prop · H1031d24 · 2013-09-18 00:00:00 — Nya beräkningar som gjorts av Statnett och som granskats av ger vid handen att nyttan med västra grenen har minskat betydligt jämfört med de ursprungliga analyserna. Genom den planerade ledningen NordBalt (700 MW) sammankopplas en framväxande baltisk elmarknad med den nordiska och europeiska och bidrar även till att förbättra de baltiska staternas försörjningstrygghet. EU- kommissionen bidrar med för projektet. En ny 400 kV-ledning mellan Stackbo och Hamra byggs i befintlig ledningsgata för att öka överföringskapacitet med anledning av den nya likströmslänken med (2) och är ny vindkraft ansluts. Två av tre etapper om totalt ny ledning är avklarade. En ny 400 kV-ledning mellan och har tagits i drift för att säkra en tillförlitlig elförsörjning av samt som ett första steg för att öka kapaciteten över Västkustsnittet. För att kunna mata ut den omfattande potentiella vindkraftsproduktionen i , och genomförs undersökningar inför en ny ledning mellan och samt ny 400/stamnätsanslutning i . Investeringarna för att anpassa stamnätet till planerade vindkraftsinvesteringar har uppgått till (2011). För att kunna omhänderta produktionen i Markbygden (3 000–4 000 MW) krävs flera nya anslutningspunkter i stamnätet. har arbete med den första anslutningspunkten, 400 kV-stationen , påbörjats. Ett nytt 400 kV-ställverk i för att möjliggöra anslutningar av ny vindkraftspark om 1 000 MW har tagits i drift. Ett nytt 400 kV- ställverk nära i för att möjliggöra anslutningar av ny vindkraftspark om 225 MW har tagits i drift. i Hällby har byggts ut för att kunna ta hand om elen från två planerade vindkraftsparker i och kommuner. Byggnation har påbörjats av ett nytt 220 kV-ställverk utanför för att omhänderta elen från en vindkraftpark om ca 100 MW som är under uppförande. Projektering av en anslutning av elnätet på till stamnätet har genomförts . I planerna finns två 500 MW likströmslänkar eftersom de två befintliga regionnätsförbindelserna inte räcker till för den planerade utbyggnaden av vindkraften. Investeringar med anledning av kärnkraftens effekthöjningar har uppgått till (2011). utreder hur nya nätstrukturer vid kärnkraftverken ska utformas. Ett nytt ställverk i anslutning till , Ekhyddan, togs i drift . Investeringar i förändrad nätstruktur har uppgått till för Svenska kraftnäts del. Syftet är att åstadkomma en förbättrad nätstruktur, minskade elförluster och ökad leveranssäkerhet. befintlig ledning rivs vilket frigör mark för exploatering. De tre nätägarna (Fortum, och ) får ca i ersättning för dessa frigjorda markområden. Reinvesteringar av ledningar och kablar har (2011). Behovet av reinvesteringar är högt. förnyelse av stationer och topplinor har tagits fram. har åtgärder gjorts i 42 projekt inom reinvesteringsprogrammen (43 projekt 2011). Det pågår en omfattande inventering av alla stamnätsanläggningar som ska ligga till reinvesteringar i både ledningar och stationer. Investeringarna i stationsförnyelser har under kronor 2011). ställverken är utformade så att de inte uppfyller dagens krav på driftsäkerhet. Övriga större investeringar uppgick till (2011). För att förbättra möjligheterna att reglera spänningen inom fastställda gränser kommer totalt åtta s.k. reaktorer att installeras. har nya reaktorer tagits i drift i , Morgårdshammar, Skogssäter och Strömma. Investeringar i informationsteknologi uppgick till (2011). Svenska kraftnäts system för styrning och övervakning av stamnätet togs i drift 2001 och närmar sig slutet av sin livslängd. En sammanhållen klimat- och energipolitik Klimatförändringarna är vår tids största utmaning och kräver såväl regionala, nationella som globala lösningar. Visionen är att 2050 ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären, vilket innebär att 2050 blir ett klimatneutralt samhälle. Energipolitiken syftar till att förena ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet. En satsning på förnybar energi och effektivare energianvändning som förutsättningar