prop · H003155 · 2013-05-13 00:00:00 — c)Diversifieringen av AIF-fondens portfölj, inklusive men inte begränsat till fondens huvudsakliga exponeringar och största koncentrationer. Informationen ska lämnas och senast efter utgången av den period som avses i punkt 3. Om AIF-fonden är en fond-i-fond, får AIF-förvaltaren förlänga . Europeiska unionens officiella tidning L 83/63 AIF-förvaltare ska för var och en av de EU-baserade AIF- fonder som de förvaltar och för var och en av de AIF-fonder som de marknadsför i unionen lämna följande information till de behöriga myndigheterna i sina hemmedlemsstater i enlighet med artikel 24.2 i direktiv /61/EU: a)Procentuell andel av AIF-fondens tillgångar för vilka special arrangemang enligt artikel 1.5 gäller på grund av deras illik vida natur enligt vad som avses i artikel 23.4 a i direktiv /61/EU. b)Eventuella nya ordningar för AIF-fondens likviditetshante ring. c)De riskhanteringssystem som AIF-förvaltaren tillämpar för att hantera marknadsrisk, likviditetsrisk, motpartsrisk och andra risker, inklusive operativa risker. d)AIF-fondens aktuella riskprofil, inklusive i)marknadsriskprofilen för AIF-fondens investeringar, in begripet förväntad avkastning och AIF-fondens volatilitet under normala marknadsförhållanden, ii)likviditetsprofilen för AIF-fondens investeringar, inbegri pet likviditetsprofilen för fondens tillgångar, profilen för inlösenvillkor och de finansieringsvillkor som motparter ger AIF-fonden, e)information om de huvudsakliga tillgångskategorier som AIF-fonden har investerat i, inbegripet motsvarande mark nadsvärde för korta och långa positioner, omsättning och resultat , f)resultatet av de regelbundna stresstester, under normala och exceptionella omständigheter, som genomförs i enlighet med artiklarna 15.3 b och 16.1 andra stycket i direktiv /61/EU. Den information som avses i punkterna 1 och 2 ska rap porteras enligt följande: a)Halvårsvis av AIF-förvaltare som förvaltar portföljer åt AIF- fonder vars förvaltade tillgångar beräknade i enlighet med artikel 2 sammanlagt överstiger tröskelvärdet på antingen eller i enlighet med artikel 3.2 a respektive 3.2 b i direktiv /61/EU, men som inte överstiger , för var och en av de EU- baserade AIF-fonder som de förvaltar och för var och en av de AIF-fonder som de marknadsför i unionen. b)Kvartalsvis av AIF-förvaltare som förvaltar portföljer åt AIF- fonder vars förvaltade tillgångar beräknade i enlighet med artikel 2 sammanlagt överstiger , för var och en av de EU-baserade AIF-fonder som de förvaltar och för var och en av de AIF-fonder som de marknadsför i unionen. c)Kvartalsvis av AIF-förvaltare som omfattas av de krav som avses i led a, för varje AIF-fond vars tillgångar de förvaltar, inbegripet eventuella tillgångar som förvärvats genom an vändning av finansiell hävstång och som sammanlagt över stiger med avseende på den AIF-fonden. d)av AIF-förvaltare med avseende på varje förvaltad AIF-fond utan finansiell hävstång och som enligt sin egen investeringspolitik investerar i onoterade företag och emit tenter för att förvärva kontroll. 4.Genom avvikelse från punkt 3 kan den behöriga myndig heten i AIF-förvaltarens hemmedlemsstat för att kunna fullgöra sitt uppdrag anse det nödvändigt och lämpligt att kräva att hela eller delar av informationen ska rapporteras mer frekvent. 5.AIF-förvaltare som förvaltar en eller flera AIF-fonder som enligt deras bedömning i betydande grad använder finansiell hävstång i enlighet med artikel 111 i denna förordning ska lämna den information som krävs enligt artikel 24.4 i direktiv /61/EU som den information som krävs enligt punkt 2 i denna artikel. 