prop · H10348 · 2013-11-26 00:00:00 — Det innebär att ett parti som är representerat i inte inför nästa val behöver göra en särskild anmälan om deltagande vare sig i val till , i val till landstings- och kommunfullmäktige eller i val till . Ett parti som enbart är representerat på lokal eller regional nivå eller i ska automatiskt anses anmält bara i val till den beslutande församling där partiet är representerat. Av tredje stycket följer att ett parti som har registrerat sin partibeteckning och anmält samtliga kandidater i ett val enligt bestämmelserna i 9 § inte behöver göra en särskild anmälan om deltagande i det val som en sådan anmälan avser. Partiet ska genom dessa åtgärder anses ha anmält sitt deltagande i valet. 16 § En anmälan om deltagande i val gäller även för omval i det val som anmälan avser. I paragrafen, som är ny, finns en särskild bestämmelse för omval. Övervägandena finns i avsnitt 6.2.2. Av paragrafen följer att en anmälan om deltagande i ordinarie val gäller vid ett eventuellt omval. 17 § En anmälan om deltagande i val ska göras senast före valdagen i det val som anmälan avser. Vid extra val och omval ska dock en anmälan som kommer in senare godtas, om den kommer in inom från beslutet om valdag. I paragrafen, som är ny, regleras hur före valdagen en anmälan om deltagande i val måste göras. Övervägandena finns i avsnitt 6.2.1. Av paragrafen följer att en anmälan om deltagande i val ska göras senast före valdagen. Anmälan ska alltså ha kommit in till senast före valdagen. Detta gäller alltid inför ordinarie val men är också huvudregel vid omval och extra val. Om ett beslut om extra val eller omval fattas färre än före valdagen gäller dock att en anmälan ska godtas om den kommer in före valdagen, så länge den kommer in inom från beslutet. Eftersom partier som anmält sitt deltagande i ordinarie val per automatik ska anses anmälda till ett omval, gäller den särskilda fristen för anmälan till ett omval bara partier som inte tidigare anmält sitt deltagande i valet. 18 § En anmälan om deltagande i val ska registreras om följande villkor är uppfyllda: 1.Anmälan ska ha gjorts inom den tid som föreskrivs i 17 §. 2.Partibeteckningen ska bestå av eller innehålla ord. Den får innehålla en partisymbol. Partibeteckningen ska inte kunna antas bli förväxlad med en beteckning som Prop. 2013/14:48 redan a)är registrerad, eller b)har anmälts för registrering, om beteckningarna skulle komma att gälla i samma val. Partibeteckningen ska inte kunna antas bli förväxlad med en beteckning som har varit registrerad och gällt för samma slag av val men som avregistrerats för högst på grund av namnbyte. Partibeteckningen ska inte kunna antas bli förväxlad med en beteckning för något annat parti som redan anmält sitt deltagande i val eller som ska anses ha anmält sitt deltagande enligt 15 § andra eller tredje stycket, om beteckningarna skulle komma att gälla i samma val. I paragrafen, som är ny, regleras förutsättningarna för registrering av en anmälan om deltagande i val. Övervägandena finns i avsnitt 6.2.1. I paragrafen anges de villkor som gäller för att ska kunna registrera en anmälan om deltagande i val. huvudsak de villkor som gäller för registrering av partibeteckning. skillnad från anmälningar om registrering av partibeteckning ställs dock vid anmälan om deltagande inte upp något krav på dokumenterat väljar- stöd eller representation i den beslutande församling som anmälan avser. Enligt punkt 1 ska anmälan ha kommit in inom den tid som anges i 17 §, dvs. i normalfallet senast före valdagen. lämnas in senast före valdagen ska alltså registreras, om övriga villkor för registrering av anmälan är uppfyllda. Enligt punkt 2 ska en partibeteckning bestå av eller innehålla ord men den får även innehålla en partisymbol. Motsvarande villkor gäller vid prövning av en anmälan om registrering av en partibeteckning enligt 3 §. Av punkt 3 följer att en kontroll ska göras av att en anmäld partibeteckning inte är förväxlingsbar med en partibeteckning som redan