skapas för kontrollerade generationsskiften i den svenska kärnkraften, stärker svensk försörjningstrygghet och konkurrenskraft och ger svensk forskning och företagande en viktig roll i den globala omställningen till en kolsnål ekonomi. Inom energiområdet finns tre långsiktiga prioriteringar som bidrar till att uppnå visionen om att 2050 har en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären: användningen av 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 fossila bränslen för uppvärmning ska avvecklas till 2020, fordonsflotta bör vara oberoende av fossila bränslen 2030 och ett tredje ben bör utvecklas för elförsörjningen för att minska beroendet av kärnkraft och vattenkraft och därmed öka försörjningstryggheten. För att åstadkomma det senare måste ny, förnybar kraftproduktion svara för en betydande del av elproduktionen. I kommer de största utsläppen av växthusgaser från transporter och industrier. Genom kvantifierade klimat- och energipolitiska mål för utsläpp av växthusgaser, förnybar energi och energieffektivisering till 2020, tillsammans med konkreta styrmedel för att uppnå dessa mål, lägger regeringen grunden för långsiktigt stabila förutsättningar för en snabb väg ut ur fossilsamhället och en utveckling mot ett hållbart energi- och transportsystem. Det är regeringens övertygelse att klimat-, miljö- och energiutmaningarna utgör en möjlighet för teknik-, varu- och tjänsteutveckling som innebär att affärsmöjligheter skapas för svenska företag i och med den växande globala efterfrågan på hållbara och resurseffektiva varor och tjänster. Svenska företag erbjuder miljömässigt hållbara varor och tjänster som det finns en stor och växande efterfrågan på runt om i världen. Ny, grön teknik kommer att vara viktig och efterfrågas när länders energi- och transportsystem ska ställas om. I detta sammanhang har såväl befintliga produkter från biomassa som nya innovationer potential att utvecklas vilket i sin tur ger stora möjligheter till utveckling för landsbygden och de gröna näringarna. Även den globala efterfrågan på teknik och systemlösningar för t.ex. hållbar stadsutveckling bedöms öka. har hög kompetens inom dessa områden och miljö- och energiteknikområdet har mycket goda förutsättningar att utgöra ett betydande tillväxtområde i . Kunskaper behöver dock i ännu större utsträckning tas tillvara och kommersialiseras. Särskilda satsningar kan ytterligare förstärka dessa svenska styrkeområden. För att den gröna omställningen ska skapa fler växande företag, jobb och tillväxt i har regeringen –2014 lanserat en bred nationell miljöteknikstrategi i syfte att tydliggöra och fokusera de statliga insatserna. Strategin syftar bl.a. till att driva efterfrågan på miljöteknikinnovationer genom innovations- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 upphandling, verka för ökade privata investeringar i nya miljötekniklösningar, bidra till ökad kunskap om miljöteknikmarknader eller att verka för att svenska företag får möjlighet att verifiera sina produkter. Det kan också vara att se till att bilden av som ett intressant miljöteknikland förstärks. Vissa marknader utgör en särskilt stor potential för svenska företag som kan exportera miljöteknik. Det är fortsatt viktigt att stödja dessa företags internationalisering. Regeringen fokuserar på genomförandet av strategin, som täcker hela kedjan från forskning och innovation, via affärsutveckling till export. Regeringen kommer i och med den utvärdering av miljöteknikstrategins genomförande som pågår, få ett underlag kring vilket mervärde olika insatser gett och med utgångspunkt i detta kunna ta ställning till vilka satsningar som bör fortsätta. Regeringen stärker det internationella samarbetet på energiteknikområdet med länder som har ett växande behov av hållbara energilösningar för att motverka det globala klimathotet och stärka försörjningstryggheten, t.ex. , och . I dessa länder bedöms affärspotentialen för svenska energi- och miljöteknikföretag vara mycket lovande. De bilaterala