prop · H1031d2 · 2013-09-18 00:00:00 — Diagram 7.3 Transfereringsinkomster som andel av underlaget för skatt på arbete 2000–2017 Källor: och egna beräkningar. Andelen av skatteunderlaget som utgörs av transfereringar till hushållen ökar svagt 2013 (se diagram 7.3). Denna ökade andel förklaras dels av att de ohälsorelaterade ersättningarna ökar, dels av att pensionerna ökar starkt i förhållande till lönesumman. –2017 minskar andelen transfereringar något, framför allt till följd av att läget på arbetsmarknaden förbättras. förklaras den minskande andelen dessutom av att pensionerna växer något långsammare i förhållande till lönesumman. Intäkterna från inkomstskatt beräknas öka (se tabell 7.3). beräknas det kommunala skatteunderlaget öka (se tabell 7.5). Regeringen föreslår att inkomstskatten för de som är eller äldre sänks med sammanlagt fr.o.m. . Skattesänkningen görs genom en höjning av det förhöjda grundavdraget, vilket leder till att intäkterna från inkomstskatt minskar med . Tabell 7.5 Faktisk och underliggande utveckling av kommunernas skatteunderlag Anm.: Den underliggande utvecklingen av skatteunderlaget är utvecklingen justerad för regeländringar. Källor: och egna beräkningar. Den underliggande utvecklingen av skatteunderlaget, dvs. utvecklingen justerad för regeländringar, bedöms 2013 och 2014 uppgå till . –2017 ökar kommunernas skatteunderlag med i genomsnitt . Genomsnittet för den underliggande utvecklingen av skatteunderlaget för –2011 uppgår till . Intäkterna från den statliga inkomstskatten beräknas uppgå till 2012 (se tabell 7.3). Antalet personer som betalar statlig inkomstskatt minskade 2012 till följd av att timlönen i ekonomin ökade betydligt svagare än det jämförelsetal med vilket skiktgränserna för statlig inkomstskatt skrivs upp (se diagram 7.4). Ut- vecklingen av antalet personer som betalar statlig skatt bestäms av timlöneutvecklingen i förhållande till jämförelsetalet, ålderssammansättningen och inkomstfördelningen. I takt med att lönesumman gradvis stärks ökar den underliggande utvecklingen av intäkterna från den statliga inkomstskatten med 2013–2017. Med underliggande utveckling menas utvecklingen exklusive effekten av förändrade skatteregler. Diagram 7.4 Antal personer som betalar statlig inkomstskatt 2000–2017 Källor: och egna beräkningar. Regeringen föreslår i denna proposition en sänkning av den statliga inkomstskatten genom att den nedre skiktgränsen 2014 höjs med utöver den automatiska uppräkning som sker genom kopplingen till konsumentpriserna. Regeländringen leder till att intäkterna från statlig inkomstskatt minskar med . Efter reformen beräknas av heltidsarbetarna betala statlig skatt, jämfört utan den föreslagna reformen. Skattereduktioner och allmän pensionsavgift Skattereduktionerna uppgår till sammanlagt 198–2012–2017 (se tabell 7.6). Regeringen föreslår en förstärkning av jobbskatteavdraget , vilket beräknas öka skattereduktionerna med 2014–2017. De sammanlagda reduktionerna till följd av jobbskatteavdragen beräknas öka från 2012 till 2017. Den sammanlagda skattereduktionen för husavdraget (ROT- och RUT-tjänster) beräknas öka från 2012 till 2017. Ökningen beror på att efterfrågan på RUT-tjänster bedöms öka under hela prognosperioden, vilket till viss del motverkas av att skattereduktionerna för ROT-arbeten beräknas minska något. Minskningen beror på att efterfrågan på ROT-arbeten antas mattas av successivt . Skattereduktionen för RUT-tjänster beräknas öka från 2012 till 2017. Skattereduktionerna för ROT-arbeten beräknas minska från till . Tabell 7.6 Skattereduktioner 2011–2017 