prop · H1031d5 · 2013-09-18 00:00:00 — anslag minskas med 8 respektive då de engångsvisa medlen 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 för arbetet med förbättrad ärendehantering för stärkt rättssäkerhet samt införandet av EU:s direktiv om sanktioner mot arbetsgivare upphör. Under posten övrigt tillförs planenligt för 2009-års effekter av kostnadsmässig avräkning. Anslaget minskas med ca till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt genomförs i statsförvaltningen. Med anledning av att regeringen föreslår och aviserar många nya och förändrade skatteregler som avses träda i kraft behöver anpassa sin verksamhet. behöver ta fram nya it-system, utbilda personal och förbereda informationsinsatser för dessa åtgärder men även säkerställa möjligheten att bedriva verksamheten i övrigt. anslag ökas därför på höständringsbudgeten med . Regeringen föreslår att 7 anvisas under anslag 1:1 . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till 7 , 7 respektive 7 . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 För ska målet för utgiftsområdet uppnås genom att –eftersträvade tull-, skatte- och avgiftsintäkter, liksom efterlevnaden av in- och utförselrestriktioner ska säkerställas på ett för samhället ekonomiskt effektivt sätt samt på ett sätt som är kostnadseffektivt och enkelt för medborgare och företag, –brottslighet inom tullområdet ska förebyggas och bekämpas, –medborgare och företagare ska ha förtroende för verksamhet. verksamhet syftar till att fastställa och ta ut tullar, mervärdesskatt och andra skatter och avgifter så att en korrekt uppbörd kan säkerställas samt att övervaka och kontrollera trafiken så att bestämmelserna om in- och utförsel av varor följs. verkar i hela landet men har personal framförallt vid gränsorter där mycket trafik passerar och i , och . Myndigheten är organiserad i kärnverksamhet och stödverksamhet. Kärnverksamheten är indelad i avdelningarna Effektiv handel och Brottsbekämpning och den avdelningsgemensamma Nationella enheten som utför analys- och underrättelseverksamhet. Verksamheten finansieras i huvudsak via anslags medel och av kostnaderna utgörs av personalkostnader. kostnader uppgick till , en ökning med jämfört med . Av verksamhetens totala kostnader stod Brottsbekämpningen för och Effektiv handel för . Årsredovisningen har av bedömts som i allt väsentligt rättvisande. säkerställde i uppbörd 2012, vilket är en minskning jämfört med men i nivå med . Den främsta förklaringen till uppbördsminskningen är att andelen av importens värde som utgörs av bearbetade varor har minskat medan andelen råvaror har ökat. Bearbetade varor är, till skillnad från råvaror, ofta tullbelagda och mervärdesskatt för dessa ska i regel betalas till vid importtillfället. av uppbörden utgörs av mervärdesskatt, följt av tullmedel () och resterande av andra skatter och avgifter så som t.ex. energiskatter, jordbrukstullar och sockeravgifter. klarerade ca 5,7 miljoner ärenden varav 5,2 miljoner utgjorde tulldeklarationer. Myndigheten tog emot av deklarationerna elektroniskt och 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 av dessa klarerades och kontrollerades automatiskt. Volymerna motsvarar nivå. Skattefelet, dvs. skillnaden mellan den uppbörd som skulle debiteras om all avgiftsbelagd import deklarerades korrekt och den uppbörd som faktiskt debiteras, bedöms vara oförändrat i förhållande till de senaste två föregående årens De områden där skattefelet bedöms uppstå är inom tullvärde, befrielse eller nedsättning av tull eller skatt, varor som inte anmälts till godkänd tullbehandling samt varuklassificering. Andelen deklarationer utan allvarliga fel avseende uppbörden har beräknats till 2012 (99,2011) och andel rätt debiterad uppbörd har beräknats till (98,2011). Andelen deklarationer som är riktiga och fullständiga ur handelsstatistiskt hänseende har ökat till 2012 (71,2011, 2010). De vanligaste felen gäller statistiskt värde och