avtal som undertecknats och de särskilda insatser som gjorts för att stärka fortlöpande kontakter med ländernas regeringar anses utgöra ett värdefullt stöd till de svenska aktörer som vill utvecklas eller komma in på dessa marknader. Klimat-, miljö- och energiutmaningarna hanteras av regeringen med flera instrument och inom flera områden. Det behövs därför en fortsatt och utvecklad samverkan mellan myndigheter liksom mellan myndigheter och den kommunala och regionala nivån. Den nationella och regionala tillväxtpolitiken, närings-, miljö-, it-, innovations- och energipolitiken samt politik för de areella näringarna, landsbygd och livsmedel ska bidra till att skapa en långsiktigt hållbar tillväxt och välfärd, förbättrat miljötillstånd, innovationer och export. Regeringens framtidskommission har identifierat en rad samhällsutmaningar som står inför och har särskilt utrett frågan om hur vi kan kombinera tillväxt med hållbarhet. rapporter (Ds 2013:1 och Ds 2013:19) kommer att vara ett viktigt underlag i regeringens fortsatta arbete mot en hållbar tillväxt och en grön ekonomi. Stabila spelregler skapar förutsägbarhet, trygghet och vilja till investeringar, vilket i sin tur håller nere energipriserna och skapar förutsättningar för den nödvändiga omställningen. Svenska företag och konsumenter måste kunna lita på att det finns en trygg energiförsörjning. Det förutsätter att energibolagen får långsiktiga spelregler och stabila villkor för sin verksamhet. Miljöskatter och andra ekonomiska styrmedel är centrala för att målen på klimat- och energiområdet ska kunna nås. Väl avvägda ekonomiska styrmedel syftar till att målen ska kunna uppnås på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt. Regeringens satsningar fokuserar på kostnadseffektiva åtgärder för att minska utsläppen av växthusgaser samt på forskning, kommersialisering och demonstration av framtidens energiteknik, insatser för energieffektivisering och ökad andel förnybar energi samt åtgärder för att anpassa till de effekter som följer av ett förändrat klimat. En kontrollstation för klimat och energipolitiken genomförs i syfte att analysera den faktiska utvecklingen av energibalans och kostnader samt klimatpåverkan i förhållande till målen, liksom kunskapsläget vad gäller klimatförändringar. I samband med behandling av propositionen Ändring i lagen (2003:113) om elcertifikat (prop. 2008/09:9, bet. 2008/09:NU8, rskr. 2008/09:42) riktade ett tillkännagivande till regeringen med innebörden att regeringen bör granska effekterna av de olika klimat- och energipolitiska styrmedlen för den internationellt konkurrensutsatta elintensiva industrin. I anslutning till kontrollstationsarbetet avser regeringen att ge i uppdrag att i samarbete med berörda myndigheter sammanställa resultaten av genomförda konsekvensanalyser, och vid behov komplettera dessa analyser, av den förda energi- och klimatpolitiken för den elintensiva industrin. Med den av regeringen förda politiken bedöms komma att få ett fortsatt överskott av el med mycket små utsläpp av växthusgaser. Det kommer att hålla nere de svenska elpriserna som ökad export av el från till ersätter kolkraft och minskar utsläppen av växthusgaser. Regeringen vill skapa en gemensam nordisk och europeisk elmarknad där konsumenterna kan köpa el från flera produ- center i syfte att öka försörjningstryggheten och konkurrensen på elmarknaden. Detta kräver ett starkt överföringsnät inom och mellan länder som bidrar till en effektiv marknad. Målet för elmarknadspolitiken är att åstadkomma en effektiv marknad med väl fungerande konkurrens som ger en säker tillgång på el till internationellt konkurrenskraftiga priser. Väl fungerande marknader för el, värme och gas skapar bättre förutsättningar för god energitillförsel, lägre utsläpp av växthusgaser samt en god miljö och tillväxt. Fullbordandet av EU:s inre elmarknad är en förutsättning för att elmarknaden ska fungera väl och nå sin fulla potential. Regeringen anser att prissignaler är viktiga för att styra