prop · H003159 · 2013-05-29 00:00:00 — Andelen beslut om graviditetspenning avseende risker i arbetsmiljön befann sig på samma nivå 2009. Antalet egenföretagare som kan komma ifråga att beviljas graviditetsersättning kan antas uppgå till drygt 80 personer . Med detta antagande uppskattas statens utgifter för anslaget 1:2 Föräldraförsäkring öka med . Förslaget förväntas innebära mindre förändringar i befintliga it-system hos , samt andra införandekostnader av begränsad storlek. De löpande administrativa kostnaderna för förslaget uppskattas innebära något ökade administrativa kostnader. Kostnaderna har bedömts kunna hanteras inom ram. Förslaget att även gravida egenföretagare som utsätts för risker i arbetsmiljön ska kunna beviljas graviditetspenning syftar till att åstadkomma en ökad balans i villkoren för och behandlingen av företagare och anställda i trygghetssystemen. Förslaget väntas få en positiv effekt för kvinnors möjlighet att driva företag. Konsekvenser för små företag Förslaget att göra det möjligt även för gravida egenföretagare att beviljas graviditetspenning innebär en ökad trygghet för kvinnor som är egenföretagare och det väntas få en positiv effekt på företagandet i . Förslaget kan innebära en utökad administration för egenföretagaren i form av anmälan om graviditetspenning. Hur mycket de administrativa kostnaderna kan innebära för ett företag är mycket svårt att beräkna men de bedöms som försumbara. Socialförsäkringsförmåner i övrigt vid Regeringens bedömning: Den fortsatta utvecklingen av tillämpningen av reglerna om socialförsäkringsförmåner vid graviditet bör följas upp. Utöver uppdraget till att göra en analys av rättsläget utifrån domar som gäller gravida försäkrades rätt till sjukpenning har därför Inspektionen för socialförsäkringen fått i uppdrag att följa upp tillämpningen av lagstiftningen avseende graviditetspenning. behövs inga ytterligare åtgärder från regeringens sida. Bakgrund: I samband med behandling av budgetproposi- tionen föreslog socialförsäkringsutskottet i betänkandet 2010/11:SfU1 ett tillkännagivande om att regeringen bör göra en sär- skild översyn av regelverket och tillämpningen av de olika socialförsäk- ringsförmåner som kan komma i fråga vid graviditet samt överväga om det behövs förändringar eller förtydliganden i socialförsäkringsbalken. Regeringens överväganden med anledning av översynen bör därefter Detta blev också beslut (rskr. 2010/11:121). I betänkandet konstaterade utskottet att det förelåg svårig- heter med bedömningskriterierna vid graviditetsrelaterade besvär. Utskottet noterade i betänkandet att problem med gränsdragningen mellan olika socialförsäkringsförmåner som kan komma i fråga för en gravid kvinna redan tidigare hade uppmärksammats. verket (RFV) hade i rapporten situation (RFV analyse- rar 2003:7) dragit den slutsatsen att det fanns stora regionala skillnader i fördelningen mellan uttagen av sjukpenning, havandeskapspenning (kal- las , sedan socialförsäkringsbalken trädde i kraft , för graviditetspenning) och föräldrapenning. efter följt upp utvecklingen i rapporten till gravida agerande för en lagenlig och enhetlig till- ämpning (RiR 2006:30). noggrant följa agerande för en lagenlig och enhetlig tillämpning av ersättningar till gravida. Utskottet noterade vidare i betänkandet 2010/11:SfU1 att Arbetsför- mågeutredningen i sitt betänkande (SOU 2009:89) hade lagt fram förslag om en ny förmån, graviditetspenning under och tidigast före beräknad födelse, som ska kunna utges till en gravid kvinna som på grund av graviditeten anser sig behöva vara ledig från sitt Regeringen beslutade att överlämna Arbets- förmågeutredningens betänkande till Kommittén om hållbara försäk- ringar vid sjukdom och arbetslöshet (S 2010:04). slutredovisas i sin helhet . Utskottet noterade också i betänkandet