prop · H1031d20 · 2013-09-18 00:00:00 — Regeringen bedömer att det arbete som leds av , Statens centrum för arkitektur och design (tidigare ), och inom ramen för uppdraget om samverkan om gestaltning av offentliga miljöer är positivt i detta hänseende. De samverkande myndigheterna bidrar till att utveckla nya arbetsformer och processer för att stärka intresset och förståelsen för de värden som arkitektur, form, design och konst innebär för samhället. har en viktig roll för att inte bara synliggöra konstnärens funktion i dessa processer, utan 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 även arkitekters, planerares, inredningsarkitekters och formgivares betydelse för att uppnå väl genomarbetade inom- och utomhusmiljöer som kan fungera som inspiration för beställare och byggbransch. Regeringen bedömer vidare att håller en hög kvalitet i utställningar och programverksamhet, t.ex. har myndigheten utökat sitt samarbete med internationella aktörer genom de turnerande utställningarna. Genom förvärv av nya verk har myndigheten även bidragit till att bredda och fördjupa museets samlingar. Förvärv av svenska samtida konstnärers verk och utställningar av svenska samtida konstnärer har också bidragit till att förbättra arbetsvillkoren för konstnärer i . har bidragit till att utveckla utbudet av och tillgängligheten till professionell bild- och formkonst i hela landet. Inom bidragsgivningen för internationella bild- och formprojekt fortsätter antalet ansökningar att öka och visar på områdets utveckling och behov. Regeringen bedömer att bidragsgivningen inom hela bild- och formområdet ska vara flexibel och bidra till utvecklingen på området. Regeringen avser att fortsatt verka för detta. 7.4.2Arkitektur, form och design Regeringens politik inom arkitektur, form och design utgår bl.a. från de mål som beslutade om för området 1998 och på formuleringen i de av beslutade nationella målen för kulturpolitiken att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling (jfr prop. 2009/10:3, s. 26). Möjligheten att stärka frågornas position i samhällsutvecklingen beror i hög grad på förmågan att synliggöra deras värde för aktörer inom andra politik- och samhällsområden. Inom området möts en mångfald av frågor som miljö och hållbar samhällsutveckling, konsumtion, närings- och regionalpolitik, integration och arbetsmarknad samt äldre- och ungdomspolitik. Statens centrum för arkitektur och design Regeringen beslutade om ny instruktion och nytt namn för , som heter Statens centrum för arkitektur och design. Myndigheten har under sitt 50-årsjubileum genomfört en utställnings- och programverksamhet med stor bredd. Ett övergripande tema för året har varit socialt och kulturellt hållbar stadsutveckling, med debatter, program och etablerandet av en ny webbportal, . , , Formas och redovisade sin slutrapport om främjande av hållbar stadsutveckling. Inom uppdraget har myndigheterna fördjupat sig i de kulturella och sociala dimensionerna av hållbarhet. Läs mer under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande samt konsumentpolitik. Myndighetens resultat behandlas även i avsnitt 11. Nämndens arbete har riktat sig till kulturella och kreativa näringar samt utvecklingen av hemslöjden som näringsgren. En särskild strategi har tagits fram för internationell och interkulturell verksamhet och en samordnare för frågorna har anställts. Nämnden fortsätter att arbeta för att åstadkomma en jämnare könsfördelning bland utövarna inom området. Nämnden bedriver en omfattande samverkan med civilsamhället likväl som med myndigheter och regionala aktörer. har nämnden på olika sätt varit involverad i Svenska Hemslöjdföreningarnas Riksförbunds 100-årsjubileum med över 800 aktiviteter runt om i landet. Totalt besökte drygt 600 000 personer utställningar relaterat till detta på bland annat Liljevalchs, och . har bl.a. det statliga uppdraget att vara museum för konsthantverk och design. Museet har en permanent utställning av svenskt konsthantverk och design från renässansen till . har museet visat som speglade samtida konsthantverk utfört i långsamma arbetsprocesser och tekniker. visade en utställning om smyckeskonst och en utställning, med koppling till hemslöjdens jubileum, av äldre och samtida uttryck för textil slöjd och konst. Museets verksamhet behandlas också i avsnitt 11 Museer och utställningar. Föreningen verksamhet