6.AIF-förvaltare ska lämna den information som anges i punkterna 1, 2 och 5 enligt den mall för proformaredovisning som anges i bilaga IV. 7.När det gäller icke EU-baserade AIF-förvaltare ska i enlig het med artikel 42.1 a i direktiv /61/EU hänvisningar till behörig myndighet i hemmedlemsstaten avse den behöriga myndigheten i referensmedlemsstaten. Användning av finansiell hävstång i betydande grad Vid tillämpningen av artikel 24.4 i direktiv /61/EU ska finansiell hävstång anses användas i betydande grad, när en AIF-fonds exponering beräknad enligt åtagandemetoden i enlig het med artikel 8 i denna förordning är så stor som nettotillgångsvärdet. L 83/64 Europeiska unionens officiella tidning Om det krav som avses i punkt 1 uppfylls, ska AIF-för valtaren i enlighet med artikel 24.4 i direktiv /61/EU lämna information till de behöriga myndigheterna i hemmed lemsstaten i enlighet med de principer som fastställs i arti kel 110.3 i denna förordning. AIF-förvaltare som förvaltar AIF-fonder med finansiell hävstång (Artikel 25.3 i direktiv /61/EU) Begränsningar av förvaltningen av AIF-fonder 1.De principer som fastställs i denna artikel ska tillämpas för att ange omständigheterna för när behöriga myndigheter får utöva sin befogenhet att införa gränser för finansiell hävstång eller andra begränsningar för AIF-förvaltare. 2.När de behöriga myndigheterna bedömer den information som mottas i enlighet med artiklarna 7.3, 15.4, 24.4 eller 24.5 i direktiv /61/EU, ska de ta hänsyn till i vilken omfattning AIF-förvaltares användning av finansiell hävstång eller deras samverkan med en grupp av AIF-förvaltare eller andra finans institut, kan bidra till att ackumulera risker för det finansiella systemets funktion eller för störningar på marknaderna. 3.De behöriga myndigheterna ska beakta åtminstone föl jande aspekter i sin bedömning: a)Omständigheter då en eller flera AIF-fonders exponering, inbegripet exponeringar till följd av finansierings- eller inve steringspositioner som AIF-förvaltaren handlar i för egen räkning eller för en AIF-fonds räkning, kan utgöra en bety dande marknads-, likviditets- eller motpartsrisk för ett finans institut. b)Omständigheter då AIF-förvaltares verksamhet eller förvalta rens samverkan med exempelvis en grupp av AIF-förvaltare eller andra finansinstitut, särskilt med avseende på de typer av tillgångar som AIF-fonden investerar i och den teknik som AIF-förvaltaren tillämpar genom användning av finan siell hävstång, bidrar eller kan bidra till en nedåtgående pris spiral för finansiella instrument eller andra tillgångar på ett sätt som hotar de finansiella instrumentens eller de andra tillgångarnas lönsamhet. c)Kriterier som typ av AIF-fond, AIF-förvaltarens investerings strategi med avseende på de berörda AIF-fonderna, de olika marknadsvillkor som råder för AIF-förvaltare och AIF-fonder samt eventuella konjunkturförstärkande effekter till följd av att de behöriga myndigheterna inför trösklar eller andra be gränsningar för den berörda AIF-förvaltarens användning av finansiell hävstång. d)Kriterier som en eller flera AIF-fonders storlek och eventuella relaterade effekter inom ett visst marknadssegment, riskkon centrationer på vissa marknader där en eller flera AIF-fonder investerar, eventuella spridningsrisker till andra marknader från en marknad där risker har konstaterats, likviditetspro blem på särskilda marknader , graden av obalans mellan tillgångar och skulder i en AIF-förvaltares investeringsstrategi eller oregelbundna prisrörelser för till gångar som en AIF-fond kan investera i. Särskilda bestämmelser avseende tredjeländer (Artiklarna 34.1, 35.2, 36.1, 37.7 d, 40.2 a och 42.1 i direktiv /61/EU) 1.Samarbetsarrangemangen ska täcka alla möjliga situationer och aktörer som anges i kapitel VII i direktiv /61/EU, med beaktande av AIF-förvaltarens och AIF-fondens etableringsplats samt AIF-förvaltarens verksamhet. 2.Samarbetsarrangemangen ska anges i skriftlig form. 3.Samarbetsarrangemangen mellan behöriga myndigheter i unionen och tillsynsmyndigheter i tredjeland ska fastställa en särskild ram för samråd, samarbete och informationsutbyte för tillsyn och efterlevnad. 