prop · H1031d9 · 2013-09-18 00:00:00 — Små, medelstora och nya företag är av central betydelse för sysselsättningen, för dynamiken i ekonomin, för innovationerna och således för tillväxten. Brister i de finansiella systemen i låginkomstländer gör det svårt för dessa företag att få tillgång till krediter och kunna växa. Att främja möjligheterna för små och medelstora företags kreditförsörjning ingår därför som ett viktigt led i den svenska biståndsverksamheten. har bidragit med stöd till mikrokreditinstitut i ett antal länder. Insatsernas inriktning har varierat beroende på behovet i landet, t.ex. har kvinnliga entreprenörer och ungdomar lyfts fram som särskilda målgrupper. Insatserna har uppvisat goda resultat i termer av antal beviljade krediter. I t.ex. har det svenska stödet bidragit till att 4 000 personer inom småskaligt jordbruk fått tillgång till krediter och kunnat öka sin produktion och produktivitet. Handel kan bidra till effektivare produktion, skapa större avsättningsmarknader för företag och förbättra tillgången till utländska produkter, insatsvaror och tjänster. Handelsrelaterade insatser (Aid for Trade) är därför en del av det svenska biståndet. har bl.a. bidragit till att höja kapaciteten för låginkomstländer att delta i det globala handelssystemet. Det handlar bl.a. om stöd till att förhandla och implementera handelsavtal eller kapacitetshöjande stöd när det gäller investeringsregler och internationella standarder. Exempelvis har genom stöd till WTO finansierat ungefär 30 000 personer som deltagit i utbildningar och därigenom stärkt möjligheterna att dra nytta av den internationella handeln. Även bidrar direkt till tillväxt genom att skapa arbetstillfällen, öka människors inkomster och utveckla marknader med varor och tjänster. har bidragit till mer än 7 050 arbetstillfällen i portföljbolagen och indirekt skapat mångdubbelt fler arbeten. Utifrån tillgängliga resultatunderlag bedömer regeringen att svenska insatser med direkt påverkan på handel, privatsektorutveckling och jobbskapande har bidragit till, eller kommer att bidra till, en grund för tillväxt i samarbetsländerna. Det finns även insatser med indirekt påverkan på tillväxt där det är svårare att uppvisa konkreta resultat i termer av antal skapade jobb eller företag. Det kan t.ex. handla om förbättringar i näringslivsklimatet eller aktörssamverkansinsatser som indirekt kan stimulera ekonomisk utveckling. finns det ett fortsatt behov av mer ändamålsenlig resultatrapportering av hög kvalitet för att regeringen ska kunna göra en mer kvalificerad bedömning av insatsernas effekter. Humanitära behov har ökat , och bedöms fortsätta öka, på grund av nya och utdragna kriser och effekter av klimatförändringar och naturkatastrofer. Som exempel på detta kan konstateras att FN:s konsoliderade appeller har ökat . De humanitära organisationerna levererar resultat inom sina respektive kärnmandat. Regeringen verkar tillsammans med andra givare för att organisationerna effektiviserar och reformerar den gemensamma humanitära responsen på landnivå och för att organisationerna förbättrar och vidareutvecklar sin resultatrelaterade verksamhet. De humanitära organisationerna ligger dock efter de långsiktiga utvecklingsorganisationerna då det gäller utvecklande av formella resultatramverk. Genomgående anser därför regeringen att det krävs ytterligare insatser för att stärka de humanitära organisationernas resultatarbete, liksom för att tillse att organisationerna förbättrar den humanitära samordningen för ökad effektivitet på landnivå. leder en grupp likasinnade givare i syfte att driva den humanitära reformagendan vidare. En central fråga är hur humanitära behov mäts och sammanställs i syfte att tillse en så effektiv respons som möjligt. Bristen på gemensamma behovsbedömningar som ger en tillförlitlig och jämförbar bild av världens humanitära behov är fortsatt en stor svaghet i det humanitära responssystemet. Reform- och effektivitets-frågor drivs även inom ramen för tillsammans med 