var och hur el ska produceras och användas. Samhällsekonomiskt korrekta prissignaler, oreglerade priser samt ökad internationell elhandel förbättrar försörjningstryggheten och leder till att resurser används mer effektivt. Prisets förmåga att styra resurser till dess effektiva användning får dock inte överskattas eftersom regleringar av elproduktion skiljer sig åt mellan länder. Flera länder inom EU har infört eller överväger att införa s.k. kapacitetsmekanismer, som innebär att befintlig elproduktion, ofta fossilbaserad sådan, subventioneras för att kunna finnas tillgänglig när mer volatil produktion, t.ex. vindkraft, inte producerar el. Regeringen anser att införandet av kapacitetsmekanismer kan leda till att handeln mellan länder minskar, att konkurrensen snedvrids, att befintlig fossilbaserad produktion riskerar att cementeras och att kostnaden för kunderna ökar. Regeringen förordar i stället åtgärder som syftar till att uppnå en ökad integrering mellan länder avseende transmission, ökad efterfrågeflexibilitet hos såväl industri som konsumenter samt utveckling av smarta elnät och införande av smarta elmätare. Regeringen ser ett tydligt behov av att stärka konsumenternas ställning på energimarknaderna. Det behöver bli lättare att förstå hur energimarknaden fungerar och fler måste få möjlighet att i högre utsträckning än påverka sina energikostnader. Regeringens politik syftar till att underlätta för elkonsumenter att anpassa sin elförbrukning till aktuella elpriser, att effektivi- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 sera sin elförbrukning, att producera sin egen förnybara el och att ladda sitt elfordon. Genom utveckling av smarta elnät och smarta elmätare med timmätning och genom rätt utformade nättariffer och flexiblare prissättning ökar konsumenternas möjlighet att kunna effektivisera sin energianvändning och använda elen då priset är lägre. Vidare bör dra nytta av de möjligheter som skapas av utvecklingen av smarta elnät. Regeringen tillsatte därför ett nationellt samordningsråd för smarta elnät med representanter från näringsliv, forskning och konsumenter för att inhämta, sammanställa och sprida kunskaper om elnätets utveckling och om smarta elnät bland berörda aktörer och i samhället i stort (dir. 2012:48). Med ett i framkant inom smarta elnät finns möjligheten att bygga såväl en mer hållbar framtid, som jobb och exportmöjligheter på vägen dit. Som ett steg i regeringens politik för att öka andelen förnybar energi och stärka ställningen för de konsumenter som också producerar förnybar el aviserar regeringen i denna proposition ett förslag, som är mer generöst än nettodebiteringsutredningens. Det aviserade förslaget innebär att en skattereduktion införs för mikroproducenter av el från förnybara energikällor En väl fungerande nordisk elmarknad ger konkurrensfördelar och skapar bättre förutsättningar för energitillförsel, miljö och tillväxt. Det svenska stamnätet står inför en period av mycket omfattande utbyggnad. Av det långsiktiga plandokumentet om utvecklingen av det stamnätet, Perspektivplan 2025, framgår att förstärkningar behövs för att omhänderta ny elproduktion, fördjupa marknadsintegrationen med omvärlden och bidra till skapandet av en gemensam europeisk elmarknad. finns det ett mycket betydande reinvesteringsbehov. Den nordiska marknaden har länge utgjort en föregångare i arbetet med att skapa en integrerad europeisk elmarknad. hör till de länder som är pådrivande för att vidareutveckla elmarknaden inom EU i syfte att skapa en effektiv integrerad marknad. Konkurrensen och effektiviteten på den nordiska elmarknaden bör fortsatt utvecklas. Regeringens målsättning är att en gemensam nordisk slutkundsmarknad för el ska kunna införas . Vidare har regeringen fattat beslut om att ge tillstånd att bygga 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 NordBalt, en ny sjökabelförbindelse som ska binda samman elnäten i och . Syftet med NordBalt är att binda samman de baltiska staternas elnät med det