har registrerats eller anmälts för registrering. sådana förhållanden skulle komma att gälla i samma val ska anmälan inte Motsvarande villkor gäller för prövning av en anmälan om registrering av en partibeteckning. Av punkt 4 framgår att en anmälan inte ska godtas om det kan antas att beteckningen skulle kunna bli förväxlad med en beteckning som tidigare har varit registrerad och gällt för samma slag av val men som avregistrerats för högst på grund av namnbyte. villkor gäller vid prövning av en anmälan om registrering av partibeteck- I punkt 5 slås fast ett en beteckning för att godtas inte ska kunna förväxlas med en beteckning som ett annat parti redan har anmält för deltagande i val eller som på grund av bestämmelserna om vilka beteck- ningar som ska anses anmälda kommer att gälla för andra partier i det val En motsvarande bestämmelse har införts i bestämmelsen om registrering av partibeteckning i 3 §. 19 § När en anmälan om deltagande i val har registrerats, ska den centrala valmyndigheten kungöra detta i Post- och . I paragrafen, som är ny, regleras kungörandet av de partibeteckningar som anmälts för deltagande i val. Övervägandena finns i avsnitt 6.2.1. 2013/14:48 Av paragrafen följer att fortlöpande ska kungöra när partibeteckningar som anmälts för deltagande i val har registrerats. Det ska ske i Post- och . Motsvarande reglering för registrerade partibeteckningar finns i 8 §. 20 § Den som kandiderar för ett parti som anmält sitt deltagande i ett val ska skriftligen ha samtyckt till kandidaturen. Ett sådant samtycke ska ges in till den centrala valmyndigheten eller, i den utsträckning som regeringen bestämmer, före valdagen. En förklaring som avses i 9 § andra stycket ska anses som ett samtycke till kandidaturen enligt första stycket för det parti förklaringen avser. I paragrafen, som är ny, finns bestämmelser om samtycke till kandidatur. Övervägandena finns i avsnitt 7.1. Av första stycket följer att en kandidat måste lämna sitt skriftliga samtycke för att vara kandidat för ett parti i ett val. Kravet på skriftlighet kan vara uppfyllt även vid anlitande av elektroniska och andra tekniska medel för informationsöverföring. Samtycket ska avse ett visst parti. Att samtycket gäller i ett val innebär bl.a. att samtycke behöver lämnas på nytt vid ett eventuellt omval. Anmälan om samtycke måste ha inkommit till den behöriga valmyndigheten före valdagen för att gälla i valet. Föreskrifter om i vilken utsträckning ska vara behörig att ta emot en anmälan om samtycke meddelas i förordning. I andra stycket klargörs att en egenhändigt undertecknad förklaring från en kandidat om att han eller hon samtycker till att partiet anmäler honom eller henne som kandidat enligt bestämmelserna om anmälan av kandidater, ska betraktas som ett samtycke till kandidatur. Ett särskilt samtycke, utöver förklaringen, behöver således inte lämnas in när ett parti anmäler samtliga sina kandidater inför ett val. 2 § Vid val till är landet indelat i följande valkretsar: 1. valkrets (med undantag av ), läns västra valkrets (Bjuvs, Eslövs, , , , , och kommuner), läns södra valkrets (, , , , , , , , , och Ystads kommuner), läns norra och östra valkrets (, , , , , , , , , , , och kommuner), 17.Västra läns västra valkrets (Ale, , , , , , , , , Tjörns, och kommuner), 18.Västra läns norra valkrets (, , , , , , , , , , , , och Åmåls kommuner), 19.Västra läns södra valkrets (, , , , , , och kommuner), 20.Västra läns östra valkrets (, , , , , , , , , , , , , och kommuner), 28.Västerbottens län, och I paragrafen finns bestämmelser om valkretsindelningen i val till . Övervägandena finns i avsnitt 5.2.1. Ändringarna innebär att den geografiska avgränsningen justeras för tre av läns riksdagsvalkretsar, nämligen läns västra, norra respektive södra valkretsar. Valkretsindelningen utformas därmed på ett sätt som innebär att kretsarna bildar geografiskt sammanhängande enheter. 