17 viktiga givare (se avsnittet Resultat av humanitära påverkansarbete). Genomgående krävs ytterligare insatser för att öka den humanitära samordningen för ökad effektivitet samt för att 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 stärka organisationernas resultatarbete och transparens för ökat ansvarsutkrävande. ställning inom det internationella humanitära biståndet grundar sig på långvarigt och aktivt arbete för att utveckla internationell humanitär politik. ställning på detta område används för att verka för att mer effektivt möta humanitära behov i fält, genom ökat fokus på humanitär biståndseffektivitet, resultatarbete och reform av det humanitära systemet. Regeringen anser att det har varit angeläget att prioritera det humanitära biståndet. Regeringens slutsats är dock att det humanitära systemet måste förbättras med avseende på samordning och resultatredovisning, för att fortsatt ska kunna vara en framträdande humanitär aktör. Många konfliktdrabbade länder har fortsatt plågats av våld och konflikter, medan nya oroshärdar har uppstått och riskerar orsaka regional instabilitet. Stöd till regionalt arbete kring fred och säkerhet för att bl.a. öka afrikanska regionala aktörers möjligheter att föra dialog samt motverka ökade spänningar inom och mellan grannländer får allt större vikt. är konflikt- och postkonfliktländer längst ifrån att nå millenniemålen. Befolkningen i dessa länder lever under ständigt hot om våld och de tillhör de allra fattigaste med små eller inga möjligheter att få sina allra mest grundläggande rättigheter tillgodosedda. I det multilaterala biståndet har bl.a. drivit på för att ska förbättra sitt arbete gentemot sviktande stater. har förbättrat sitt arbetssätt i länderna, så att det genomsnittliga resultatet i bankens program i dessa länder nu är på samma nivå som övriga IDA-länder. I förhandlingarna om 17:e treårsbudgeten i , som började stödde att banken tar fram förslag för att ytterligare stärka arbetet i sviktande stater. New har en allomfattande ansats som knyter ihop politik och bistånd och försöker arbeta på ett nytt och mer effektivt sätt i konflikt- och postkonfliktländer. Framtagandet av indikatorer inom de fem freds- och statsbyggande målen har varit en lärorik process. Det är första gången dessa sviktande stater 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 tillsammans med givarna identifierar indikatorer för inkluderande politik, säkerhet, rättvisa och ekonomisk förvaltning. Regeringen anser att det är viktigt att de erfarenheter som hämtas från landnivå, främst i , följs upp och påverkar svenskt bistånd till denna kategori av länder och även i ett bredare sammanhang inom den multilaterala verksamheten. Indikatorerna för New kan även vara en viktig inspiration i arbetet med de nya globala utvecklingsmålen . På basis av tillgängliga resultatunderlag bedömer regeringen att det har varit angeläget att stödja insatser i konflikt- och postkonfliktländer, men det finns ett fortsatt behov av mer ändamålsenlig resultatrapportering av hög kvalitet för att regeringen ska kunna göra en mer kvalificerad bedömning av insatsernas effekter. Kvinnor och flickor – centrala målgrupper Mycket har gjorts för att försöka motverka kvinnors ekonomiska, sociala och politiska diskriminering. Biståndet har spelat en roll i detta. förekommer dock fattigdom ofta i högre grad bland kvinnor än bland män i många delar av världen. Regeringen har arbetat målmedvetet sedan den tillträdde för att främja kvinnors rättigheter och roll i utvecklingen. Regeringen anser att kvinnor och flickor är en av det svenska biståndets centrala målgrupper och att det fortsatt finns ett stort behov att arbeta med jämställdhet och stärkandet av kvinnors rättigheter och roll för utvecklingen. Regeringen prioriterar arbete med kvinnors ekonomiska egenmakt och att stärka jämställdhetsperspektivet i de tillväxtorienterade sektorerna. I sitt stöd till International Trade Centers (ITC) driver bl.a. frågan om jämställdhet, och godkände