prop · H1031d22 · 2013-09-18 00:00:00 — Förhoppningen var att nå en 50-procentig privat medfinansiering, ligger man betydligt över, privat medfinansiering. Utvärderarna menar dock att det är för tidigt att säga om detta lägger en grund för en långsiktig struktur för ägarkapitalinvesteringar. Utvärderarna konstaterar vidare att det är svårt att säga om utvecklingen i företagen tack vare investeringarna har lett till fler arbetstillfällen. Detta är något som kan förväntas på . Det finns exempel på företag som har ökat antalet anställda, vilket kan bero på investeringen, men det kan också bero på andra faktorer. Det är Tillväxtanalys som har regeringens uppdrag att analysera de långsiktiga effekterna av satsningen. Utvärdering av de gränsregionala programmen har slutrapporter från utvärderingar av de gränsregionala programmen för Nord, –Atlantica, –och ––presenterats. Utvärderarna generella slutsats vad gäller projektens bidrag till gränsöverskridande mervärde är att projekt som tänkt igenom sin idé om mervärde i det gränsöverskridande projektet och som utnyttjar gränsen som en extra dimension också tydligare bidrar till ett gränsöverskridande mervärde för programmen. För –Atlantica programmet är den samlade slutsatsen om projektens bidrag till programmålen att projekten delvis har bidragit till att uppnå målet om att stärka den öst-västliga dimensionen. I delar av programområdet och inom vissa sektorer och områden har samverkansstrukturer och gemensamma insatser för att utveckla lösningar på gränsöverskridande utmaningar skapats. Delar av programområdet har dock inte kunnat inkluderas i denna stärkta öst-västliga dimension. Det handlar om de norska områdena och om de nya programområdena i de södra delarna av programområdet. För programmet –är den samlade slutsatsen att programmet kan få en strukturell betydelse för gränsområdet genom insatserna som genomförts för att bryta ned gränshinder och öka tillgängligheten samt integrera arbetsmarknaderna. konstaterar att projekt med fokus på näringslivet måste utvecklas i en starkare samverkan med näringslivet. För programmet –– konstaterar utvärderarna att programmet kommer att nå majoriteten av sina kvantitativa mål. Inom ett antal områden har det dock genomförts för få projekt. Huvudorsaken till detta är att i delar har programmet inte varit anpassat till de förutsättningar som finns i delprogrammet –, med en lägre grad av vardagsintegration än delområde . Programmet har främst skapat resultat såsom nya och utökade samarbetsnätverk samt ökad kunskap om regionen. Ett fåtal projekt har även skapat mer konkreta resultat i form av nya teknologiska lösningar och infrastrukturinvesteringar. Enligt utvärderarna domineras programmet i hög grad av projekt som drivs av universitet och högskolor. Denna grupp av projektägare har också relativt stor erfarenhet av att arbeta internationellt. Innovationsinsatserna inom programmet kan således sägas ha styrts av akademins behov och intresse av deltagande. För att öka möjligheten till kommersialisering av resultaten från innovationsprojekten bör, enligt utvärderarna, kraft –2020 läggas på att, om möjligt, öka involveringen av privata företag i innovationsprojekt. Några slutsatser som återkommer i de olika utvärderingarna är att målen för de gränsregionala programmen har varit allt för övergripande och att det behövs tydligare och mer avgränsade mål. Rekommendationen utgår från att det är viktigt att programidén i de olika programmen görs tydlig för alla aktörer och att den måste grundas på de mervärden som kan skapas genom ett gränsöverskridande samarbete. Det är emellertid inte det gränsöverskridande samarbetet i sig som är målet. Det gränsöverskridande samarbetet är ett verktyg att nå andra mål, och det bör bli tydligt vilka. Utvärderarna rekommenderar vidare att programmen investerar i ett aktivt arbete med utveckling av strategiska projekt, något som även kräver ett mer strategiskt angreppssätt på programnivå. Slutligen är det en rekommendation att öka kraven på de sökande projekten att motivera och bättre beskriva sina projekt liksom att bättre följa upp hur projekten resultatmässigt utvecklas. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 som återkommer är att det krävs ett omtag för de horisontella målen. EU:s sammanhållningspolitik 2014–2020 Som ett led i förberedelsearbetet inför programperioden –2020 har flera regeringsbeslut tagits –. Besluten avser erbjudanden och uppdrag att påbörja planeringsprocessen med framtagande av program och övriga administrativa förberedelser. har fått i uppdrag att förbereda och vidta de åtgärder som behövs för att fr.o.m. vara förvaltande myndighet för åtta regionala strukturfondsprogram finansierade av Europeiska regionala utvecklingsfonden inom ramen för målet Investeringar i tillväxt och sysselsättning 2014– 2020. Regeringen har fattat beslut om att uppdra/erbjuda aktörer med regionalt tillväxtansvar i alla län att börja förbereda arbetet inför programperioden –2020. har vidare fått i uppdrag att bistå ovan nämnda aktörer i framtagande av program, framförallt avseende genomförande och uppföljning samt genomförandesystem. Rådet för Europeiska socialfonden i har fått i uppdrag att förbereda och vidta åtgärder som behövs för att fr.o.m. vara förvaltande och attesterande myndighet för ett nationellt program med åtta regionala handlingsplaner, för Europeiska socialfonden inom ramen för målet Investeringar i tillväxt och sysselsättning 2014–2020. Vidare har regeringen fattat beslut om att uppdra till Tillväxtanalys att förhandsutvärdera programmen för Europeiska regionala utvecklingsfonden inom målet Investeringar i tillväxt och sysselsättning, vilket kommer att utgöra ett stöd i programframtagandet. Åtta regionalt tillväxtansvariga har utsetts att samordna framtagandet av de regionala programmen inom regionalfonden och visst underlag till det nationella socialfondsprogrammet. Dessa är: länsstyrelserna i och , samverkansorganen i , , län, län samt Västra och läns landsting. Besluten innebär att programmen ska genomföras i samma programgeografi som –2013. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 besluten innebär vidare att utvärderingar, erfarenheter och lärdomar från tidigare programperioder ska tillvaratas. Regeringen har även fattat beslut om att erbjuda berörda länsstyrelser, landsting och samverkansorgan att utarbeta förslag till gränsregionala samarbetsprogram för följande programområden: –– , Mellersta (Central Baltic), (South Baltic), –, Botnica–Atlantica, samt Nord. Sex regionalt tillväxtansvariga har vidare av regeringen utsetts att samordna framtagandet av programmen. Dessa är: läns landsting, samverkansorganen i , , och och i . Förslagen till gränsregionala program ska tas fram inom ramen för programdirektiv som beslutades av regeringen. Programdirektiven är framtagna gemensamt av deltagande medlemsstater och i samråd med . Dessutom har regeringen fattat beslut om uppdrag att förbereda och vidta de åtgärder som behövs för att vara förvaltande och attesterande myndighet till följande länsstyrelser: (–Atlantica och ), (–) och (Nord). har fått motsvarande uppdrag för programmet –– . beslutade regeringen om riktlinjer för att utarbeta förslag till åtta regionala strukturfondsprogram. De aktörer som har det regionala tillväxtansvaret i länen kommer att utarbeta de åtta regionala programmen. Regeringen har även gett i uppdrag tillsammans med , och att ta fram förslag på hur ett nationellt regionalfondsprogram bör utformas. Senast ska ansvariga aktörer lämna in förslagen till (). har regeringen och fattat beslut om medel om totalt ca till central projektverksamhet från anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder. Därtill har fördelat verksamhetsbidrag till resurscentra för kvinnor med ca . Bland annat fattade regeringen beslut om att bevilja ska leva bidrag med för perioden –2015. Bidraget ska användas till att stimulera och stödja lokal utveckling i alla delar av landet. Regeringen fattade vidare beslut om att bevilja bidrag med för perioden –2015. Bidraget ska främst