att bedömningen av gravida kvinnors rätt till sjukpenning hade aktualiserats i en skadeståndstalan som () fört mot . Talan gällde fyra kvinnor som hade begärt sjukpenning under gravidite- ten och där helt eller delvis hade avslagit hade i en dom funnit att hade utsatt kvinnorna för direkt diskriminering och därmed var skyldig att utge skadestånd. Sedan båda parter överklagat dom har beslutat att inte lämna prövningstillstånd. Skälen för regeringens bedömning: Regeringen gav, som en följd av tillkännagivandet, i regleringsbrevet Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) i uppdrag att analysera tillämpningen av lagstiftningen om graviditetspenning och sjukpenning i ärenden som rör kvinnor med graviditetsrelaterade besvär. Om analysen visade att det fanns brister i tillämpningen skulle förslag till åtgärder redovisas. ISF lämnade sitt svar på regeringsuppdraget i rapporten 2011:16 Graviditetspenning och sjukskrivning vid graviditet. Den huvudsakliga slutsatsen av ISF:s granskning är enligt rapporten att det finns flera problem avseende tillämpningen av graviditetspenning vilka medför att fler kvinnor borde kunna beviljas graviditetspenning. När det gäller graviditetspenning anser ISF att har dragit alltför långtgående slutsatser av den rättslägesanalys som RFV publicerade 1992 vilket lett till en för restriktiv tillämpning. Enligt ISF har alltför liten utsträckning gjort en individuell prövning och i alltför stor utsträckning förlitat sig på förekomst av tunga lyft i arbetet för den försäkrade. konstaterar ISF att rättsläget beträffande graviditetspenning dock har varit oklart, eftersom den vägledande domstolspraxis som fanns att tillgå som de granskade besluten fattades var . Även de förarbeten som finns till stöd för tillämpningen är äldre. I sjukpenningärendena var enligt rapporten utredningarna, bedömningarna och beslutsmotiveringarna i de flesta fall av god kvalitet. Några större invändningar beträffande tillämpning av regelverket om sjukpenning konstaterades inte. granskningar på området har funnit stora regionala skillnader i kvinnors uttag av föräldrapenning, graviditetspenning och sjukpenning. ISF undersökte i sin rapport om tidigare funna regionala skillnader kvarstod även efter 2008, då bland annat handläggningen av graviditetspenning och föräldrapenning centraliserades. I rapporten konstaterar ISF att de regionala skillnaderna, vid en jämförelse , kvarstod för sjukpenning men hade minskat för graviditetspenning och föräldrapenning. En del av den regionala spridningen i andelen med graviditetspenning kan enligt ISF förklaras av en skillnad i hur ofta sjukfall övergår i graviditetspenning. Utöver denna övergång ger enligt ISF analysen inget stöd för att de regionala skillnaderna i andelen som beviljas graviditetspenning beror på handläggning. Inte heller kan de regionala skillnaderna i andelen som får sjukpenning förklaras av handläggning eftersom antalet avslag är få. En annan slutsats som ISF drar är att bakomliggande faktorer, i första hand näringsstrukturen i länen, förklarar en del av de observerade skillnaderna i andelen som beviljas graviditetspenning. För sjukpenning och föräldrapenning är bakomliggande faktorer av mindre betydelse. I sin granskning finner ISF vidare en påtaglig regional variation i diagnossättning vid sjukskrivning vid graviditetsrelaterade besvär. För att åtgärda de tillämpningsproblem som presenteras i rapporten redovisar ISF ett antal förslag till åtgärder som bör vidta. Enligt svar på rapporten visar Försäkrings- 2012/13:159 kassans erfarenhet att dagens graviditetspenning inte svarar upp mot kvinnors förväntningar på försäkringen. föreslår därför att en generell graviditetspenning införs. anger också i sitt svar att den värdesätter alla förslag till förbättringar, kontinuerligt följer