5 § Vid val till är en enda valkrets, om inte fullmäktige beslutar att dela in i två eller flera valkretsar. En valkrets ska omfatta en eller flera kommuner, om inte något annat följer av 6 § andra stycket. I paragrafen finns bestämmelser om valkretsindelning i landsting. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.3. Ändringen i första stycket innebär att ett landsting som huvudregel är en valkrets och att det blir frivilligt för landstingen att dela in valområdet i valkretsar. Dessutom görs en språklig ändring i paragrafen. 9 § Mandaten i i ett landsting som är indelat i valkretsar består av fasta valkretsmandat och utjämningsmandat. Nio tiondelar av mandaten är fasta valkretsmandat. Om talet blir brutet när antalet fasta valkretsmandat beräknas, ska det rundas av till närmaste lägre hela tal. Återstående mandat är utjämningsmandat. I paragrafen finns bestämmelser om vilka slags mandat som fördelas i val till i valkretsindelade landsting. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.3. 2013/14:48 Genom ändringen i första stycket klargörs att bestämmelserna om fasta valkretsmandat och utjämningsmandat i landstingen bara är tillämpliga i fråga om landsting som delats in i två eller flera valkretsar. Dessutom görs en språklig ändring i paragrafen. 10 § Om ett landsting är indelat i valkretsar, ska det år då ordinarie val ska hållas besluta hur många fasta valkretsmandat som varje valkrets ska ha. Det ska göras på följande sätt. Antalet personer som har rösträtt i delas med antalet fasta valkretsmandat och därefter delas antalet personer som har rösträtt i varje valkrets med det tal som blir resultatet av den beräkningen. Varje gång som antalet som har rösträtt i en valkrets är jämnt delbart med detta tal får den valkretsen ett mandat. Om inte alla fasta valkretsmandat kan fördelas på detta sätt, får valkretsarna de återstående mandaten i tur och ordning efter de överskott som uppstår vid beräkningen. När överskottstalen är lika stora i två eller flera valkretsar, ska avgöra vilken valkrets som ska få mandatet. Regeringen eller den myndighet som beslutar om ändring i landets indelning i landsting eller kommuner får, om det behövs, bestämma att beslut om fördelning av mandat får meddelas senare än den dag som anges i första stycket. I paragrafen finns bestämmelser om fastställande av hur många fasta valkretsmandat som valkretsarna i valkretsindelade landsting ska ha. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.3. Ändringen i första stycket innebär att bestämmelserna om fastställande av hur många fasta valkretsmandat som valkretsarna ska ha är tillämpliga bara i fråga om landsting som delats in i två eller flera valkretsar. Dessutom görs vissa språkliga ändringar i paragrafen. 12 § Om en kommun har 36 000 personer eller fler som har rösträtt, får kommunen delas in i två eller flera valkretsar. En kommun som har färre än 36 000 personer som har rösträtt får delas in i valkretsar endast om det finns särskilda skäl för det. Antalet röstberättigade ska beräknas på grundval av uppgifterna i folkbokföringsdatabasen enligt lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i folkbokföringsverksamhet det år beslutet om valkretsindelning fattas. En valkrets bör utformas så att den kan beräknas få minst 13 fasta valkretsmandat. Den ska ha en sammanhängande gränslinje, om det inte finns särskilda skäl för något annat. I paragrafen finns bestämmelser om valkretsindelning i kommuner. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.2. Ändringen i första stycket innebär att kommuner med 36 000 röstberättigade invånare eller fler får obegränsad frihet att själva välja om de ska valkretsindela kommunen eller inte. För kommuner med färre röstberättigade invånare krävs att det finns särskilda skäl för att indela kommunen i valkretsar. Särskilda skäl kan föreligga t.ex. om valområdet har varit indelat i två eller flera valkretsar eller om en indelning motiveras av valtekniska skäl. Andra omständigheter som kan motivera en indelning kan t.ex. vara att valområdet har utökats genom en genomförd kommunsammanslagning. Ändringen i tredje stycket innebär att regleringen om minimiantalet Prop. 2013/14:48 mandat anpassas till det föreslagna valsystemets bestämmelser om fasta I stället för ett krav på minst 15 mandat i varje valkrets gäller att valkretsarna bör ha minst 13 fasta valkretsmandat. Dessutom görs en språklig ändring i paragrafen. 