.fl.). Det behövs dock ytterligare insatser. I detta avsnitt redovisas förslag som omfattar både gymnasial lärlingsutbildning och yrkesutbildning som huvudsakligen är skolförlagd, samt insatser för att stimulera användandet av de yrkesintroduktionsavtal som tecknats av arbetsmarknadens parter. Genom de insatser som föreslås i detta avsnitt samt i avsnitt 4.5.4 bedömer regeringen att tillkännagivande att regeringen bör återkomma avseende höjd kvali- tet i det arbetsplatsförlagda lärandet på 2012/13:UbU6, 2012/13:186) kan anses slutligt tillgodosett. Samarbete mellan myndigheter och branscher Det arbetsplatsförlagda lärandet (APL) är ett viktigt inslag i yrkesutbildningen och bidrar till att ungdomar får egna erfarenheter av arbetslivet, utvecklar en yrkesidentitet och börjar bygga ett eget nätverk med potentiella framtida arbetsgivare. Lärande på arbetsplats utgör även en central del i de yrkesintroduktionsavtal som parter inom flera branscher har tecknat (se även Finansplanen samt avsnitt 4.5.1 i UO14). Planering, handledning, uppföljning och dokumentation är viktiga förutsättningar för att lärandet i arbetslivet ska hålla hög kvalitet. Detta gäller både den APL som förekommer i gymnasieskolan och i det lärande som ska ske inom yrkesintroduktionsavtalen. Samarbetet mellan berörda myndigheter, branschorganisationer och parter kring olika former av lärande i arbetslivet bör intensifieras. Regeringen anser att detta samarbete även bör omfatta andra frågor som berör yrkesutbildning, kompetensförsörjning och ungdomars övergång från utbildning till arbetsmarknad. Även olika statliga stödinsatser bör samordnas. Regeringen föreslår därför att avsätts för dessa ändamål och beräknar samt . Nedan beskrivs närmare ytterligare stöd till branscher när det gäller dels gymnasial yrkesutbildning, dels yrkesintroduktionsavtal. Utvecklingsstöd till branscher avseende gymnasial yrkesutbildning Flera branschorganisationer visar stort engagemang och vilja att arbeta för ökad kvalitet i arbetsplatsförlagt lärande (APL). Detta kan omfatta både lärlingsutbildning och APL inom skolförlagd yrkesutbildning. Det är glädjande, eftersom ett starkt engagemang från branscherna är avgörande för att utveckla yrkesutbildningens kvalitet. Det finns en stor variation mellan branschernas förutsättningar vad gäller erfarenhet, organisation och resurser som kan avsättas. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen bedömer att fler branscher bör kunna ta fram material för utbildning och på olika sätt stödja arbetsgivare som tar emot elever på APL. Regeringen anser därför att ett utvecklingsstöd till branscherna bör införas. Regeringen föreslår att avsätts för detta ändamål och beräknar 2015 och 2016. Utvecklingsstöd till branscher avseende yrkesintroduktionsavtal I samtalen mellan regeringen och arbetsmarknadens parter om yrkesintroduktionsavtal har parterna påtalat behovet av att stödja arbetsgivarna så att de kan erbjuda ungdomar en strukturerad handledning och utbildning på arbetsplatsen. Regeringen anser att branschernas arbetsgivar- och arbetstagarparter bör erbjudas stöd i syfte att utveckla stödstrukturer för lärande på arbetsplatsen. Regeringen föreslår därför att ett riktat statsbidrag införs så att parterna gemensamt kan bygga upp stödstrukturer för handledning och lärande på arbetsplatsen inom respektive bransch. Statsbidraget ska kunna lämnas till organisationer som åtar sig att genomföra sådana utvecklingsinsatser. Regeringen föreslår att avsätts för detta ändamål och beräknar samt .