prop · H1031d29 · 2013-09-18 00:00:00 — 1997/98:1 utg.omr. 26 avsnitt 4). Kammarkollegiet bör efter beslut av regeringen även fortsättningsvis få betala ut ersättningar för skador av detta skäl. Det ankommer på regeringen att i efterhand redovisa för vilka utgifter som täckts genom att medel från anslaget tagits i anspråk. Finansiering av utgifter från anslaget ska ske genom indrag från annat anslag. Användningen av anslaget och beslutade indrag med anledning av detta redovisas i årsredovisningen för staten. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:2 Oförutsedda utgifter . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 26 Tabell 5.1 Anslagsutveckling 1:3 provisionsutgifter Anslaget får användas för utgifter för provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning. Samtliga provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning redovisas utanför utgiftstaket, vilket innebär att de behandlas på samma sätt som ränteutgifterna på statsskulden. Anslaget omfattas också av ett särskilt bemyndigande som är beloppsmässigt obegränsat för att säkerställa att regeringen alltid ska kunna fullgöra sina åtaganden gentemot långivarna. Utveckling av provisionskostnader –2012 betalar företrädesvis ut provisioner till olika marknadsaktörer för att de upprätthåller infrastrukturen i marknaden genom att sälja, marknadsföra och lösa in produkter. Dessutom utgår provision till de externa förvaltare som arbetar på uppdrag. De externa förvaltarna erhåller både en fast och en rörlig provision där den senare baseras på deras resultat. Tabell 5.2 Utveckling av provisionsutgifter –2012 Utfall 2009–2012 1Provisioner som betalas ut till () återförsäljare. 2Provisioner som betalas ut till externa förvaltare i samband med RGK:s förvaltning av valutaskulden. 3Provisioner per kontrakt som betalas ut när RGK handlar i futures (standardiserat terminskontrakt). Av tabell 5.2 framgår hur provisionerna har fördelats på några kategorier . Provisionskostnaderna varierar kraftigt över tiden, från 2009 till ca 2012. Det beror på att volymerna vad gäller upplåning via olika instrument och metoder skiljer sig åt mellan åren. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 26 Försäljningsprovisionerna tredubblades 2009 jämfört med . En stor del av kostnaden berodde på att en 30-årig statsobligation emitterades genom syndikering. Det innebär att mellanhänder, vanligtvis banker, sköter försäljningen mot en avgift. En annan bidragande orsak till de höga kostnaderna 2009 var att ett premieobligationslån emitterades så sent att provisionerna kom att belasta anslag. Provisionen till de externa förvaltarna var hög 2009 och 2011. Det hänger samman med att avkastningen var god, respektive , vilket resulterade i att en betydande rörlig ersättning betalades ut påföljande år. halverades avkastningen vilket förklarar den betydligt lägre ersättningen som utbetalades . Slutsatsen blir att provisionskostnaderna till största delen styrs av vilka upplåningskanaler som används. Vissa upplåningsinstrument betingar inte några rörliga kostnader medan andra gör det. För de största upplåningsvolymerna är försäljningsprovisionerna fasta. Försäljningsprovisionerna för premieobligationer har ett direkt samband med försäljningsvolymerna. En upplåning via syndikering leder också till höga provisioner som är relaterade till volymen. Avvägningen mellan olika instrument görs av inom de ramar som regeringen givit genom riktlinjerna för statsskuldens förvaltning. Den avvägningen inkluderar alla kostnader som är förknippade med upplåningen, inklusive räntekostnaden och eventuella provisioner. I det avseendet utgör provisionerna en kostnad som alla andra inom upplåningsverksamheten. Den andra faktorn av större betydelse för provisionernas storlek är hur väl de externa förvaltarna lyckas med sina uppdrag. Ju högre avkastning desto högre provision. Som mest erhåller de externa förvaltarna av marginalavkastningen. Därmed innebär höga provisioner till de externa förvaltarna att kostnaden för utgiftsområdet totalt sett har sjunkit eftersom avkastningen per definition varit hög när provisionerna är höga. De vinsterna redovisas emellertid inte på anslag 1:3 provisionsutgifter utan på anslaget 1:1 Räntor på statsskulden. Tabell 5.3 Provisionsutgifter –2017 Utfall 2012, prognos 2013–2017 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar . 1Provisioner som betalas ut till (RGK:s) återförsäljare. 2Provisioner som betalas ut till externa förvaltare i samband med RGK:s förvaltning av valutaskulden. 3Provisioner per kontrakt som betalas ut när RGK handlar i futures (standardiserat terminskontrakt). Tabell 5.3 visar provisionsutgifterna fördelat på några kategorier 2012–2017. Den högre nivån 2014–2017 förklaras delvis av att ca i provisionskostnader föreslås överföras från anslaget 1:12 under utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning i syfte att renodla förvaltningsanslaget. Medlen som flyttas avser utgifter som är direkt kopplade till statens upplåning och som varierar beroende av hur upplåningen går eller hur förutsättningar för upplåning skapas. Den högre nivån 2014 och framåt jämfört med beror främst på ökade utgifter för upplåning i utländsk valuta jämfört . Provisionsutgifterna för de lån hanterar –2017 beräknas bli 145–. Regeringen har i budgetlagen (2011:203) ett bemyndigande att besluta att anslaget räntor på statsskulden samt andra utgifter för upplåning och skuldförvaltning får överskridas om det är nödvändigt för att fullgöra statens betalningsåtaganden. Bemyndigandet utnyttjades när utfallet på anslaget uppgick till , vilket var högre än vad som anvisats av . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 26 Tabell 5.4 Härledning av anslagsnivån 2014–2017 för anslaget 1:3 provisionsutgifter Förändring till följd av: Överföring till/från Förslag/beräknat anslag 1 Statsbudget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10, rsk. 2012/13:37). Beloppen är således exklusive beslut om ändringar i budgeten under innevarande år. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:3 provisionsutgifter . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till .