14 § Mandaten i kommunfullmäktige i en kommun som är indelad i valkretsar består av fasta valkretsmandat och utjämningsmandat. Nio tiondelar av mandaten är fasta valkretsmandat. Om talet blir brutet när antalet fasta valkretsmandat beräknas, ska det rundas av till närmast lägre hela tal. Återstående mandat är utjämningsmandat. I paragrafen finns bestämmelser om vilka slags mandat som fördelas i val till kommunfullmäktige i valkretsindelade kommuner. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.2. Av ändringen i första stycket följer att mandat i kommuner som är valkretsindelade består av både fasta valkretsmandat och utjämningsmandat. I andra stycket slås fast att, som i landstingen, nio tiondelar av mandaten i varje valkrets ska vara fasta mandat medan återstoden är utjämningsmandat. Om nio tiondelar är ett tal som är brutet ska antalet fasta mandat minskas till det närmast lägre hela talet. 15 § Om en kommun är indelad i valkretsar, ska det år då ordinarie val ska hållas besluta hur många fasta valkretsmandat som varje valkrets ska ha. Det ska göras på följande sätt. Antalet personer som har rösträtt i kommunen delas med antalet fasta valkretsmandat och därefter delas antalet personer som har rösträtt i varje valkrets med det tal som blir resultatet av den beräkningen. Varje gång som antalet som har rösträtt i en valkrets är jämnt delbart med detta tal får den valkretsen ett mandat. Om inte alla fasta valkretsmandat kan fördelas på detta sätt, får valkretsarna de återstående mandaten i tur och ordning efter de överskott som uppstår vid beräkningen. När överskottstalen är lika stora i två eller flera valkretsar, ska avgöra vilken valkrets som ska få mandatet. Regeringen eller den myndighet som beslutar om ändring i landets indelning i landsting eller kommuner får, om det behövs, bestämma att beslut om fördelning av mandat får meddelas senare än den dag som anges i första stycket. I paragrafen finns bestämmelser om fasta valkretsmandat i kommuner. Övervägandena finns i avsnitt 5.2.2. Ändringen innebär att den reglering om beräkningen av fördelningen av de fasta valkretsmandaten i valkretsindelade kommuner som funnits i 14 § andra–femte styckena flyttas till denna paragraf utan att någon ändring i sak görs. 2 § Om det har hållits val till med annat val, ska riksdagsvalet räknas först. Räkningen ska för varje slag av val gå till på följande sätt: 1.Valurnan ska tömmas och valkuverten räknas. Antalet väljare som enligt röstlängden deltagit i valet ska räknas. 2.Valsedlarna ska tas ur valkuverten. Om ett valkuvert innehåller fler än en valsedel ska valsedlarna inte godkännas utan läggas tillbaka i kuvertet. En valsedel som kan antas vara ogiltig enligt 13 kap. 7 § första stycket 1 eller 3 ska inte godkännas. En valsedel som kan antas vara ogiltig enligt någon annan av de grunder som anges i 13 kap. 7 § ska inte godkännas utan läggas tillbaka i sitt valkuvert. Valsedlar och valkuvert som avses i 2--4 ska läggas i särskilda omslag. De valsedlar som godkänts ska sorteras i grupper efter partibeteckning. valsedlar i varje grupp ska räknas. Valsedlarna för varje parti ska sedan läggas i Omslag enligt 5 och 6 ska förseglas. Resultatet av rösträkningen ska antecknas i det protokoll som anges i 9 kap. 16 §. I paragrafen finns bestämmelser om preliminär rösträkning. Övervägandena finns i avsnitt 6.2.1. Ändringen i punkt 3 innebär att valsedlar som är ogiltiga på grund av att de innehåller en partibeteckning som inte är anmäld i valet inte ska läggas tillbaka i sitt valkuvert i samband med den preliminära rösträkningen. Det innebär att sådana valsedlar behandlas på samma sätt som blanka valsedlar. Dessutom görs språkliga ändringar i paragrafen. 