ITC en Gender Mainstreaming Policy, vilken kommer att vara ett viktigt instrument i den fortsatta dialogen. års arbete med att stärka jämställdhetsintegreringen genomgående i biståndsverksamheten och att ställa högre krav på ett synligt och meningsfullt jämställdhetsperspektiv i all rapportering har gett resultat. Sidas årsredovisning har successivt förbättrats i detta avseende och i årsredovisningen integreras ett jämställdhetsperspektiv genomgående på ett systematiskt och konsekvent sätt. Redovisningen ger en fyllig bild av arbetet och relevansen av jämställdhetsperspektivet i olika sammanhang. Regeringen anser att Sidas årsredovisning ger en bra bild av jämställdhetsarbetet, resultaten i form av framsteg och lärdomar samt utmaningarna på området. Det finns dock en fortsatt förbättringspotential när det gäller att redovisa könsuppdelad statistik. har kontinuerligt drivit frågan om ökad jämställdhetsintegrering i FN-organens respektive styrelser. Regeringen bedömer att framsteg har gjorts på området inom FN- systemet, men anser att jämställdhetsarbetet kan stärkas och effektiviseras ytterligare. UN Women är en central aktör för detta arbete, och en prioriterad fråga för samarbete med organisationen är förbättrad FN- koordinering vad gäller jämställdhetsarbetet på såväl landsom regional- och global nivå. Ett viktigt steg togs 2012 då UN Women utvecklade ett ramverk för ansvarsutkrävande för FN- organens jämställdhetsarbete, vilket är det första gemensamma instrumentet för att mäta jämställdhetsintegrering över hela FN-systemet. Svenskt påverkansarbete gentemot har bidragit till att jämställdhetsfrågor och kvinnors ekonomiska aktörskap har kommit högt upp på bankens dagordning. Detta har bl.a. lett till att banken integrerar jämställdhetsanalyser i samtliga landsstrategier. Regeringen fortsatte sitt arbete för att stärka inlemmandet av jämställdhetsfrågor i den Afrikanska verksamhet, men arbetet har gått trögt. Regeringen kommer därför att med förnyad kraft verka för att AfDB:s försenade jämställdhetsstrategi antas 2013. Sammantaget bedömer regeringen att olika kombinationer av stöd till regeringar, civilsamhällesorganisationer, näringsliv och multilaterala organisationer, såsom FN och , har resulterat i framsteg när det gäller exempelvis mödrahälsa i , flickors utbildning och hälsa i , kvinnors företagande i och kvinnors politiska ledarskap i . Regeringen anser dock att det trots allt finns ett fortsatt behov av mer ändamålsenlig resultatrapportering av hög kvalitet för att regeringen ska kunna göra en mer kvalificerad bedömning av insatsernas effekter. Därutöver anser regeringen att arbetet med att identifiera och främja synergierna mellan bilateralt och multilateralt stöd ska fortsätta och ytterligare förstärkas för att biståndet ska komma fler fattiga och utsatta kvinnor och flickor till del. söder om är den snabbast växande regionen i världen. låg den genomsnittliga tillväxten på . Såväl naturresursstarka som andra länder har haft en kontinuerlig tillväxt. Medelinkomsten har ökat och andelen extremt fattiga har minskat, även om det totala antalet människor som lever i fattigdom alltjämt är högt. återstår till slutet av 2015, slutdatum för nuvarande millenniemål. Rapporter och utvärderingar visar att fattigdomen är utbredd och att framstegen mot millenniemålen är långsamma, framför allt söder om och i konfliktdrabbade länder, till vilka en stor del av det svenska biståndet går. Enligt bedömningar kommer söder om att drabbas särskilt hårt, bl.a. genom ökande problem med torka. Detta skärper bl.a. behovet av att utveckla produktionssystem som är hållbara utifrån de nya förutsättningarna. Fattiga människor i dessa länder har små möjligheter att själva förbättra sina levnadsvillkor och det är också därför det svenska biståndet har varit fokuserat på . direkta bistånd till , utöver stödet genom multilaterala organisationer, uppgick till 2012. Av Sidas totala utbetalningar gick till söder om . har ökat sitt stöd till Afrikanska och mjuka lånefönster , vilka båda fördelar en stor del av sina medel till söder om . Många av de biståndsinsatser som har genomförts i visar på goda resultat. Det gäller samtliga av de områden som har inkluderats i årets resultatredovisning. Goda exempel som är värda att lyfta fram finns bl.a. inom området kvinnors och barns hälsa samt miljö och klimat. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 har bidragit till en sjunkande barna- och mödradödlighet genom olika typer av stöd. Exempelvis har flera insatser genomförts i syfte att utbilda barnmorskor och bilda barnmorskeförbund. I har antalet barnmorskor ökat från 2009 till 2011, i från 1 2008 till 4 2012. Inom området miljö och klimat finns också ett antal olika typer av relevanta resultat. I har svenskt stöd till de nationella programmen inom jordbruks-sektorn bidragit till att över 156 000 människor fått tillgång till vatten och sanitetstjänster. Stöd till program för markreform i har bidragit till att 10,3 miljoner fastigheter har registrerats på privata ägare som tidigare saknat rättigheter till sin mark. På basis av tillgängliga resultatunderlag bedömer regeringen att det har varit angeläget att bedriva biståndsinsatser i , men det finns ett fortsatt behov av en mer ändamålsenlig resultatrapportering av hög kvalitet för att regeringen ska kunna göra en mer kvalificerad bedömning av insatsernas effekter. 2.4.4Resultat av Reformsamarbetet i Målet för underindelningen Reformsamarbete i är att bidra till stärkt demokrati, rättvisa och hållbar utveckling samt ett närmande till EU och dess värderingar. Anslaget omfattar bistånd genom Sida, , , samt (). Verksamheten finansieras från biståndsramen och bedrivs i , och . Inom ramen för reformsamarbetet i genomförde bilaterala samarbeten med följande tio länder: , och , , , , , , , och . Utfallet för det svenska stödet till reformsamarbetet i var . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 2.12 Utfall för Reformsamarbete i 2010-2012 I tabell 2.13 nedan presenteras exempel på resultat som har bidragit till. Resultaten är på intet sätt heltäckande för verksamheten inom det svenska reformsamarbetet. Tabell 2.13 Resultat som har bidragit till inom reformsamarbetet i Demokrati och mänskliga rättigheter Olika stöd har bidragit till framsteg i strävan mot formell status som kandidatland till EU. beträffande demokrati och mänskliga rättigheter. Stöd till CSO:er har stärkt deras kapacitet, vilket har bidragit till förbättringar inom den offentliga förvaltningen och ökad efterlevnad av de mänskliga rättigheterna. Stöd till bl.a. () har bidragit till en förbättrad demokratisk utveckling och ökat förtroende för valprocessen i samband med det georgiska parlamentsvalet . Stöd till reformer inom offentlig finansiell styrning har bidragit till ökad kapacitet och transparens inom flera ministerier och myndigheter. Stöd till International Business Collage in har bidragit till en positiv utveckling inom ramen för bl.a. utbildningssektorn i den mellan och delade staden . Stödet till systemet för fastighetsskatt har uppvisat goda resultat, bl.a. har kommunernas skatteintäkter ökat kraftigt. Stöd till CSO:er har stärkt deras kapacitet och bidragit till att goda resultat inom demokrati och mänskliga rättigheter kan påvisas. Stöd till förvaltningsreform har bidragit till tydligare och mer transparenta beslutsprocesser och högre effektivitet, vilket inte minst har synliggjorts med den nya nationella utvecklingsstrategin 2020. Förhandlingarna med EU om ett associationsavtal och fördjupat frihandelsavtal (DCFTA) har kunnat genomföras på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. fick 2012 kandidatlandsstatus och har gjort tydliga framsteg i sitt EU-närmande. förvaltningsreformer har bl.a. bidragit till att en handlingsplan för förvaltningsreformer har utvecklats som till stor del genomförs av . Stöd till CSO:er har bidragit till att en nationell strategi för integrering av romer och en rättspraxis om antidiskriminering inom utbildningsväsendet