kvaliteten i ärenden och även fortsättningsvis kommer att arbeta med att förbättra kvaliteten i underlag och beslut i ärenden med graviditetspenning. Vidare framgår av svaret att de flesta rekommendationer som ISF lämnat avser åtgärder som redan är en självklar del av ordinarie verksamhet. Några av rekommendationerna kommenteras särskilt. Av ISF:s rapport och svar framkom således att myndigheterna inte hade en helt överensstämmande syn på tillämpningen och lagstiftningens möjligheter. konstaterade dock ISF i sin rapport att rättsläget beträffande rätten till graviditetspenning har varit oklart och att från det att RFV:s rättslägesanalys gavs ut tillkom inte någon vägledande praxis förrän () meddelade två domar. Domstolen understryker att en prövning ska göras av omständigheterna i varje enskilt fall och att det alltså inte är tillräckligt att konstatera vilken yrkeskategori kvinnan tillhör. I båda fallen beslutade HFD att graviditetspenning skulle beviljas. Dessa domar meddelades efter den tidsperiod under vilken de granskade besluten fattades. Även de granskade omprövningsbesluten fattades före dessa domar. Till detta ska läggas att HFD därefter har meddelat prövningstillstånd i ett mål för prövning av frågan om klagandens graviditet har satt ned hennes förmåga att utföra sina arbetsuppgifter med minst en fjärdedel i ett arbete där det inte förekommer tunga lyft (mål nr 284-12). Enligt domen i målet från anser HFD att en tillämpning av reglerna som innebär att förekomsten av tunga lyft får en närmast avgörande betydelse för rätten till graviditetspenning inte är förenlig med uttalanden i förarbetena. Även arbeten som inte innefattar lyft men som till stor del måste utföras stående eller som innebär återkommande påfrestande ensidiga rörelser eller som på annat sätt är fysiskt krävande kan ge rätt till graviditetspenning. Enligt domstolen kan det förhållandet att en gravid kvinna måste stå en hel arbetsdag i sig vara tillräckligt krävande för att hennes förmåga att utföra sitt förvärvsarbete ska anses vara nedsatt med i vart fall en fjärdedel. Kvinnan i det aktuella målet arbetade stående i en ensidig och obekväm arbetsställning. Hon hade besvär i form av bl.a. ryggvärk och domningar i benen. Vid en sammantagen bedömning ansåg domstolen att hon var berättigad till halv graviditetspenning. Som tidigare nämnts ansåg ISF att hade varit för restriktiv i sin tillämpning och i alltför liten utsträckning gjort en individuell prövning och i alltför stor utsträckning förlitat sig på förekomst av tunga lyft i arbetet för den försäkrade. Det har emellertid som framgått därefter tillkommit ny vägledande praxis, vad gäller tillämpningen både av reglerna om sjukpenning och om graviditetspenning. Regeringen utgår från att i sin rättstillämpning kommer att följa vägledande domstolsavgöranden. Med anledning av ISF:s rapport har tagit fram en åtgärdsplan. Enligt pågår nu arbete med olika delar av åtgärdsplanen. Vidare har beslutat att all handläggning av gravidi- tetspenning ska lokaliseras till nationellt försäkringscenter för att underlätta en likformig tillämpning. kommer att ske . tredjedel av ärendena i och två tredjedelar i . kommer slutsatserna av HFD:s senaste dom avseende graviditetspenning att inarbetas i Vägledning om graviditetspenning som är ett stöd i handläggningen. verksamhetsansvariga, specialister och handläggare av graviditets- penning att sammankallas för information och diskussion Mot bakgrund av de ovan redovisade omständigheterna ser regeringen inte något behov av att överväga lagändringar. ledande domstolsavgöranden, kontinuerliga kvalitets- förbättringsarbete och de åtgärder som nu vidtar bör leda till en rättsenlig och mer likformig tillämpning av socialförsäkrings- förmånerna till gravida. Regeringen anser dock att det är av