varukod. Förebyggande insatser och effektiva kontroller samverkar och är viktiga för att hålla skattefelet på en låg nivå och säkra uppbörden. Utgångspunkten för kontroll-, uppföljnings- och informationsinsatser är riskbaserat urval. De kontroller som genomförs ska i så stor utsträckning som möjligt ge väsentligt resultat och förmå dem som gör fel att varaktigt ändra sitt beteende. En hög träffsäkerhet i urvalen leder till att fler fel upptäcks och åtgärdas samt att resurser används så effektivt som möjligt. Regeringen gav i regleringsbrevet i uppdrag att ta fram en myndighetsgemensam kontrollstrategi. har fokuserat på att ange områden där kontrollverksamhet ska verka, på vilket sätt och olika nivåer. Syftet är att ange en inriktning för kontrollverksamheten, stödja verksamheten i planeringsarbetet och att förbättra utfallet av resulterat i tilläggsdebiteringar om sammanlagt 2012 vilket är mycket högre än (447 miljoner 2011). Detta beror till största delen på kontroller av import av punktskattepliktiga varor. Ett antal av dessa ärenden är överklagade och ännu inte avslutade. Vidare har myndigheten genomfört ett flertal kontroller inriktade på anti-dumpningstull. Säkerställande av uppbörd innebär att uppbörden ska betalas i sin helhet och inom utsatt tid. Jämfört med 2011 har resultatet sjunkit. Andel inbetalt belopp av fastställt belopp har I kronor innebär det kopplat till ett tullrevisionsärende och som 2012, efter domslut från Förvaltningsdomstolen, överlämnats till . Andel debiterad uppbörd som är inbetald i rätt tid ligger på vilket är en minskning från 2011. Minskningen är kopplad till de värdemässigt mycket stora debiteringarna av punktskatter som gjordes i samband med revision och efterkontroll. kan inte utläsa att det finns någon tendens till minskad betalningsvilja hos företagen. Till följd av EU-lagstiftningen skulle alla giltiga tillstånd till förenklade förfaranden som gäller import, export och uppläggning på tullager varit omprövade vid utgången av 2011. På grund av den stora ärendemängden har myndigheten inte kunnat hantera samtliga omprövningar inom utsatt tid, varför omprövningsarbetet fortsatt . återstod ett fåtal tillstånd och hela omprövningsarbetet avslutades . Omprövningsarbetet har sammantaget inneburit att myndigheten återkallat av tillstånden till förenklat förfarande. finns ca 4 900 giltiga tillstånd till förenklade förfaranden. Europeiska kommissionen reviderar löpande medlemsstaternas tullmyndigheter. Olika områden granskas utifrån en årlig revisionsplan. granskade kommissionen hantering av extern gemenskapstransitering. Resultatet av granskningen var att myndighetens system och förfaranden visade på brister. har påbörjat ett arbete med att åtgärda bristerna, men ytterligare insatser kommer att krävas. genomför kontroller för att säkerställa att varor som omfattas av in- och utförselrestriktioner inte förs in eller ut i strid mot gällande villkor samt att förbjudna varor inte smugglas in. Kontrollerna sker i form av fysiska kontroller (resandekontroller, godskontroller eller kontrollvisitationer) och i det kommersiella varuflödet sker de i form av varuundersökningar, klarerings-, dokument- eller efterkontroller. Inom kontrollverksamheten har narkotikabekämpning högsta prioritet och storskalig eller frekvent illegal införsel av alkohol och tobak har hög prioritet. genomförde ca 94 000 kontroller särskilt inriktade mot hälsa, miljö och säkerhet, vilket är en ökning jämfört med . Antal kontroller som resulterat i avvikelser uppgick till 13 418 stycken vilket är en ökning jämfört med . Ökningen förklaras i huvudsak av att antal avvikelser i postflödet (narkotika, dopingmedel och missbrukssubstanser). De beslag som görs i postflödet är ofta små, men de förhindrar och försvårar för ungdomar att handla narkotikapreparat över internet. Bland de varuslag som tagits i beslag återfinns bl.a. narkotika, alkohol, tobak, vapen, ammunition, utrotningshotade