4.Samarbetsarrangemangen ska fastställa en särskild bestäm melse om information som en behörig myndighet i unionen mottar från en tillsynsmyndighet i ett tredjeland och som ska överföras till andra behöriga myndigheter i unionen, eller ESRB i enlighet med direktiv /61/EU. Mekanismer, instrument och förfaranden 1.Samarbetsarrangemangen ska fastställa de mekanismer, in strument och förfaranden som krävs för att behöriga myndig heter i unionen ska ha tillgång till all information som de behöver för att fullgöra sitt uppdrag i enlighet med direktiv /61/EU. 2.Samarbetsarrangemangen ska fastställa de mekanismer, in strument och förfaranden som krävs för att inspektioner på plats ska kunna utföras, när det är nödvändigt för att den behöriga myndigheten i unionen ska kunna fullgöra sina upp gifter i enlighet med direktiv /61/EU. Inspektioner på plats ska utföras direkt av den behöriga eller av den behöriga myndigheten i det berörda tredjelandet med den be höriga hjälp. Europeiska unionens officiella tidning L 83/65 Samarbetsarrangemangen ska fastställa de mekanismer, in strument och förfaranden som krävs för att tredjelandets behö riga myndighet ska kunna hjälpa de behöriga EU-myndigheter na, när det är nödvändigt för att verkställa unionslagstiftning och nationell genomförandelagstiftning som överträtts av en enhet som är etablerad i det berörda tredjelandet i enlighet med de nationella och internationella lagar som gäller för den myndigheten. Samarbetsarrangemangen ska garantera att uppgiftsöverföring till tredjeland och analys av uppgifter endast sker i enlighet med artikel 52 i direktiv /61/EU. Utbyte av information om möjliga konsekvenser för det finansiella systemet av en AIF-förvaltares verksamhet (Artikel 53.1 i direktiv /61/EU) Utbyte av information om möjliga konsekvenser för det finansiella systemet av en AIF-förvaltares aktiviteter Vid tillämpningen av artikel 53 i direktiv /61/EU ska de behöriga myndigheterna i de medlemsstater som ansvarar för auktorisation av och tillsyn över AIF-förvaltare enligt det direk tivet utbyta information med de behöriga myndigheterna i öv riga medlemsstater samt och på åtminstone följande områden: a)Information som mottagits i enlighet med artikel 110, när sådan information är relevant för att övervaka och ingripa mot enskilda eller flera AIF-förvaltares aktiviteter som kan få konsekvenser för systemviktiga finansinstituts stabilitet och väl fungerande marknader där dessa förvaltare är verksamma. b)Information som erhållits från myndigheter i tredjeland, när detta är nödvändigt för övervakningen av systemrisker. c)Analys av den information som avses i leden a och b och en bedömning av eventuella situationer där en eller flera AIF- förvaltare som omfattas av tillsyn, eller en eller flera AIF- fonder som de förvaltar, anses bidra till att ackumulera risker för det finansiella systemets funktion, för störningar på marknaderna eller för ekonomins långsiktiga tillväxt. d)Vidtagna åtgärder när en eller flera AIF-förvaltares aktiviteter som omfattas av tillsyn, eller en eller flera av deras förvaltade AIF-fonders aktiviteter, innebär systemrisker eller äventyrar väl fungerande marknader där dessa är verksamma. Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Denna förordning ska tillämpas . Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. L 83/66 Europeiska unionens officiella tidning Metoder för att öka en AIF-fonds exponering 1.Kontantlån utan säkerhet: När kontantlån investeras har de en tendens att öka AIF-fondens exponering med det sammanlagda beloppet för dessa lån. Därför är minsta exponering alltid lånebeloppet. Exponeringen kan vara högre, om värdet på den investering som realiserats med lånet är högre än lånebeloppet. För att undvika dubbelräkning ska kontantlån som används för att finanisera exponeringen inte inbegripas i beräkningen. Om kontantlån inte investeras men finns kvar i form av likvida tillgångar i enlighet med med artikel 7a kommer de inte att öka AIF-fondens exponering. 