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Beloppen för Fastighetsavgift, Sjöinkomst och Gåvor till ideell verksamhet uppgår till . Skattereduktion för Gåvor till ideell verksamhet infördes . Källor: och egna beräkningar. Underlaget för den allmänna pensionsavgiften utgörs av de pensionsgrundande ersättningarna, varför intäkterna från denna avgift i regel följer utvecklingen av skatteunderlaget för de direkta skatterna på arbete. Intäkterna från den allmänna pensionsavgiften ökar från 2012 till 2017. Alla skattskyldiga som betalar allmän pensionsavgift får en skattereduktion av den all- männa pensionsavgiften, vilket innebär att skattereduktionen för den allmänna pensionsavgiften ökar i samma utsträckning. Intäkterna från indirekta skatter på arbete bedöms uppgå till 2012. Ar- betsgivar- och egenavgifter utgör den huvudsakliga delen av intäkterna. Utvecklingen på arbetsmarknaden är av störst betydelse även för intäkterna från arbetsgivar- och egenavgifterna. Intäkterna från de indirekta skatterna ökar varje enskilt år och uppgår till 2017 (se tabell 7.3). För att främja forskning och utveckling föreslår regeringen nedsatta arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling (se avsnitt 6.9). För att främja sysselsättningen i särskilt utsatta områden aviseras ett förslag om nedsatta socialavgifter i s.k. nystartzoner (se avsnitt 6.10). Vidare föreslår regeringen en förstärkt nedsättning av egenavgifterna (se avsnitt 6.11). Dessutom aviseras vissa förändringar i nedsättningen av socialavgifterna för unga (se avsnitt 6.12). Sammantaget innebär reformförslagen rörande socialavgifterna nedrevideringar om . Hushållens kapitalinkomster fastställs i den årliga beskattningen av hushållens inkomster, som är klar i november året efter inkomståret. Det innebär att kapitalinkomster ännu inte är fastställda och att endast en prognos för skatteintäkterna finns tillgänglig . Underlaget för hushållens skatt på kapital är nettot av kapitalinkomsterna och kapitalutgifterna. Den största delen kommer från realiserade kapitalvinster. bedöms de taxerade kapitalvinsterna uppgå till . Det är något lägre än 2011, då de uppgick till . De lägre vinsterna kan delvis förklaras av prisnedgången på permanenta småhus 2012. Kapitalvinsterna antas återgå till den genomsnittliga historiska nivån på I diagram 7.5 visas aktieprisindex och fastighetsprisindex tillsammans med utfall och prognos för de taxerade kapitalvinsterna. Diagram 7.5 Kapitalvinster, aktieprisindex och fastighetspriser 1988–2017 Index 2000 = 100 Taxerade kapitalvinster (vänster axel) Aktieprisindex (höger axel) Fastighetsprisindex (höger axel) Källor: , , Affärsvärlden och egna beräkningar. Hushållens ränteinkomster ökade något 2012 jämfört med , trots att räntorna generellt var lägre än 2011. De högre inkomsterna kan i stället förklaras av att hushållen ökade sitt sparande i räntebärande tillgångar. Även hushållens ränteutgifter var högre 2012 än 2011, vilket kan förklaras av att skuldstocken var högre 2012 än 2011. Sammantaget bedöms utvecklingen av hushållens räntenetto bidra negativt till utvecklingen av skatteintäkterna 2012. Utvecklingen av räntenettot bidrar positivt till skatteintäkternas utveckling och 2014. –2017 bidrar räntenettot negativt till skatteintäkterna, till följd av att räntorna bedöms stiga. Sammanlagt uppgår intäkterna från hushållens skatt på kapital till 2013. Intäkterna uppgår till 34–2014–2017. De föreslagna förändringarna av de s.k. 3:12-reglerna bedöms i stort inte leda till några varaktiga effekter på intäkterna från skatt på hushållens kapitalvinster (se avsnitt 6.13). Intäkterna från skatt på