nordiska. Den teknik som används möjliggör framtida inkoppling av vindkraftparker till havs, som vid exempelvis Midsjöbanken. Värmemarknaden ska fortsatt bygga på fungerande konkurrens mellan olika uppvärmningsformer. Användningen av fossila bränslen för uppvärmning kommer att avvecklas till 2020. Fjärrvärmen skapar förutsättningar att utnyttja samhällets energiresurser effektivt, genom användning av spillvärme, högeffektiv kraftvärme och bränsleresurser som annars inte kan tas tillvara. Ett effektivt utnyttjande av resurser, inklusive energi, utgör grunden för ekonomisk tillväxt och en hållbar utveckling. Att effektivisera användningen av energi är ett viktigt medel för att minska belastningen på klimat och miljö. Det kan även bidra till ökad konkurrenskraft för svenskt näringsliv och en tryggare energiförsörjning. Ett övergripande mål om effektivare energianvändning till 2020 har beslutats av (prop. 2008/09:163, bet. 2008/09:NU25, rskr. 2008/09:301). Målet uttrycks som ett sektorsövergripande mål om minskad energiintensitet om . Det är regeringens uppfattning att en framgångsrik politik för energieffektivisering kännetecknas av att miljontals beslutsfattare inom samtliga sektorer och i olika situationer , integrerat med andra beslut, även beaktar möjligheter till energieffektivisering. Generellt verkande styrmedel såsom energiskatter, koldioxidskatter och utsläppshandel ger genom prissignaler incitament till energieffektivisering. Inom vissa sektorer och delsektorer, särskilt de där utgifter för energi står för en mindre del av de totala utgifterna, är dessa prissignaler mindre verkningsfulla av olika skäl och kompletterande incitament för energieffektiviseringsåtgärder ges genom regleringar, till exempel minimikrav på energiprestanda för energirelaterade produkter och byggnader. Statens insatser för att stimulera effektivare energianvändning, vid sidan av generella ekonomiska styrmedel och reglering, bör inriktas på undanröjande av informations- och kunskapsbrister hos olika aktörer. Insatserna för energieffektivisering omfattar den offentliga sektorn, hushålls-, industri-, service- och transportsektorerna samt de areella näringarna. En betydande del av den slutliga energianvändningen sker i bostäder och lokaler. gäller att alla nya byggnader ska vara s.k. nära-nollenergibyggnader. För offentligt ägda byggnader kommer motsvarande krav att gälla . Som en del i strategin att närma sig nära-nollenergibyggnader planeras en kontrollstation avseende genomförandet till 2015. Regeringen bedömer att begreppet näranollenergibyggnader innebär skärpta krav på energihushållning jämfört med de krav som gäller enligt dagens byggregler. Regeringen kommer att lämna förslag till om hur EU:s nya energieffektiviseringsdirektiv ska genomföras i . Förslaget kommer att omfatta förslag på nödvändiga ändringar i lagstiftningen och utvecklade styrmedel och insatser för energieffektivisering i så gott som hela energisystemet, inklusive energiinfrastrukturen, från energiomvandling till slutanvändning. Frågan om hur energieffektivisering i energiintensiv industri kan främjas bereds inom . Med stöd av kommer ett nationellt program för energieffektivisering att genomföras –2020. Regeringen föreslår att tillförs som nationell medfinansiering till detta program. Därutöver kommer även insatser inom området energieffektivisering, användning av förnybar energi och koldioxidsnål teknik att genomföras inom ramen för de åtta regionala strukturfondsprogrammen. Regeringen bedömer att en stärkt konsumentroll är viktig också för energieffektivisering. En grund i den inriktningen är den kommunala energi- och klimatrådgivningen, som syftar till att ge oberoende råd inom området. Regeringen förlänger därför det statliga stödet till rådgivningen. Ett steg är vidare det krav på timvis mätning som har införts. Timmätning är ett samhällsekonomiskt viktigt verktyg för kunder att själva eller via applikationer kunna ta kontroll över sin egen förbrukning och sänka sin elkost- Ett annat