har utvecklats. Stöd inom justitiesektorn i samarbete med har bidragit till en förbättrad rättsäkerhet och utarbetande av lagen för Ombudsmannainstitutioner. Båda utgör förutsättningar för ett framtida EU-medlemskap. Ökat kapacitetsbyggande inom mänskliga rättigheter, b.la. genom stöd till införandet av en obligatorisk läroplan för mänskliga rättigheter på turkiska universitets juristutbildningar samt inom det turkiska inrikesministeriets Stöd till organisationer som arbetar med mänskliga rättigheter, media, jämställdhet, homo-, bi- och transfrågor samt miljö har bidragit till att främja EU-integration. Jämställdhet och kvinnors utveckling Stöd till CSO:er har bidragit till att flera kvinnonätverk har inrättats och samarbetet mellan civila samhället och offentliga institutioner har framåtskridit. Exempelvis har stödet Civil Rights Defenders och Kvinna till Kvinna bidragit till en högre andel förtroendevalda kvinnor i de kommuner där programmet är verksamt. Stödet genom Kvinna till Kvinna har bl.a. bidragit till att antalet kvinnor i parlamentet ökat från Ett nätverk av kvinnoorganisationer har upprättats för att öka medvetenheten om mäns våld mot kvinnor och en nationell handlingsplan för jämställdhet har etablerats. Stöd till CSO:er och särskilda program för mänskliga rättigheter har bidragit till en ökad jämställdhet samt ökat deltagandet i samhällsutvecklingen för romer. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Stöd till organisationen for Womens Human Rights – New ways har bidragit till att kvinnors deltagande i arbetslivet främjats samt att en omfattande lag om våld mot kvinnor antagits av parlamentet 2012. Stöd genom har bl.a. bidragit till att öka miljöministeriernas kapacitet i båda länderna, vilket har förbättrat ländernas förhandlingskapacitet i samband med EU-förhandlingarna. Stöd genom Internationella finansiella institutioner (IFI) till omfattande miljöinvesteringsprojekt inom avloppsrening genomförs och förväntas leda till goda resultat, både i samt för miljön i . Stöd genom inriktas främst på att bistå i landets närmande till EU på miljöområdet och har bidragit till förstärkt kapacitet när det gäller att uppfylla EU:s miljölagstiftning. Stöd till IFI:s inom miljö och klimat har lett till mätbara förbättringar, inte minst genom de gränsöverskridande effekter som uppnås. Detta bekräftas även i en nyligen genomförd studie över Sidas stöd till miljöinvesteringar i och där en av slutsatserna är att insatserna har varit effektiva och lett till bestående Regeringens övergripande bedömning är att stödet till reformsamarbetet i , och har gett goda resultat, både per land och utifrån de enskilda insatser som har genomförts. Stödet har bidragit till ökade förutsättningar för ländernas EU-närmande, en ökad rättsäkerhet, en förbättrad miljö och fokuserat på frågor som rör demokrati och mänskliga rättigheter samt det civila samhället. Variationen mellan länderna när det gäller förutsättningar för och framsteg i sitt EU- närmande varierar. Målet med reformsamarbetet i , och , med en tydlig ansats gentemot ett EU-närmande, har visat sig vara en viktig utgångspunkt för att uppnå resultat. Inom ramen för reformsamarbetet finns dock relativt stora skillnader vad gäller ländernas olika förutsättningar att nå målet. Framöver bör ett ytterligare fokus vara på ett än mer resultatbaserat och ändamålsenligt stöd, som bl.a. utgår från komparativa fördelar samt gemensamt agerande tillsammans med EU:s stöd i regionen. Även samverkan med internationella finansiella organisationer (IFI:s) bör fortgå då samarbetet ger goda resultat inom miljöområdet. Trots regeringens bedömning att det svenska reformsamarbetet generellt har bidragit till positiva resultat i länderna i , och , kvarstår fortfarande stora utmaningar, bl.a. när det gäller demokrati och mänskliga rättigheter, miljö och klimat samt rättssäkerhet. Inom ramen för de nya resultatstrategierna kommer regeringen därför att intensifiera arbetet för att nå målen för respektive