7 § En valsedel är ogiltig om den 2.har mer än en partibeteckning, 3.har en partibeteckning för ett parti som inte anmält sitt deltagande i valet enligt 2 kap., eller 4.har kännetecken som uppenbart gjorts med avsikt. Finns det fler än en valsedel i ett valkuvert är dessa ogiltiga. Om kuvertet innehåller flera valsedlar och alla har samma partibeteckning, ska dock en valsedel räknas som giltig. Skiljer sig valsedlarna i ett sådant fall åt i fråga om kandidatnamn eller de särskilda personrösterna, ska namnen på valsedlarna anses obefintliga. Vid prövningen enligt första och andra styckena bortses i förekommande fall från en partisymbol som en väljare skriver till på en valsedel. I paragrafen finns bestämmelser om valsedlars ogiltighet. Övervägandena finns i avsnitten 6.2.1 och 8.2. Ändringen i första stycket innebär att en ny punkt 3 införs som klargör att en valsedel som innehåller en partibeteckning för ett parti som inte har anmält sitt deltagande i valet enligt 2 kap. är ogiltig. I tredje stycket, som är nytt, införs en bestämmelse som innebär att myndigheterna vid bedömningen av valsedlarnas giltighet vid rösträkningen inte ska ta hänsyn till partisymboler som väljarna skrivit till för hand. En blank valsedel som innehåller en tillskriven partisymbol ska alltså anses sakna partibeteckning. Dessutom görs språkliga ändringar i paragrafen. 8 § Ett kandidatnamn på en valsedel ska anses obefintligt om 1.kandidaten inte är valbar eller det inte framgår klart vem som avses, 2.kandidaten skrivits till på en valsedel som gäller för ett parti som registrerat partibeteckning och anmält kandidater enligt 2 kap., 3. kandidaten inte är anmäld och finns på en valsedel för ett parti som Prop. 2013/14:48 registrerat partibeteckning och anmält kandidater enligt 2 kap., eller 4. kandidaten inte har samtyckt till kandidaturen enligt 2 kap. Kandidatnamnen på en valsedel ska vidare anses obefintliga om 1.valsedeln upptar kandidater men inte är försedd med ett markerat utrymme för personröstning, 2.det lämnats mer än en särskild personröst eller det inte framgår vem personrösten avser, 3.markering för den särskilda personrösten kan antas ha gjorts maskinellt, eller 4.ordningen mellan kandidaterna inte framgår klart. Kandidatnamn ska inte anses obefintliga på grund av att de strukits från en valsedel som upptar kandidater. I 7 kap. 2 § tredje stycket finns särskilda bestämmelser för det fall en väljare skriver till kandidater på en valsedel för ett parti som inte registrerat sin partibeteckning eller anmält kandidater enligt 2 kap. I paragrafen finns bestämmelser om obefintliga kandidatnamn. Övervägandena finns i avsnitt 7.1. Ändringen i första stycket innebär att det införs en ny punkt 4 som klargör att kandidatnamnet för en kandidat som inte har samtyckt till kandidaturen enligt de bestämmelser om samtycke som meddelas i 2 kap. ska anses obefintligt vid röstsammanräkningen. En sådan person kan därför inte bli invald i den beslutande församling som valet avser. Dessutom görs språkliga ändringar i paragrafen. 2 § Om det vid en beräkning enligt detta kapitel blir lika stora tal, ska avgöra vilket parti, vilken kandidat eller vilken valkrets som ska få mandatet eller vilket mandat som ska återföras för ny fördelning. I paragrafen finns bestämmelser om lottning vid fördelning av mandat. Övervägandena finns i avsnitt 4.1.3. Ändringen innebär att ska avgöra vilket fast valkretsmandat som ska återföras för ny fördelning om det parti från vilket ett mandat ska återtas har fått sina sista valkretsmandat med lika stora jämförelsetal i flera valkretsar. Dessutom görs språkliga ändringar i paragrafen. 