stödja riksförbundet i dess roll som forum för utveckling och information i frågor som rör arbete, boende, service och miljöfrågor i landets skärgårdar. Regeringen fattade vidare beslut om att uppdra åt att –2016 bedriva insatser för som förstärker och vidareutvecklar de regionala kompetensplattformarna som viktiga verktyg för att säkra kompetensförsörjningen till näringsliv och offentlig sektor i hela landet . Med anledning av regeringens förslag har i samband med regeringens proposition Vårändringsbudgeten tillfört anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder (prop. 2012/13:99, bet. 2012/13:FiU21, rskr. 2012/13:287). Enligt regeringen finns det ett behov av att stödja län och kommuner som har påverkats av den utdragna lågkonjunkturen. fattade regeringen beslut att tilldela medlen till de regionalt tillväxtansvariga aktörerna i , , , , , , och . Satsningen ska även komma berörda kommuner till del i dessa län. Medlen ska användas till insatser för näringslivsutveckling, stärkt entreprenörskap och ökad innovationsförmåga. Den största delen av centrala projektverksamhet har beslutats inom ramen för programmet Produktutveckling i små företag – av varor och tjänster och programmet Regionalt innovationsarbete och kluster. driver programmet Produktutveckling i små företag – av varor och tjänster. beviljade bidrag från programmet till 305 små företag om totalt . Av de företag som beviljades bidrag 2012 var ungefär lika många tillverkande företag som tjänsteföretag. företag som leds av kvinnor har varit relativt . var det av företagen som leddes av kvinnor. mål är att av deltagande företag ska ledas av en kvinna. som utvecklar produkter som främjar miljön var 2012. mål är att av företagen ska utveckla produkter som främjar miljön. fattade 2012 beslut om ca till programmet för Regionalt innovationsarbete och kluster. Tre klusterinitiativ fick finansiering, bl.a. Automation Region, Skogstekniska klustret samt förpackningsklustret Packbridge i syfte att de ska bli nationella noder inom respektive område. beslutade regeringen om ett treårigt verksamhetsbidrag till resurscentra för kvinnor på sammanlagt –2015. Målet är att regionala resurscentra för kvinnor ska bidra till jämställdhet i det regionala tillväxtarbetet genom att synliggöra kvinnors villkor och öka kvinnors inflytande. Verksamheten ska prioritera insatser inom följande områden: entreprenörskap och innovativa miljöer, kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud, tillgänglighet, strategiskt gränsöverskridande samarbete samt landsbygdsutveckling. fattade beslut om verksamhetsbidrag för ca vilket omfattar 7 resurscentra för kvinnor. Den sammanlagda finansieringen som beviljat 2010–2012 uppgår till ca vilket omfattar 19 av 21 län. De två län som inte omfattas saknar resurscentra för kvinnor. Finansiärer av verksamheten är förutom även bl.a. EU:s strukturfondsprogram, länsstyrelser, landsting, samverkansorgan och kommuner. Med regionala företagsstöd avses bidrag i form av de s.k. selektiva regionala företagsstöden, regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveckling, sysselsättningsbidrag och såddfinansiering. Dessutom avses det generella regionala företagsstödet transportbidrag. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Investeringar som får regionala företagsstöd finansieras till största delen av företagen själva eller via den reguljära kapitalmarknaden. får ha nationella stödområden som omfattar av befolkningen. Indelningen framgår av förordningen (1999:1382) om stödområden för vissa regionala företagsstöd. Resultatindikatorerna för de selektiva regionala företagsstöden, förutom såddfinansiering, är förväntat antal nya arbetstillfällen uppdelat på kvinnor och män och totalbeloppet för de investeringar som beräknas delfinansieras av stöden. För samtliga regionala företagsstöd finns också indikatorer över antalet anställda kvinnor och män samt könsfördelningen i såväl ledning som styrelse i de stödmottagande företagen. För regionalt investeringsstöd, sysselsättningsbidrag