land, region och område. är för tillfället i en demokratisk stagnation och i är den politiska situationen fortsatt problematisk, vilket bl.a. påverkar det civila samhällets möjligheter till verksamhet. Det svenska stödet till civilsamhället i har i någon mån kunnat möjliggöra att ett antal enskilda organisationer kan bedriva vissa aktiviteter och sprida medvetenhet om demokratiska värderingar, mänskliga rättigheter och jämställdhetsfrågor. I såg landet det första demokratiska maktskiftet sedan självständigheten i samband med parlamentsvalet . Samregerandet mellan presidenten (tillika oppositionsledare) och regeringen är dock en utmaning och den politiska debatten präglas av polarisering. Moldavisk inrikespolitik har präglats av starka motsättningar, vilket hotar landets EU-integration. Trots framsteg vad gäller mänskliga rättigheter kvarstår en bristande respekt för yttrandefrihet i landet och domstolarnas självständighet är fortfarande otillräcklig. Det svenska bilaterala stödet till fasades ut . Landet hade då påvisat vissa framsteg, men utmaningar kvarstår. I flera av samarbetsländerna finns brister beträffande den offentliga förvaltningen. T.ex. i Kosovo är kapaciteten inom offentlig förvaltning fortsatt svag och även om vissa reformframsteg görs så brister det ofta i genomförandet. I Bosnien och bromsas reformarbetet och EU-närmandet i stort av politisk oenighet. Inom miljö- och klimatområdet är det viktigt att fortsatt genomföra insatser i regionen, inte minst i vårt närområde kring , men även i . Inom jämställdhetsområdet är framstegen mot strategimålet inte tillräckligt påtagliga, vilket bl.a. beror på att intresset för jämställdhetsfrågor generellt är lågt i flera av samarbetsländerna. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Flera av utmaningarna i länderna är regionala, inte minst miljöfrågor, migration samt organiserad brottslighet. Därmed kan det vara lämpligt med ett fördjupat regionalt samarbete, något som förutses i de två regionala resultatstrategierna för och . Utifrån tillgängliga resultatunderlag gör regeringen den sammantagna bedömningen att det har varit angeläget att stödja insatser i , och . finns det ett fortsatt stort behov av mer ändamålsenlig resultatrapportering av hög kvalitet för att regeringen ska kunna göra en mer kvalificerad bedömning av insatsernas effekter. Av granskningar av årsredovisningar för myndigheterna under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd framgår att redovisningarna i allt väsentligt ger rättvisande bilder av myndigheternas verksamhet. har lämnat upplysningar av särskild betydelse för två myndigheter: (Sida) och internationellt utvecklingssamarbete. Vad avser Sida har informerat att inte har gjort en bedömning av den rättvisande bilden för de ekonomiska åtaganden som ingåtts av inom de anslagsposter som beslutar om men som Sida administrerar utbetalningar för. I fråga om internationellt utvecklingssamarbete noterar att myndigheten har avräknat medel från avvecklingsmyndigheten i enlighet med undantag från anslagsförordningen (2011:223) som myndigheten erhållit. 2.6.1Ett reformerat bistånd som sätter den fattiga och förtryckta människan i centrum. Ambitionen att utrota fattigdom och förtryck är långt ifrån uppnådd. Vi har ett moraliskt ansvar att stödja människor i förtryck, utsatthet och fattigdom. ska även fortsatt ha en ambitiös utvecklingspolitik och ett generöst bistånd. Biståndet är ett av regeringens skarpaste verktyg för att uppnå minskad fattigdom, ökad frihet samt rättvis och hållbar utveckling i världen. Det är ett av redskapen inom regeringens samlade politik för global utveckling (PGU). PGU (Gemensamt ansvar: politik för global utveckling, prop. 2002/03:122, samt Globala utmaningar – vårt ansvar, skr. 2007/09:89) innebär bl.a. att de beslut som regeringen fattar som påverkar fattiga människor i fattiga länder, eller har bäring på global utveckling, ska vägledas av två perspektiv: fattiga människors perspektiv på utveckling och rättighetsperspektivet.