har koncentrerats på att främja svensk design utomlands och att öka deltagandet av svenska designer i internationella sammanhang. har större internationella satsningar gjorts i form av seminarier, utställningar och mässor. Genom handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar har Svensk Form kunnat dela ut resestipendier till ett 60-tal mindre företag . Svensk Form ser en tydlig utveckling mot att svensk design och mode efterfrågas allt mer internationellt och att deras eget historiska material efterfrågas i allt högre grad. lanserades en webbplats om svensk design (). Svensk Form har haft ett regeringsuppdrag att synliggöra svenskt mode såväl i som i utlandet, bland annat ska detta ske genom samarbete med de svenska modeveckorna. har ett arbete inletts för att öka internationella kontaktytor för mindre modeföretag. Svensk Form kunde också stödja ett antal mindre modeföretag i att arrangera visningar under modeveckorna. Bostadsbyggande och arkitektur är nära sammanlänkat, varför bostadspolitik också är en fråga om arkitektur. Med utgångspunkt i behovet av fler bostäder i storstäderna inbjöd kulturministern och civil- och bostadsministern till ett rundabordssamtal om arkitektur och bostadsbyggande. Centrala aktörer inom arkitektur- och byggbranschen samt forskare och myndighetsrepresentanter diskuterade frågan vilka åtgärder som behövs från regeringen för att öka byggandet, som den arkitektoniska kvaliteten utvecklas. En rad åtgärder är genomförda, andra utreds och ytterligare andra bereds för att modernisera svensk bostadspolitik. Arkitekturens värden har stor betydelse för bebyggelsens långsiktiga hållbarhet och attraktivitet samt för människors livskvalitet. Det är därför viktigt att se planering och utformning av den fysiska miljön ur ett helhetsperspektiv där högt ställda krav på kvantitet inte står i konflikt med kvaliteten i byggandet. För att arkitekturens, formens och designens 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 värden ska få bättre genomslagskraft i samhället avser regeringen att se över de mål och det handlingsprogram som beslutade om för området 1998. Statens centrum för arkitektur och design (tidigare ) har arbetat med ett vidgat uppdrag att stärka områdets betydelse för samhällsutvecklingen. Regeringen bedömer att myndigheten bör ha goda förutsättningar att nå uppsatta mål med stöd av den nya instruktion som gäller . Regeringen bedömer att med verksamhet med utställningar och program inom konsthantverk och design har bidragit till områdets synlighet . Regeringen bedömer att Föreningen bedriver ett aktivt och angeläget arbete för att synliggöra svensk design såväl nationellt som internationellt. Den ökade efterfrågan på svensk design visar att Svensk Form har en viktig uppgift att fylla som kunskapsförmedlare inom området. De senaste årens prioritering av att verka i internationella sammanhang bedömer regeringen som positiv eftersom svenska mode- och designföretag är beroende av internationella kontakter och samarbeten. Regeringen ser särskilt positivt på ökade samarbeten med svenska utlandsmyndigheter liksom samarbeten med Statens centrum för arkitektur och design. Regeringen bedömer att bedriver ett fortsatt bra arbete med att utveckla slöjden som näringsgren och med att visa hemslöjdens betydelse inom internationella och interkulturella aktiviteter. Den översyn som genomförts visar att bedriver en betydelsefull verksamhet för området (se vidare avsnitt 3.2.2). Även landstingen har ett viktigt ansvar för att fördela medel till främjandet av hemslöjd inom ramen för kultursamverkansmodellen. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 8 086 tkr prisnivå. 3Motsvarar 8 086 tkr prisnivå. 4Motsvarar 8 086 tkr prisnivå. till , respektive . 7.5.24:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för Statens konstråds förvaltningsutgifter. Tabell 7.4 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 4:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Anslaget minskas med till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 4:1 . , 2016 och 2017 beräknas anslaget Anslaget får användas för Statens konstråds utgifter för konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön. Anslaget får även användas för utgifter för administration och genomförande av verksamheten. Tabell 7.6 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 4:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 4:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till 33 054 000 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 kronor, respektive 33 054 000 Anslaget minskas med fr.o.m. 2014 till följd av omprioriteringar inom utgifts- 7.5.34:3 anvisas under anslaget 4:3 Nämnden för 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 11 447 tkr prisnivå. 