2.Kontantlån med säkerhet: Kontantlån med säkerhet liknar kontantlån utan säkerhet, men lånen kan säkras genom en tillgångspool eller en enskild tillgång. Om kontantlån inte investeras men finns kvar i form av likvida tillgångar i enlighet med artikel 7a kommer de inte att öka AIF-fondens exponering. 3.Konvertibla lån: Konvertibla lån är köpta skulder som under vissa förhållanden kan ge innehavaren eller emittenten möjlighet att förvandla skulden till en annan tillgång. AIF-fondens exponering är marknadsvärdet på sådana lån. 4.Ränteswappar: En ränteswapp är ett avtal om att utbyta räntebetalningsflöden, som beräknas på ett nominellt kapitalbelopp vid angivna intervaller (betalningsdagar) under avtalets löptid. Varje parts betalningsskyldighet beräknas med olika räntor som grundas på nominella exponeringar. 5.CFD-kontrakt: Ett CFD-kontrakt (contract for differences) är ett avtal mellan två parter investeraren och leveran tören av CFD-kontraktet om att betala ändringen av priset på en underliggande tillgång till den andra parten. Beroende på hur priset rör sig betalar parterna varandra skillnaden från den tidpunkt avtalet ingicks fram till den tidpunkt då avtalet löper ut. Exponeringen är marknadsvärdet på den underliggande tillgången. FSB-kontrakt (Finan cial spread betting) ska behandlas på samma sätt. 6.Terminskontrakt: Ett terminskontrakt är ett avtal om att köpa eller sälja en angiven mängd av ett värdepapper, en valuta, en råvara, ett index eller en annan tillgång vid ett fastställt framtida datum och till ett förutbestämt pris. Exponeringen är marknadsvärdet på den motsvarande underliggande tillgången. 7.Totalavkastningsswappar: En totalavkastningsswapp är ett avtal där en part (betalaren av totalavkastningen) överför det totala ekonomiska resultatet för en referensförpliktelse till den andra parten (mottagaren av totalavkastningen). Totalt ekonomiskt resultat omfattar inkomster från räntor och avgifter, vinster eller förluster från marknadsrörelser och kreditförluster. AIF-fondens exponering är marknadsvärdet på de motsvarande referenstillgångar som har bety delse för swappens ekonomiska resultat. 8.Forwardkontrakt: Ett forwardkontrakt är ett skräddarsytt bilateralt avtal om att utbyta en tillgång eller ett kassaflöde på ett angivet framtida avvecklingsdatum till ett terminspris som överenskoms på handelsdagen. Den ena parten i forwardkontraktet är köparen (lång) som går med på att betala terminspriset på avvecklingsdatumet, den andra parten är säljaren (kort), som går med på att motta terminspriset. Forwardkontrakt medför vanligen inga avgifter. AIF-fondens exponering är marknadsvärdet på den motsvarande underliggande tillgången. Detta kan ersättas av det nominella värdet på avtalet, om det är lägre räknat. 9.Optioner: En option är ett avtal som ger köparen, som betalar en avgift (premie) rätt men inte en skyldighet att köpa eller sälja en angiven mängd av en underliggande tillgång till ett överenskommet pris (strike-pris eller lösen pris) på eller för avslutandet av avtalet (förfallodatum). En köpoption är en option att köpa och en säljoption är en option att sälja. Gränsen för fondens exponering kommer å ena sidan att vara en potentiellt obegränsad exponering och å andra sidan en exponering som är begränsad till det högre värdet av den premie som betalas eller optionens marknadsvärde. Exponeringen mellan dessa två gränser benämns den deltajusterade (en options delta mäter endast känsligheten hos ett optionspris för en förändring av priset på den underliggande tillgången) motsvarigheten till den underliggande positionen. Samma tillvägagångssätt ska tillämpas för inbäddade derivat, exempelvis i strukturerade produkter. Strukturen bör delas upp i komponentdelar och effekten av lagren av derivatexponeringar måste fångas upp på lämpligt sätt. Europeiska unionens officiella tidning L 83/67 10.