djur och växter, läkemedel och farligt avfall. Tillsammans med Polisen har arbetat med ett uppdrag om att minska införseln av illegala skjutvapen till (dnr Ju/2011/4092). I uppdraget ingick bland annat att kartlägga införselns omfattning och de tillvägagångssätt som används samt fördjupa samarbetet mellan myndigheterna. Uppdraget redovisades till regeringen och en av slutsatserna var att det saknas indikationer på att det finns organiserade nätverk för vapensmuggling. Skjutvapen är en av många varor som smugglas och de individer som är inblandade kan lika väl ägna sig åt smuggling av exempelvis narkotika eller tobak. gavs myndigheterna ett nytt uppdrag om att fortsätta (dnr Ju/2012/8216). 2011 trädde lagen (2011:111) om för- störande av vissa hälsofarliga missbrukssubstanser i kraft som innebär att får förhindra spridning av farliga substanser som är på väg att klassificeras som narkotika eller hälsofarlig vara genom att omhänderta och förstöra dem. Detta har resulterat i att fattat beslut om 523 stycken omhändertaganden () och därmed förhindrat spridande av substanserna. Antal beslag av narkotika och dopningspreparat har ökat men mängderna har minskat och det följer av att myndigheten gjort fler men mindre beslag i postflödet. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 samhällsnyttan har ökat jämfört med och 2011 från 2010, 2011 till 2012. Den internationella samhällsnyttan, d.v.s. beslag som skett i ett annat land efter att lämnat information, har minskat till (1,1 miljarder ). ska begränsa den organiserade och storskaliga brottsligheten och deltar i samarbetet mot grov organiserad brottslighet. har initierat fyra förslag på sådana ärenden jämfört med13 stycken 2011 och inga 2010 och samtliga har blivit accepterade. Dessutom har deltagit i 21 sådana ärenden jämfört med 27 stycken 2011 och fem stycken 2010. Myndigheten har deltagit med ca 24 årsarbetskrafter (43 årsarbetskrafter , 17 årsarbetskrafter ). Det minskade deltagandet i samarbetet mot grov organiserad brottslighet förklaras av att ansvarade för två mycket stora sådana ärenden. Tiden för arbete inriktat mot organiserad brottslighet ligger dock kvar på ungefär samma nivå men sker i stället i linjeverksamhet. har identifierat 34 kriminella nätverk 2012 (39 stycken 2011) och slagit ut eller allvarligt stört 10 stycken (17 stycken 2011). Minskningen förklaras av att mer komplexa och resurskrävande ärenden drivits. I arbetet för att förhindra storskalig eller frekvent illegal införsel av alkohol och tobak ökade antalet beslag och omhändertaganden av dessa varor och 2012 blev resultatet 2 459 stycken (2 374 stycken 2011). Däremot varierar mängderna av beslag mellan åren. Mängden beslagtagen alkohol har minskat medan mängderna tobak har ökat. Skattebortfallet för alkohol har minskat från 2011 till 2012 medan skattebortfallet för tobak har ökat från 2011 till 2012. Myndigheten har fortsatt utveckla arbetssätt och arbetsmetoder för att komma till rätta med den dåliga resultatutvecklingen inom arbetet mot ekonomisk brottslighet. påbörjade en ominriktning av insatserna mot ekonomisk brottslighet som ännu inte lett till förväntade effekter eller resultat. Ominriktningen syftade bl.a. på att identifiera ekonomisk brottslighet vid andra kontroller än efterkontroll. Trots att ett 15-tal förundersökningar inletts har inga åtal väckts och 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 det finns därmed inga undandragna avgifter att redovisa. Effektivitet, enhetlighet och kvalitet redovisar sju slutprestationer: klarering, tillstånd, tullinformation, kontroller i efterhand, fysiska kontroller, rattfyllerikontroller och ärenden överlämnade till åklagare. De fem första speglar myndighetens huvuduppgifter enligt instruktionen och de andra två speglar uppgiften att bedriva viss utrednings- och åklagarverksamhet i fråga om brott mot bestämmelser om in- och utförsel av varor samt viss verksamhet i fråga om