stor vikt att fortsatt följa utvecklingen av hur lagstiftningen om graviditetspenning och sjukpenning tillämpas i ärenden som rör kvinnor med graviditets- Den fortsatta utvecklingen av tillämpningen av reg- lerna om socialförsäkringsförmåner vid graviditet bör därför följas upp. Regeringen har i regleringsbrev gett myn- digheten i uppdrag att redovisa en analys av rättsläget utifrån domar från förvaltningsdomstolar beträffande sjukförsäkringen. inkludera domar som gäller prövning av gravida försäkrades rätt till Redovisningen ska lämnas till senast den Regeringen har också gett ISF i uppdrag att följa upp tillämpningen av lagstiftningen om graviditetspenning med anledning av den tidigare granskningen . Om uppföljningen visar att det finns brister i tillämpningen ska förslag till åtgärder redovisas. Utöver nu redovisade åtgär- der och de förslag som lämnas i denna proposition bedömer regeringen att det inte behövs några ytterligare åtgärder från rege- ringens sida avseende socialförsäkringsförmåner vid graviditet. Tillkännagivandet är med detta slubehandlat. Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Paragrafen är ny. Enligt bestämmelsens första stycke har en gravid egen- företagare (jfr 25 kap. 2 och 9 §§ socialförsäkringsbalken) rätt till gravi- ditetspenning, om hennes förvärvsarbete innehåller någon risk för skadlig inverkan på hennes hälsa, graviditeten eller fostret. Av andra stycket framgår att bestämmelserna i 2 § andra stycket även tillämpas i de fall som avses i den nya paragrafen. 2012/13:159 melserna innebär att sådant förvärvsarbete som utförs under tid då en kvinna får sjukersättning enligt 37 kap. 3 § socialförsäkringsbalken inte ska betraktas som förvärvsarbete vid bedömningen av kvinnans rätt till graviditetspenning. Om det inte går att avgöra kvinnan avstår från förvärvsarbete, ska frånvaron i första hand anses som frånvaro från sådant förvärvsarbete som avses i 37 kap. 3 §. Förslaget behandlas i avsnitten 5.1 och 5.2. Paragrafen är ny. Bestämmelsen innebär att graviditetspenning till egenföretagare enligt 3 a § lämnas för som kvinnan avstår från att utföra förvärvsarbetet. Att ersättningen lämnas för motsvarar vad som gäller för graviditetspenning i övriga fall (10 kap. 6 och 7 §§). Graviditetspenning lämnas som hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels förmån (10 kap. 4 §). Om exempelvis riskerna i arbetsmiljön föranleder kvinnan att avstå från sitt förvärvsarbete till hälften, kan således halv graviditetspenning lämnas. Förslaget behandlas i avsnitt 5.3 Lagförslag i promemorian Graviditetspenning till egenföretagare på grund av risker i arbetsmiljön (Ds 2012:57) Härigenom föreskrivs att det i socialförsäkringsbalken ska införas två nya paragrafer, 10 kap. 3 a § och 7 a §§, samt närmast före 10 kap. 3 a § en ny rubrik av följande lydelse. En gravid försäkrad som har inkomst av annat förvärvsarbete än anställning och som bedriver näringsverksamhet har rätt till graviditetspenning, om förvärvsarbetet innehåller risk för skadlig inverkan på den gravida kvinnan, graviditeten eller fostret. Bestämmelserna i 2 § andra stycket tillämpas även i fall som avses i denna paragraf. Graviditetspenning på grund av risker i arbetsmiljön enligt 3 a § lämnas för som riskerna hindrar kvinnan från att utföra förvärvsarbetet. Denna lag träder i kraft . ombudsmän (), Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , (), , utvärdering (IFAU), Statskontoret, , , , Inspektionen för socialförsäkringen (ISF), , , , , i (LO), , , , , akademikers centralorganisation () samt (). Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: Statsministern , ordförande, och statsråden , , , , , , , Adelsohn , , , , , , , , , , Regeringen beslutar proposition Graviditetspenning till egenföretagare på grund av risker i arbetsmiljön