Återköpsavtal: Ett återköpsavtal sluts vanligen när en AIF-fond säljer värdepapper till en motpart för omvänd repa och samtycker att köpa tillbaka värdepapperen till ett överenskommet pris . AIF-fonden ådrar sig en finansieringskostnad i transaktionen och måste därför återinvestera kontantbehållningen (likvid säkerhet) för att generera en högre avkastning än den finansieringskostnad som fonden tagit på sig. Denna återinvestering av likvid säkerhet innebär att den inkrementella marknadsrisken kommer att bäras av AIF-fonden, vilket i sin tur innebär att den måste beaktas i beräkningen av den totala exponeringen. De ekonomiska riskerna med och avkastningen från sålda värdepapper stannar kvar hos AIF-fonden. En repa ger upphov till finansiell hävstång, eftersom den likvida säkerheten återinvesteras. Om icke-likvida säkerheter mottas som en del av transaktionen och den säkerheten sedan används som en del i en annan repa eller i ett aktielåneavtal, måste det sammanlagda marknads värdet på säkerheten inbegripas i det totala exponeringsbeloppet. AIF-fondens exponering ökas av den återinvesterade delen av den likvida säkerheten. 11.Omvänd repa: Denna transaktion uppstår när en AIF-fond köper värdepapper från en motpart i repan och går med på att sälja tillbaka dem till ett överenskommet pris . AIF-fonder ingår vanligen dessa transaktioner för att generera en penningmarknadsliknande avkastning med låg risk, och de köpta värdepapperen fungerar som säkerhet. Därför skapas ingen global exponering och AIF-fonden tar inte heller på sig riskerna med och avkastningen från de köpta värdepapperen, vilket innebär att ingen inkrementell marknadsrisk uppstår. De får emellertid använda de köpta värdepapperen som en del av en repa eller ett värdepapperslån enligt beskrivningen ovan, och i det fallet måste värdepapperens sammanlagda marknadsvärde inbegripas i det globala exponeringsbeloppet. De ekonomiska riskerna med och avkastningen på de köpta värdepapperen stannar kvar hos motparten och sådana transaktioner ökar därför inte AIF-fondens exponering. 12.Utlåning av värdepapper: En AIF-fond som ingår ett avtal om utlåning av värdepapper lånar ut värdepapper till en motpart som lånar värdepapper (som vanligen lånar värdepapperet för att täcka en fysisk blankningstransaktion) till en överenskommen avgift. Låntagaren levererar antingen likvida eller icke-likvida säkerheter till AIF-fonden. En global exponering skapas endast när likvida säkerheter återinvesteras i andra instrument än dem som anges i artikel 7a. Om icke-likvida säkerheter används vidare som en del i en repa eller i andra avtal om utlåning av värdepapper måste värdepapperens totala marknadsvärde inbegripas i det globala exponeringsbeloppet enligt beskrivningen ovan. Ex poneringen skapas i den mån den likvida säkerheten återinvesteras. 13.Lån av värdepapper: En AIF-fond som ingår ett avtal om lån av värdepapper lånar värdepapper från en motpart som lånar ut värdepapper till en överenskommen avgift. AIF-fonden säljer sedan värdepapperen på marknaden. Det innebär att fonden blankar de värdepapperen. I den mån kontantbehållningen från försäljningen återinvesteras kommer detta även att öka AIF-fondens exponering. Exponeringen är marknadsvärdet på de blankade värdepapperen och ytterligare exponering skapas i den mån de mottagna likvida medlen återinvesteras. 14.Kreditswappar: En kreditswapp (CDS) är ett kreditderivatavtal som ger köparen skydd, vanligen fullständig återvin ning, om referensenheten ställer in betalningarna eller utsätts för en kredithändelse. I gengäld mottar säljaren av kreditswappen en regelbunden avgift, så kallad spread, från köparen. För säljaren av skyddet är exponeringen det högre värdet av marknadsvärdet på de underliggande referenstillgångarna eller det nominella värdet på kreditswap pen. För köparen av skyddet är exponeringen den underliggande referenstillgångens marknadsvärde. L 83/68 Europeiska unionens officiella tidning 1.Följande konverteringsmetoder ska tillämpas på de standardderivat som anges i den icke-uttömmande förteckningen nedan: Obligationsterminskontrakt: Antal kontrakt * nominell kontraktsstorlek * marknadspris på den referensobliga tion som är billigast att leverera