och regionalt bidrag till företagsutveckling finns även resultatindikatorer avseende den ekonomiska tillväxtaspekten såsom förädlingsvärde, omsättning och vinstmarginal hos de företag som fått stöd. Statistiken för de selektiva regionala företagsstöden avser beviljade stöd . Statistiken för transportbidrag avser utbetalda medel 2012, eftersom beslut om och utbetalning av transportbidrag fattas vid samma tillfälle24. I tabell 2.11 redovisas vissa resultatindikatorer och i tabell 2.12 redovisas beviljade selektiva regionala företagsstöd fördelade på län. 24 Uppgifterna som redovisas i detta avsnitt är hämtade från rapporten av regionala företagsstöd och stöd till projektverksamhet, (rapport 0158). 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.11 Vissa resultatindikatorer om beviljade selektiva regionala företagsstöd 2009–20121 Beviljat belopp (mnkr) Beräknat antal nya arbets- Beräknat antal nya arbets- Beräknat antal nya arbets- med de selektiva regionala företagsstöden (mnkr) 3 1Regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveckling, sysselsättningsbidrag och såddfinansiering. såddfinansiering eftersom detta inte beräknas. Tabell 2.12 Beviljade selektiva regionala företagsstöd av länsstyrelser, berörda landsting, samverkansorganet i län och samt fördelade på län 1 Avser regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveckling, sysselsättningsbidrag och såddfinansiering. Totalt beviljades ca i selektiva regionala företagsstöd . Av dessa medel beviljades ca som Regionalt investeringsstöd till i nystartade företag. Av beviljat stöd till nystartade företag avser av beloppet små och medelstora företag, dvs. företag med 0–249 anställda. beviljades till stora företag och saknar uppgift om företagsstorlek. Investeringar som beräknas delfinansieras av beviljade stöd uppgick till ca . Regionala företagsstöd fördelade på verksamhetsart I tabell 2.13 framgår de selektiva regionala företagsstöden fördelade på verksamhetsart. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.13 Beviljade selektiva regionala företagsstöd1 fördelade på verksamhetsart 2012 Försörjning av el, gas, värme och Handel; reparation av motorfordon Jordbruk, skogsbruk och fiske Järn, stål och metallverk Kultur, nöje och fritid Metallvarutillverkning (ej maskin) Offentlig förvaltning och försvar; Tillverkning av massa, papper samt Tillverkning av textil och läder Uthyrning, fastighetsservice, resetjänster och andra stödtjänster Vattenförsörjning; avloppsrening, Verksamhet inom juridik, ekonomi, Vård och omsorg; sociala tjänster 1 Avser regionalt investeringsstöd, regionalt bidrag till företagsutveckling, sysselsättningsbidrag och såddfinansiering. Antalet regionala företagsstödsärenden var 2 042 stycken. Sysselsättningen förväntas öka med 3 775 arbetstillfällen, varav drygt 1 590 väntas tillfalla kvinnor och ca 2 185 väntas tillfalla män. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Uppföljning av tidigare beviljat stöd har jämfört företag som beviljats regionala företagsstöd med två kontrollgrupper. En kontrollgrupp (benämns A nedan) bestod av företag belägna i samma geografiska område, verksamma i samma branscher och i liknande storlek som stödföretagen. En annan kontrollgrupp (benämns B nedan) bestod av övriga företag med minst en anställd. Mätperioden avsåg 2008–2011. Enligt har de företag som fått regionalt investeringsstöd utvecklats något sämre i omsättning jämfört med kontrollgrupp A, men har betydligt bättre vinstutveckling. Förädlingsvärdet i stödföretagen har utvecklats något sämre än kontrollgrupp A, men bättre än gruppen företag i B. Företag som fått regionalt bidrag till företagsutveckling har enligt haft en bättre procentuell utveckling sett till medianen än de båda jämförelsegrupperna beträffande samtliga studerade nyckeltal – omsättning, vinst och förädling, förutom när det gäller förädlingsvärdet där de ligger på samma nivå som kontrollgrupp A. Företagen som beviljats såddfinansiering har haft en bättre utveckling än båda de andra jämförelsegrupperna