3 § De fasta valkretsmandaten ska för varje valkrets fördelas proportionellt mellan partier som får delta i fördelningen. Fördelningen görs genom att jämförelsetal beräknas för partierna med utgångspunkt i valresultatet i valkretsen. Det parti som vid varje beräkning får det största jämförelsetalet tilldelas ett mandat. Beräkningen ska göras med tillämpning av den jämkade uddatalsmetoden. Denna innebär att så länge ett parti ännu inte tilldelats något mandat beräknas jämförelsetalet genom att partiets röstetal i valkretsen delas med 1,2. När ett parti har fått ett mandat beräknas nytt jämförelsetal genom att partiets röstetal delas med 3. Därefter fortsätter man på samma sätt att dela partiets röstetal med närmast högre udda tal för varje tilldelat nytt mandat. I paragrafen finns bestämmelser om fördelning av mandat enligt den Övervägandena finns i avsnitt 4.1.4. Ändringen i andra stycket innebär att partiernas första jämförelsetal ska beräknas genom att dess röstetal delas med 1,2 i stället för 1,4. Att jämkning av röstetalet ska ske med 1,2 som första delningstal framgår även av 3 kap. 8 § fjärde stycket RF. Dessutom görs språkliga ändringar i paragrafen. 4 § För att avgöra hur många mandat som ett parti ska ha sammanlagt i för att vara proportionellt representerat i hela landet ska den jämkade uddatalsmetoden tillämpas på hela landet som en valkrets. I paragrafen finns bestämmelser om beräkningsmetoden för att åstadkomma en riksproportionell mandatfördelning. Övervägandena finns i avsnitt 4.1.3. Ändringen i paragrafen innebär att sista meningen rörande utjämningsmandat utgår. Den meningen återfinns i stället i den nya 4 c §. Dessutom görs språkliga ändringar i paragrafen. 4 a § Om ett parti vid fördelningen av de fasta valkretsmandaten har fått fler mandat än vad som motsvarar en proportionell representation i hela landet, ska överskjutande mandat återföras. Återföringen enligt första stycket ska göras i den eller de valkretsar där partiet tilldelats mandatet eller mandaten med lägst jämförelsetal. Återföring får dock inte göras i en valkrets som har färre än tre fasta valkretsmandat. Mandat som återförs enligt andra stycket ska, med tillämpning av bestämmelserna i 3 §, fördelas mellan de övriga partier i valkretsen som inte har uppnått proportionell representation i hela landet vid fördelningen av de fasta valkretsmandaten. I paragrafen, som är ny, regleras metoden för återföring av överskjutande fasta valkretsmandat. Övervägandena finns i avsnitt 4.1.3. Av första stycket framgår att ett parti som har fått fler fasta valkretsmandat än som svarar mot en riksproportionell representation i hela landet ska förlora de mandat som medför att partiet är överrepresenterat. Det innebär att ett parti totalt sett aldrig kan tilldelas fler fasta mandat än som svarar mot en riksproportionell fördelning. I andra stycket regleras vilket mandat som ska återföras. Som huvudregel gäller att ett parti som blivit överrepresenterat inte ska få behålla det eller de mandat som ett parti har fått med lägst jämförelsetal i en valkrets. Undantag görs dock för valkretsar med högst två fasta mandat. Specialregeln innebär med dagens ordning att återföringar är uteslutna bara i läns riksdagsvalkrets. I tredje stycket finns regler om ny fördelning av återförda mandat. Av bestämmelserna framgår att återförda mandat ska fördelas inom den valkrets de återförts. Ny fördelning ska göras enligt samma metod som används för fördelning av de fasta valkretsmandaten, dvs. det parti som har störst jämförelsetal efter en beräkning enligt den jämkade uddatalsmetoden tilldelas det återförda mandatet. Vid fördelningen deltar dock bara partier som inte redan har uppnått en riksproportionell representation i . Vid bedömningen av vilka partier som ska kunna tilldelas mandat ska beaktas både fördelningen av de fasta valkretsmandaten i den första omgången och fördelningen av eventuella återförda fasta valkretsmandat. 4 b § Om mandat har återförts i två eller flera valkretsar ska dessa mandat fördelas i den ordningen att det parti som har störst jämförelsetal tilldelas första mandatet och så vidare, allt efter storleken på jämförelsetalen för de partier som ska tilldelas mandat. I paragrafen, som är ny, regleras i vilken ordning återförda mandat ska tilldelas övriga partier när mandaten återförts i fler än en valkrets. Övervägandena finns i avsnitt 4.1.3.