Ränteterminskontrakt: Antal kontrakt * nominell kontraktsstorlek Valutaterminer: Antal kontrakt * nominell kontraktsstorlek Aktieterminskontrakt: Antal kontrakt * nominell kontraktsstorlek * marknadspris på underliggande aktieandel Indexterminskontrakt: Antal kontrakt * nominell kontraktsstorlek * indexnivå b)Klassiska optioner (köpta/sålda sälj- och köpoptioner) Klassisk obligationsoption: Nominellt kontraktvärde * marknadsvärde på underliggande referensobligation * delta Klassisk aktieoption: Antal kontrakt * nominell kontraktsstorlek * marknadsvärde på underliggande aktieandel * delta Klassisk ränteoption: Nominellt kontraktsvärde * delta Klassisk valutaoption: Nominellt kontraktsvärde på valutaben * delta Klassisk indexoption: Antal kontrakt * nominell kontraktsstorlek * indexnivå * delta Klassisk terminsoption: Antal kontrakt * nominell kontraktsstorlek * marknadsvärde på underliggande tillgång * delta Klassisk swappoption: Konverteringsbelopp för referensvärde för swappar enligt den åtagandebaserade metoden * delta Warranter och rättigheter: Antal andelar/obligationer * marknadsvärde på underliggande referensinstrument * delta Klassiska ränteswappar och inflationsswappar: nominellt kontraktsvärde Valutaswappar: Nominellt kontraktsvärde på valutaben Valutaränteswappar: Nominellt kontraktsvärde på valutaben Grundläggande totalavkastningsswappar: Underliggande marknadsvärde på referenstillgång(ar) Mer sammansatta totalavkastningsswappar: Kumulativt underliggande marknadsvärde på båda benen i total avkastningsswappen Kreditswappar som refererar till ett namn: Säljaren av skyddet det högre värdet av marknadsvärdet på den underliggande referenstillgången och det nominella värdet på kreditswappen Köparen av skyddet marknadsvärdet på den underliggande referenstillgången CFD-kontrakt: Antal andelar/obligationer * marknadsvärde på underliggande referensinstrument Valutaforward (): nominellt kontraktsvärde på valutaben FRA-kontrakt: nominellt värde e)Hävstångseffekt på exponering mot index med inbäddad hävstång Ett derivat som ger hävstångseffekt på exponering mot ett underliggande index eller index som bäddar in en hävstångseffekt på exponering mot deras portfölj måste tillämpa den grundläggande åtagandebaserade metoden på tillgångarna i fråga. Europeiska unionens officiella tidning L 83/69 2.Följande konverteringsmetoder ska tillämpas på de finansiella instrument med inbäddade derivat som anges i den ickeuttömmande förteckningen nedan: Konvertibla obligationer: Antal referensandelar * marknadsvärde på underliggande referensandelar * delta Kreditlänkade obligationer: Marknadsvärde på underliggande referenstillgång(ar) Icke fullt inbetalda värdepapper: Antal andelar/obligationer * marknadsvärde på underliggande referensinstrument Warranter och teckningsrätter: Antal andelar/obligationer * marknadsvärde på underliggande referensinstrument * delta 3.Förteckning över exempel på icke-standardderivat samt använd åtagandebaserad metod: Variansswappar: Variansswappar är kontrakt som ger investerare möjlighet att vinna exponering mot variansen (kvadrerad volatilitet) för en underliggande tillgång, och särskilt att handla med framtida realiserad (eller historisk) volatilitet mot aktuell implicit volatilitet. Enligt marknadspraxis uttrycks lösenpriset och det nominella värdet i termer av volatilitet. För det nominella variansvärdet ger detta nominell ¼ nominell vega 2 Ü strike Det nominella vegavärdet ger ett teoetiskt mått på vinst eller förlust efter en ändring på i volatiliteten. Eftersom den realiserade volatiliteten inte kan vara mindre än noll, har en lång swapposition en känd maximal förlust. Den maximala förlusten på en kort swapp begränsas ofta genom ett tak för volatiliteten. Utan tak är emellertid de potentiella förlusterna för en kort swapp obegränsade. Följande konverteringsmetod ska användas för ett visst kontrakt på en viss tidpunkt: Nominell * (aktuell) varianst (utan volatilitetstak) Nominell * min.