i samtliga studerade nyckeltal, förutom förädlingsvärdet där de ligger lägre än jämförelsegrupp A. Det regionala transportbidraget kompenserar företag i de fyra nordligaste länen för kostnadsnackdelar till följd av långa transportavstånd för varor och stimulerar till höjd förädlingsgrad i områdets näringsliv. Följande indikatorer har använts för att följa utvecklingen av transportbidraget: stimulans till ökad vidareförädling, utbetalning per län, fördelning på verksamhetsart och transportmedel samt antal arbetsställen och anställda i stödföretagen. Stimulans till ökad vidareförädling har transportbidraget kompenserat de företag som fått bidrag för sina transportkostnader med i genomsnitt . Av enkät framgår att av arbetsställena instämmer helt eller till stor del i att det har bidragit till ökad vidareförädling. har betalats ut i transportbidrag. Som framgår av tabell 2.14 har utbetalningarna ökat något , men ligger i paritet med de tre senaste årens utbetalningar. Tabell 2.14 Utbetalt regionalt transportbidrag fördelat på län 2008–2012 Fördelning på verksamhetsart och transportmedel Trävarutillverkning är den verksamhetsart som får störst andel transportbidrag. var andelen vilket är en liten ökning mot föregående år . Som framgår av tabell 2.15 står biltransporterna för majoriteten av de utförda transporterna. uppgick de till vilket är en ökning från föregående år. I biltransporterna ingår även kombitransporter, dvs. där godset omlastas till tåg under en del av transportsträckan. Tabell 2.15 Transportbidrag fördelat på transportmedel 2008–2012 Antal arbetsställen och anställda i stödföretagen fick 630 arbetsställen regionalt transportbidrag (se tabell 2.16). Av de arbetsställen som fick bidrag hade färre än 10 anställda och färre än 50 anställda. Motsvarande siffror var . Tabell 2.16 Antal arbetsställen och anställda i företag som erhållit regionalt transportbidrag 2012 Uppföljning av tidigare beviljat stöd har jämfört företag som beviljats regionalt transportbidrag med två kontrollgrupper. En kontrollgrupp (benämns A nedan) bestod av företag belägna i samma geografiska område, verksamma i samma branscher och i liknande storlek som stödföretagen. En annan kontrollgrupp (benämns B nedan) bestod av övriga företag med minst en anställd. Mätperioden avsåg 2008–2011. Företagen som mottagit transportbidrag har haft en sämre utveckling än båda kontrollgrupperna A och B i samtliga nyckeltal. Utvärderingar av vissa regionala företagsstöd Tillväxtanalys har gjort en utvärdering av konsultcheckar inom ramen för regionalt bidrag till företagsutveckling (Tillväxtanalys, Företagsrådgivning i form av konsultcheckar). Studien pekar på att företag som fått konsultcheck i genomsnitt har högre tillväxt i förädlingsvärde än företag som inte fått konsultcheck. Skillnaden i tillväxt mellan företag som fått konsultcheck och andra företag som haft tillväxtambitioner är dock inte statistiskt säkerställd, vilket kan bero på att företag som inte fått konsultcheck kan ha funnit andra källor till finansiering för tillväxtplanen vilket stöds av att det inte finns säkerställda skillnader i användning av arbete och kapital. Tillväxtanalys har genomfört en effektutvärdering av bl.a. regionalt investeringsstöd (Regionalt investeringsstöd – En effektutvärdering i en värld med många företagsstöd) som inkom till () . Det regionala investeringsstödet har, 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 enligt Tillväxtanalys, positiva effekter på de stödmottagagande arbetsställenas överlevnad, investeringar, sysselsättning och produktion. konstaterar att för mer långtgående policyrekommendationer fordras bredare analyser som inte endast fokuserar på de direkta effekterna för mottagarna av regionalt investeringsstöd. I en fullständig analys av de samhällsekonomiska konsekvenserna bör exempelvis även stödets kostnader (inklusive administration), effekter av skatteuttag för att finansiera stödformen och stödets påverkan på icke stödmottagare ingå. Tillväxtanalys effektutvärdering av