3Motsvarar 11 447 tkr prisnivå. 4Motsvarar 11 447 tkr prisnivå. , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . 7.5.44:4 Bidrag till bild- och formområdet Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till , rikshemslöjdskonsulenternas verksamhet och för projekt inom hemslöjdsområdet. Tabell 7.8 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 4:3 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till organisationer inom bild- och formområdet, utställare, konsthantverkskooperativ samt utrustningsbidrag till kollektivverkstäder. Anslaget får även användas för statsbidrag till folkparkerna och vissa samlingslokalhållande organisationer för konstförvärv. Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 7.10 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 4:4 Bidrag till bild- och formområdet Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 4:4 Bidrag till bild- och formområdet . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Avsnittet omfattar de statliga ersättningar och bidrag som i huvudsak riktar sig till kulturskapare samt andra insatser som har direkt inverkan på kulturskapares villkor. Området behandlar särskilt och dess ersättningar, stipendier och bidrag inom bild och form-, musik-, teater-, dans- och filmområdet. I avsnittet behandlas också nämndens internationella konstnärsutbytesverksamhet och bevakning av konstnärernas sociala och ekonomiska villkor samt löpande bevakning av trygghetssystemens utformning i förhållande till konstnärlig verksamhet. Vidare omfattas bl.a. författarfonds verksamhet, med i första hand fördelning av biblioteksersättning till konstnärer inom ordområdet samt fördelning av den individuella visningsersättningen till bildkonstnärer som den ekonomiska föreningen i (BUS) ansvarar för. Tabell 8.1 Utgiftsutveckling inom Kulturskaparnas villkor, utgiftsområde 17 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Resultatredovisningen görs med utgångspunkt i målen för den nationella kulturpolitiken som beslutat (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145), se avsnitt 4.3. Bedömningen av resultatet utgår från om insatserna bidrar till regeringens målsättningar för politiken inom området kulturskaparnas villkor. Målsättningarna är bl.a. att: –statliga stöd- och ersättningssystem ska vara öppna och rättvisa, –professionella kulturskapare ska kunna försörja sig på sitt konstnärliga skapande och att beroendet av de generella trygghetssystemen därmed ska minska. Vidare utgår bedömningen från: –fördelade bidrag inom de olika konstområdena, –arbetet med att bevaka och informera om konstnärernas sociala och ekonomiska villkor, –insatser för att stärka konstnärernas arbetsmarknad, –insatser avseende jämställdhet och insatser på det internationella området. Bedömningen av resultatet utgår vidare från insatser för att främja kvalitet och för att förnya och utveckla verksamheten. fortsätter att arbeta målmedvetet för att, utöver stipendie- och bidragsfördelningen, även öka det utåtriktade arbetet och analysverksamheten. Myndigheten har bl.a. aktivt deltagit i flera samverkansprojekt med andra myndigheter och inom EU. med flera särskilda uppgifter, exempelvis utvecklingen av internationella musikprogram och inrättandet av för stipendier till verksamma konstnärer. Enligt de enkäter till mottagare av stipendier som myndigheten har genomfört , ger stipendierna en möjlighet att ägna sig åt konstnärligt skapande som inte skulle finnas utan stipendiet. I sina redovisningar från genomförda projekt och utbyten beskriver konstnärerna genomgående att nämndens stöd till specifika projekt har stor betydelse för deras konstnärliga utveckling och arbetsmöjligheter. har tagit emot fler ansökningar än (se tabell 8.2 nedan), vilket visar att bidragen och ersättningarna är efterfrågade och viktiga. Ökningen av antalet ansökningar sker, liksom föregående år, främst inom internationellt kulturutbyte som blivit allt viktigare för konstnärerna. Vad gäller konstområden kan konstateras att den största relativa ökningen i antalet ansökningar skedde inom teater- och filmområdet. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 8.2 stipendie- och bidragsärenden –2012 Antalet nya beslutade stipendier och bidrag uppgick till 1 457 och det totala antalet utbetalade, inklusive fleråriga stipendier, var 2 103. Det innebär att av ansökningarna beviljas, vilket är ungefär samma andel som föregående år. Fördelningen mellan könen i antal ansökningar och fördelade stipendier är fortsatt jämn om man ser till alla konstområden totalt. På musikområdet ökar antalet inkommande ansökningar och beslut för kvinnor. Dessa når nu upp till statistisk jämställdhet, dvs. att vardera kön är representerat till , men männen dominerar fortfarande. finns en större eller mindre övervikt för kvinnor på övriga konstområden. Nedan i tabell 8.3 anges beslutade stipendier och bidrag 2010–2012 i tusental kronor uppdelat på konstområden. Tabell 8.3 – beslutade stipendier och bidrag 2010–2012 12010 förutbetalades ett större antal stipendier. Dessutom ingick omkostnader för bl.a. resor och boende för stipendiater vid ateljeprogram utomlands. redovisas dessa kostnader som transfereringar. 2I övrigt ingår bland annat statliga ålderspensionsavgifter, som varierar mellan åren p.g.a. förskottsinbetalningar, och medel till för långtidsstipendier till författare och översättare. Intresset för internationella verksamhet fortsätter att öka. Totalt av antalet ansökningar 2012 kan hänföras till detta område (siffran var 2011 vilket i sin tur var en ökning jämfört med ). Antalet ansökningar som rör internationellt utbyte ökade inom alla konstområden. De totala kostnaderna för internationell verksamhet uppgick till ca . Av detta rör merparten Iaspis, internationella program för bild- och formkonstnärer (totalt ca ). Iaspisprogrammet har särskilt inriktats på att vidareutveckla regionala samarbeten i . Även på dansområdet finns en väl utvecklad struktur för internationellt utbyte, Internationella Dansprogram. –2014 fördelar regeringen för att utveckla en struktur för internationellt kulturutbyte på musikområdet, särskilt riktat till komponister. har organiserat Internationella Musikprogram, bl.a. genom att ta fram beslutsordning samt mål- och resultatdokument. Nämnden har också förstärkt bidraget till komponister för internationellt utbyte på området. Fullt utbyggt ska programmet innehålla studio- och arbetsvistelser i utlandet och i samt internationella samarbetsprojekt. har arbetat aktivt med att fördjupa och sprida kunskap om konstnärers villkor och förutsättningarna för konstnärligt skapande. Arbetet har bl.a. bedrivits inom de nätverk som finns av intresseorganisationer och myndigheter samt genom information till högskolor, kulturinstitutioner och internationellt deltagande i konferenser och arbetsgrupper. Antologin och kulturnäringarna, som getts ut , har fått ett positivt mottagande. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har även arbetat aktivt inom ramen för särskilda regeringsuppdrag som bl.a. handlat om kultursamverkansmodellen, handlingsplanen för kulturella och kreativa näringar, jämställdhet inom musiken, konstnärers rörlighet internationellt och kartläggning av musikarrangörer. Arbetet med att sprida kunskap om konstnärernas villkor i trygghetssystemen har förstärkts, bl.a. genom ytterligare kontakter med andra berörda myndigheter. Den särskilda hemsidan Konstnärsguiden, med information till konstnärer om skatter, föräldraförsäkring, företagande m.m., har uppdaterats och utökats med nya avsnitt . Insatser för att stärka kulturskaparnas arbetsmarknad Staten finansierar ett flertal särskilda insatser som på olika sätt syftar till att stärka kulturskaparnas arbetsmarknad. En viktig aktör är Arbetsförmedlingen Kultur Media, en rikstäckande specialförmedling inom kulturområdet. har tillsammans med en regelbunden dialog med Arbetsförmedlingen Kultur Media om arbetsmarknaden för kulturskapare. Samarbetet sker dels genom deltagande i Rådet för kulturarbetsmarknaden, dels genom en samarbetsgrupp. En viktig insats för att stärka kulturskaparnas arbetsmarknad är alliansverksamheterna på teater-, dans- och musikområdena. fördelade regeringen till allianserna i syfte att bl.a. öka frilansande scenkonstnärers sociala och ekonomiska trygghet, avlasta