rattfylleri. Jämfört med är det större variation över hur prestationerna har utvecklats. Ett exempel på skillnaden är produktiviteten som ökade för samtliga prestationer. har volymerna för fyra delprestationer ökat och minskat för tre. Produktiviteten har ökat för fyra prestationer och minskat för tre (kostnad per ärende). Slutligen har totalkostnaden ökat för fem prestationer och minskat för två. Kostnadseffektiviteten inom uppbördsverksamheten bedöms sammantaget ha minskat något. Ett flertal indikatorer används för att belysa utvecklingen och flera av dessa indikatorers resultat har sjunkit även om kostnaderna minskat. Inom brottsbekämpningen bedöms kostnadseffektiviteten däremot ha ökat vilket förklaras av att antalet konstaterade avvikelser har ökat. Efterlevnaden av in- och utförselreglerna påverkas positivt av att medborgare och företag har högt förtroende för . Därför är det viktigt att handläggningstider, rättstillämpning och kontroller utförs korrekt och enhetligt så att alla behandlas lika. I det dagliga arbetet skapas förtroende också genom hög kvalitet på de olika kontrollinsatser som utför samt i förebyggande service- och informationsarbete. har successivt minskat bemanningen den senaste femårsperioden och hade 2 122 anställda, fördelat på 1 014 kvinnor och 1 108 män. Jämfört med staten i övrigt har myndigheten en låg personalomsättning och en hög genomsnittlig anställningstid. Myndigheten har även en tilltagande andel ledningskompetens. har en kompetensstrategi tagits fram för att tydliggöra framtida kompetensbehov så att myndigheten kan uppnå sin Målbild 2015. placerades på andra plats i jämställdhetsindex (JÄMIX) 2012, vilket är en förbättring med en placering jämfört med . Regeringens samlade bedömning är att måluppfyllelse är god och att i hög grad bidrar till att uppfylla målet för utgiftsområdet. Fler indikatorer har utvecklats negativt jämfört med , vilket delvis kan förklaras av att indikatorerna är av sådan karaktär att det uppstår variationer enstaka år. anser regeringen att det är viktigt att noga följer utvecklingen och vidtar lämpliga åtgärder för att det inte ska uppstå en negativ trend. Regeringen ser positivt på att omgående inlett ett arbete med att vidta åtgärder med anledning av de brister som Europeiska kommissionen uppmärksammat i samband med granskningen av extern gemenskapstransitering. Regeringen kommer att följa utvecklingen noga. Regeringen anser att brottsbekämpande verksamhet utgör ett betydande hinder för storskalig smuggling. Myndighetens ingripanden mot kriminella och beslag av varor har försvårat för illegala varor att nå såväl den svenska som den europiska marknaden. Myndighetens samarbete med andra myndigheter och tulladministrationer är gott. Regeringen anser att unika kunskap om varuflödet måste förvaltas och vidareutvecklas i detta samarbete. Trots insatser för att utveckla arbetssättet för att upptäcka ekonomisk brottslighet är resultatet fortfarande inte tillfredsställande. Trots att ett 15-tal förundersökningar inletts har inga åtal väckts. I likhet med är regeringens bedömning att måste fortsätta ansträngningarna. ska fortsätta utveckla och förbättra servicen till företag och medborgare. Arbetet med förenklingar av regler och tullprocedurer ska fortsätta. ska även fortsätta förbättra och effektivisera verksamheten genom en målmedveten prioritering och styrning, modernisering och effektivisering. Det är angeläget att fortsätter arbetet med att integrera olika verksamheter inom myndigheten och se till hela varuflödet. Den fördel det innebär att myndigheten har kompetens inom såväl fiskal som brottsbekämpande verksamhet måste tillvaratas. Detta är centralt för en effektiv resursanvändning. Framtagandet av EU-gemensamma lösningar för e-tull och den kommande unionstullkodexen innebär att alla tullförfaranden och all kommunikation kommer att ske elektroniskt. Sammantaget ställer detta allt högre krav på arbetsmetoder, kompetens