transportbidraget (Regionalt transportbidrag – En effektutvärdering med fokus på sågverksindustrin) visar på positiva korrelationer. Dessa kan dock enligt Tillväxtanalys inte tolkas som en effekt orsakad enbart av transportbidraget. Tillväxtanalys rapport visar att det inte är någon skillnad i resultat mellan företag i sågverksindustrin som fått transportbidrag och jämförelsegruppen utanför stödområdet. Rapporten pekar på metodologiska problem vid utvärderingar av denna typ av stödform. Könsuppdelade indikatorer för de regionala företagsstöden avseende de företag som beviljades bidrag redovisas i tabell 2.17. Dessa siffror kan exempelvis jämföras med urvalsundersökning som visar att av företagsledarna i svenska företag med 0–49 anställda är män25. 25 Se undersökningen Företagens villkor och verklighet 2011, . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Tabell 2.17 Jämställdhetsindikatorer för regionala företagsstöd 2012 andel kvinnor (%) andel män (%) andel kvinnor (%) män (%) 1 VD eller kontaktperson. Tabell 2.18 Fördelning av kvinnor och män i procent av beräknad sysselsättningsökning för regionala företagsstöd åren 2009–2012 I tabell 2.18 framgår fördelningen av kvinnor och män i procent av beräknad sysselsättningsökning för de regionala företagsstöden. Kommersiell service i gles- och landsbygd Resultatindikatorer för kommersiell service är utvecklingen av tillgången till kommersiell service26, utvecklingen av stödet till kommersiell service, antal kvinnor respektive män som finns anställda på ett arbetsställe som fått stöd enligt förordningen (2000:284) om stöd till kommersiell service samt antal kvinnor och män i styrelsen i organisationen. Regionala serviceprogram 2009–2013 Regionala serviceprogram ska samordna aktörer och insatser som genomförs i syfte att öka tillgänglighet till service för medborgare och före- 26 Se avsnitt 2.5 Utvecklingen i regioner. Insatser har genomförts av länsstyrelser och berörda landsting, kommun och samverkansorgan. har fått i uppdrag av regeringen att stödja framtagandet och genomförandet av de regionala serviceprogrammen för hela perioden. har lämnat en delrapport till () om verksamheten som bl.a. visar att samverkan och dialog är viktiga mål för arbetet med servicefrågor på regional nivå. Samordning mellan kommersiell och offentlig service är fortfarande ett prioriterat område, liksom samverkan mellan olika serviceslag och aktörer på området. Ett centralt ord i årets uppföljning är dialog. Regionala dialoger om service på landsbygden sker i varierande omfattning med kommuner, företag, lokala utvecklingsgrupper och medborgare. I de fall dialogerna är bristfälliga, synliggörs de som ett förbättringsområde . För att trygga servicefrågorna blir det alltmer uppenbart att alla parter behöver samverka. Utvärdering av regionala serviceprogram Tillväxtanalys har i regleringsbrevet i uppdrag att utvärdera programmen. Myndigheten har lämnat en delrapport till () som bl.a. visar att insatser som genomförts för att stödja de mest strategiska serviceställena, där avstånden till alternativa serviceställen är långa, är viktiga och ofta ger ett tydligt avtryck i tillgänglighetsmätningar. De insatser som gjorts inom programmen för att stärka tillgängligheten till drivmedel och dagligvaror, bl.a. genom stödet till kommersiell service, har varit värdefulla. respektive ska och Tillväxtanalys lämna slutrapporter om verksamheten till (). Stöd till kommersiell service I arbetet med att främja en god tillgång till kommersiell service för kvinnor, män och företag kan stöd beviljas enligt förordningen om stöd till kommersiell service. Stödet är ett viktigt verktyg i det lokala och regionala arbetet inom det kommersiella serviceområdet och det kombineras ofta med andra insatser som genomförs för att öka den ekonomiska hållbarheten för dagligvarubutiker och drivmedelsstationer i s.k. serviceglesa områden. Under beviljades stöd till kommersiell service med totalt . Denna summa inkluderar av regeringens särskilda satsning på perioden –2014 (se nedan).