steg för en stärkt konsumentroll är konsumenternas förbättrade möjlighet att kunna beakta energianvändning vid köp eller hyra av bostad genom att det alltid ska finnas en energideklaration när bostaden säljs eller hyrs ut. En ökad andel förnybar energi är gynnsam för att uppnå de övergripande målen om ekologisk hållbarhet, konkurrenskraft och försörjningstrygghet i hela landet. Förnybar energi är en viktig komponent i regeringens samlade satsning för en väg ut ur beroendet av fossil energi och därmed för minskad klimatpåverkan. Det svenska målet är att andelen förnybar energi 2020 ska vara av den totala energianvändningen. Andelen förnybar energi i transportsektorn ska 2020 vara . Regeringen konstaterar att de bindande EU- målen har bidragit till den snabba utvecklingen av förnybar energi inom EU. Enligt analys riskerar dock utvecklingen av förnybar energi att bromsa kraftigt , om inga ytterligare klimat- eller energipolitiska styrmedel/mål beslutas. Regeringen anser att de långsiktiga klimatmålen tydligt måste vara styrande i det nya klimat- och energiramverket till 2030. Det finns tilltagande risker och nackdelar, men också fördelar och synergier, med energipolitiska mål efter 2020. Regeringen anser att kommissionen i det fortsatta arbetet bör utreda dessa för- och nackdelar. Ett eventuellt förslag om bindande mål för andelen förnybar energi och energieffektivisering behöver analyseras vidare för att möjliggöra ett principiellt ställningstagande i denna fråga. Särskild uppmärksamhet i den fördjupade analysen bör ges interaktionen med klimatpolitiken, speciellt EU:s system för handel med utsläppsrätter. elproduktion står i huvudsak på två ben, vattenkraft och kärnkraft, och är därmed nära nog koldioxidfri. Ur försörjningstrygghetssynpunkt är det positivt att systemet med elcertifikat leder till att det utvecklas ett kompletterande tredje ben som framför allt består av biokraftvärme och vindkraft. Vattenkraften är en värdefull tillgång för produktion av förnybar el och kommer även i 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 framtiden att spela en central roll för elförsörjning. Att bibehålla en hög produktion av vattenkraft som fastställda miljökvalitetsmål och ingångna gemenskapsrättsliga åtaganden uppfylls, är en viktig del i arbetet med att motverka klimatförändringar och är en nödvändig förutsättning för att uppnå de mål för förnybar energi som ställts upp inom EU. Nationalälvarna, och övriga i angivna älvsträckor, ska fortsatt skyddas från utbyggnad. Det är av stor vikt att produktionen av förnybar el kan öka i enlighet med uppställda mål. För att nå det mål som ställts upp inom ramen för elcertifikatsystemet om förnybar el till 2020, jämfört med nivå, bedöms det komma att krävas en omfattande utbyggnad av vindkraften, som tillsammans med vattenkraften stod för drygt hälften av den förnybara elproduktionen under föregående år. En kontrollstation för elcertifikatmarknaden kommer att genomföras . Regeringens långsiktiga inriktning för perioden är en fortsatt successiv ökning av den förnybara elproduktionen. Det är av stor vikt att produktionen av förnybar el kan öka i enlighet med uppställda mål. Vindkarteringar visar att det finns mycket goda vindlägen i olika delar av , även i de områden runt militära flygplatser där Försvarsmakten med hänvisning till riksintresset för totalförsvaret avstyrker att vindkraft etableras. Försvarsmakten ska enligt sin instruktion upprätthålla och utveckla ett militärt försvar. Med beaktande av de krav som uppgifterna ställer ska Försvarsmakten ta miljöhänsyn i sin verksamhet i fred. Inom ramen för detta miljöarbete ska Försvarsmakten bidra till att det generationsmål för miljöarbetet och de miljökvalitetsmål som har fastställt nås samt vid behov föreslå åtgärder för miljöarbetets utveckling. Försvarsmakten ska redovisa myndighetens medverkan i beredningen av vindkraftsärenden och de åtgärder myndigheten vidtagit för att bidra till att nå den nationella planeringsramen för vindkraft.