och stödsystem. Regeringen understryker vikten av att prioriterar insatser för att standardisera, automatisera och selektera. Det är angeläget att fortsätta arbetet med att utveckla moderna och effektiva systemstöd inom områdena riskanalys-, underrättelse- och kontrollverksamheten. Kontroller ska genomföras i syfte att säkerställa korrekt uppbörd och att regelverken följs. har en viktig roll i arbetet med att upprätthålla säkerhet i leveranskedjan. ska inom ramen för sin brottsbekämpande verksamhet prioritera arbetet mot grov organiserad brottslighet, storskalig brottslighet samt ekonomisk brottslighet. Att förhindra narkotika att komma in i ska även fortsättningsvis vara den högst prioriterade uppgiften. Hög prioritet ska ges till att förhindra den storskaliga och frekventa illegala införseln av alkohol och tobak. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Tabell 4.1 Anslagsutveckling 1:3 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 1 671 446 tkr prisnivå. 3Motsvarar 1 688 917 tkr prisnivå. 4Motsvarar 1 681 320 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 4.2 Offentligrättslig verksamhet (som inte får 1Intäkter till inkomsttitel som inte får disponeras avser dröjsmålsränta. redovisas tulltillägg och förseningsavgifter som skatt på andra inkomsttitlar. 2Intäkter som får disponeras avser expeditions- och ansökningsavgifter samt tullförrättningsavgifter. 1Uppdragsverksamhet avser i huvudsak kontroll av exportbidragsgods, utbildning och konferenser samt ränteinkomster. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Tabell 4.4 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:3 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojektet som genomförs i statsförvaltningen. En ny unionstullkodex (UCC) inom EU innebär genomgripande förändringar för . Myndigheten behöver enligt en EU-gemensam tidplan utarbeta nya effektiva arbetsprocesser, bygga nya it-system och byta ut det gamla tulldatasystemet. Det är en tidspressad och tvingande systemutveckling som måste starta redan innevarande år och medför därför behov av ytterligare medel. anslag ökas engångsvis med på höständringsbudgeten. Dessutom ökas myndighetens anslag tillfälligtvis med 2014, 2015, 2016 och 2017. beräknas anslaget minskas planenligt med ca då de tidsbegränsade medlen (2012–2014) för arbete mot grov organiserad brottslighet upphör. Under posten övrigt tillförs planenligt ca för 2009-års effekter av kostnadsmässig avräkning. Till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt genomförs i statsförvaltningen minskas anslag med ca . Regeringen föreslår att 1 anvisas under anslag 1:3 . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 För ska målet för utgiftsområdet uppnås genom att –upprätthålla en god betalningsvilja i samhället, motverka företeelser som kan leda till överskuldsättning samt underlätta för medborgare och företag att göra rätt för sig, –medborgare och företag ska ha förtroende för verksamhet. är rikstäckande och bedriver verksamhet på 39 orter i landet. Myndighetens arbete påverkas i hög grad av hur konjunkturen ser ut. fördjupades krisen både i världsekonomin och i vilket gjorde att delar av verksamheten fick ett ökat inflöde av ärenden. Kostnadsutfallet blev vilket är högre jämfört med . resultat är generellt goda. Rättssäkerheten och kvaliteten är hög. Förtroendet bland medborgare och företag för är fortsatt högt. Företagen är dock mer nöjda än medborgarna. har stärkt sin samverkan med andra myndigheter inom ramen för regeringens satsning mot den grova organiserade brottsligheten. Omorganisationen som genomfördes har lett till att kundperspektivet blivit tydligare i organisationen. har kommit en god bit på väg utifrån de syften och ambitioner som fanns med omorganisationen. Myndigheten har blivit mer sammanhållen och ledning och styrning sker utifrån en helhetssyn. Koncentrationer av olika verksamheter har börjat generera en ökad enhetlighet. Signalen