arbetslöshetskassan, utveckla matchning och förmedling samt stimulera den konstnärliga utvecklingen. Allianserna har ca 300 anställda inom teater, dans- och musikområdena (se vidare avsnitt 5.4). Centrumbildningarna samlar drygt 8 000 fria professionella kulturutövare i . De arbetar med arbetsförmedling direkt genom att förmedla uppdrag och indirekt genom bl.a. projektverksamhet och kompetensutveckling. De spelar därmed en viktig roll för frilansande konstnärliga yrkesutövares arbetsmöjligheter. Samverkan mellan centrumbildningarna har ökat under de och samtliga arbetar med ett nationellt fokus. Avtalet om medverkans- och utställningsersättning, , trädde i kraft och reglerar vilka villkor och ersättningsnivåer som ska gälla då statliga institutioner ställer ut verk som ägs av konstnären. Regeringen har framhållit betydelsen av att avtalet fungerar som en förebild för andra offentliga och privata utställare. () har, bl.a. med medel från regeringen, fortsatt informations- och utbildningsarbetet för att ska få en så bred tillämpning som möjligt även på det regionala och det kommunala planet. har tillsammans med parterna genomfört en uppföljning av hur MU- avtalet tillämpats. Enligt uppföljningen fyller avtalet en viktig roll. Kultursamverkansmodellen är ett sätt att öka dialogen mellan stat, landsting och kommuner samt med civilsamhället och med professionella kulturskapare både nationellt och regionalt. Arbetet med samverkansmodellen har fått ett bra mottagande, vilket bland annat visas i den utvärdering som Myndigheten för kulturanalys genomfört. I framtagandet av planerna bör kulturskaparna ges goda möjligheter att vara delaktiga. (se avsnitt 4.4.2). Satsningen Skapande skola ökar skolors möjligheter till inköp av professionell kulturverksamhet, till insatser som främjar ungas eget skapande och till insatser som långsiktigt ökar samverkan mellan skolan och kulturlivet. Variationen i hur medlen kan användas kan vara stor, men ska utgå ifrån lokala förutsättningar och behov. Som exempel kan samverkan med kulturinstitutioner på regional eller lokal nivå förstärkas och dansare eller författare kan inbjudas för att arbeta med lärare och elever . Övriga ersättningar och bidrag till kulturskapare Inom det kulturpolitiska området finns ett flertal ersättningar som syftar till att ge kulturskapare betalt för redan utfört konstnärligt arbete, men också stödordningar som leder till möjligheter att fördjupa och utveckla sitt konstnärskap. ansvarar för att fördela biblioteksersättningen till upphovsmän till litterära verk – författare, översättare, tecknare och fotografer – för användning av deras verk genom de svenska folk- och skolbiblioteken. Förhandlingen om biblioteksersättningens grundbelopp mellan och upphovsmannaorganisationerna ledde 2011 till en tvåårig överenskommelse där grundbeloppet höjdes med 2012 till och och med ytterligare 2013 till och . uppgick den totala biblioteksersättningen till . har 4 329 enskilda författar- och översättarpenningar fördelats till ett belopp mellan och . Därutöver har 176 särskilda författarpenningar fördelats om per person. har en undersökning av den särskilda författarpenningen gjorts vid vid universitet.2 Undersökningen visar att den särskilda författarpenningen bidrar till en självständig, diversifierad och kvalificerad litterär produktion. Författarfonden fördelar även bidrag till författare, översättare, kulturjournalister och dramatiker om ca . Individuell visningsersättning (IV) fördelas av Bildkonst Upphovsrätt i (BUS) till bild- och formkonstnärer som ersättning för att verk som ägs av offentliga institutioner visas för allmänheten. uppgick den totala ersättningen till . har antalet sökande ökat med 38 konstnärer netto och uppgår nu till knappt 4 000 konstnärer. Ökningen sker främst inom de yngre åldersgrupperna. Av dem som söker IV-ersättning beviljas (ca 3 600) en ersättning mellan miniminivån på och taket på . IV-ersättningens fördelning motsvarar till stor del sammansättningen vad gäller ålder 2 , Garanterade författare – Om biblioteksersättningen och den garanterade författarpenningen 1972-2010 (2012). 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 och kön i konstnärskåren. Av de sökande är kvinnor och män. Männen tenderar dock att få ut högre ersättningsbelopp och det är något fler kvinnor än män som inte når upp till miniminivån.