från myndighetens chefer och medarbetare är att det finns goda möjligheter att ta ytterligare steg mot ökad enhetlighet, kvalitet och effektivitet. Årsredovisningen har av bedömts som i allt väsentligt rättvisande. huvuduppgift är att driva in skulder. drev myndigheten in , vilket är mindre jämfört med . Inflödet av allmänna mål har varit i nivå med . Inflödet av enskilda mål ökade jämfört med föregående år. Antalet pågående gäldenärer ökade till 507 061 gäldenärer. Totalt fanns det 442 408 fysiska personer med skuld i Kronofogdens register vid utgången av 2012 (resterande upp till 507 061 gäldenärer är juridiska personer). 397 809 av dessa hade personnummer och av dessa var män. Utöver dessa fanns det 44 599 fysiska personer i Kronofogdens register med av till- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 delade samordningsnummer, av dessa var män. Antalet avslutade mål har minskat jämfört med , vilket främst beror på att antalet fullbetalda mål har minskat. Det är ett tecken på att det blivit svårare för gäldenärer att reglera sin skuld. Antalet gäldenärer som blivit skuldfria till följd av preskription har också minskat. Antalet inkomna och verkställda avhysningar har minskat och är det lägsta . Antalet avhysningar där barn berörs har minskat jämfört med . I 170 av landets 290 kommuner berördes inga barn av verkställda avhysningar. har väsentligt utökat sin delaktighet i samarbetet mot grov organiserad brottslighet med övriga deltagande myndigheter. Arbetet har lett till att kunnat säkras i dessa ärenden vilket kan jämföras med . jourverksamhet har fortsatt att vara öppen så att övriga myndigheter, utanför ordinarie öppettider, kan få hjälp med att säkerställa fordringar i tillgångar som påträffats hos gäldenärer som misstänks för grov organiserad brottslighet. har både produktiviteten och kostnadseffektiviteten inom verksamheten varit stabil och i nivå med . Enhetligheten har legat på samma nivå som . Kvalitetsuppföljningen visar att dokumentationen av handläggningen även är det område med störst förbättringspotential. Även om dokumentationen har blivit bättre kan den bli ännu bättre. Summarisk process är ett förenklat processförfarande. Den vanligaste formen av mål är betalningsförelägganden. uppgick antalet ansökningar om betalningsföreläggande till drygt 1 193 000, vilket är en ökning jämfört med . har antalet mål ökat . Produktiviteten i termer av antalet avslutade mål per årsarbetskraft har ökat . Styckkostnaden per avslutat mål har ökat med till . Handläggningstiden för utslag och beslut har blivit kortare. Antalet ingivare som lämnar sina ärenden elektroniskt har minskat. Anledningen är att flera av de stora ingivarna ökat sina andelar av ansökningar. Diskussioner har förts med ingivarna om detta och kontakt har även etablerats med leverantörer av inkassosystem för att verka för att ingivarna får bättre systemstöd som bättre kan utnyttja myndighetens elektroniska tjänster. En granskning av kvaliteten har genomförts och både processkvaliteten och produktkvaliteten bedömts som god. I de fall där anmärkningar hittats är det främst slarvfel orsakade av förbiseende snarare än kunskapsbrister. Geografiska och organisatoriska skillnader i handläggningstid är i princip oförändrade jämfört med . Det är dock generellt sett svårare att delge svaranden i storstäderna eftersom rörligheten hos de eftersökta är betydligt större i dessa områden. Antalet inkomna ansökningar om skuldsanering har ökat . Det inkom 9 068 ansökningar (kvinnor) om skuldsanering, en siffra som uppnåtts. Ökningarna torde bero på konjunkturen och förändrad lagstiftning. En ökning har också skett av antalet ansökningar om omprövning, där antalet inkomna ärenden ökat . utreder vad som kan ligga bakom ökningen. beviljades 4 637 personer skuldsanering (kvinnor), vilket är en minskning jämfört med . Handläggningens enhetlighet och kvalitet är i princip oförändrad jämfört med föregående år.