företagsvinster minskar 2012 Intäkterna från skatt på företagsvinster uppgick till , vilket är , eller , lägre än 2010 (se diagram 7.6). Till följd av att produktionen i näringslivet utvecklades förhållandevis svagt, som lönekostnadstillväxten inte föll tillbaka i samma utsträckning, bedöms bolagsskatteintäkterna minska ytterligare, till 2012. Bolagsskatteintäkterna väntas även minska 2013, till . De minskade intäkterna 2013 beror uteslutande på att bolagsskattesatsen sänktes fr.o.m. årsskiftet. Med oförändrade regler hade intäkterna i stället ökat 2013. I takt med att BNP-till- växten stärks växer företagens vinster återigen 2014. Vinstökningen bedöms bli som starkast 2015. De förslag om ändrade regler som rör bolagsskatten, och som redovisas i avsnitt 6, har sammantaget mycket liten budgeteffekt. Förändringarna avser reformerade inkomstskatteregler för den ideella sektorn (avsnitt 6.14), inkomstskatteändringar för att underlätta omställning på arbetsmarknaden (avsnitt 6.5), som båda har negativ effekt på statens budget, och slopad skattefrihet för inkomster från specialbyggnader m.m. (avsnitt 6.15), som har en positiv budgeteffekt. Diagram 7.6 Skatt på företagsvinster –2017 Källor: , och egna beräkningar. En låg statslåneränta 2012 ger låga intäkter från avkastningsskatt 2013 Intäkterna från avkastningsskatten, som tas ut på sparande i pensions- och kapitalförsäkringar, beräknas minska . De lägre intäkterna beror i huvudsak på att den genomsnittliga statslåneräntan var lägre 2012 än 2011. Intäkterna från avkastningsskatten påverkas i hög grad av hur statslåneräntan utvecklas. Om statslåneräntan ökar ökar intäkterna från avkastningsskatten året därpå med ca . Statslåneräntan bedöms bli som lägst 2012. och med 2013 ökar statslåneräntan varje enskilt år, vilket gör att intäkterna ökar . uppgår intäkterna från avkastningsskatten till (se tabell 7.3). Svag ökning av intäkterna från fastighetsskatt Intäkterna från fastighetsskatten och den kommunala fastighetsavgiften beräknas uppgå till 2013, vilket är högre än 2012 (se tabell 7.7). Ökningen beror i huvudsak på den allmänna fastighetstaxeringen för bl.a. hyreshus, industrier och elproduktionsenheter 2013. Till viss del motverkas ökningen av att fastighetsavgiften för hyreshus sänkts , vilket sänker intäkterna från fastighetsavgiften med ca . Intäkterna från fastighetsskatten och den kommunala fastighetsavgiften bedöms därefter sakta öka för att 2017 uppgå till nästan . Tabell 7.7 Fastighetsskatt och fastighetsavgift 2011–2017 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Källor: och egna beräkningar. 7.1.3Skatt på konsumtion och insatsvaror Skatt på konsumtion och insatsvaror består av mervärdesskatt och punktskatter. beräknas intäkterna från skatt på konsumtion och insatsvaror uppgå till (se tabell 7.8). Det utgör av offentliga sektorns totala skatteintäkter. Tabell 7.8 Skatt på konsumtion och insatsvaror 2011–2017 Miljarder kronor och årlig procentuell förändring Utvecklingstakt (%) -0,3 Utvecklingstakt (%) -0,3 Utvecklingstakt (%) -1,9 -0,5 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Källor: , och egna beräkningar. Intäkterna från mervärdesskatt kommer till stor del från hushållens konsumtion. Eftersom mervärdesskatten är differentierad mellan olika varu- och tjänstegrupper påverkas intäkterna också av konsumtionens sammansättning (se diagram 7.7). Diagram 7.7 Hushållens konsumtion i löpande priser och underliggande intäkter från mervärdesskatt 2000–2017 Anm.: Den underliggande mervärdesskatten exkluderar effekten av ändrade skatteregler. Källor: , och egna beräkningar. Skattebasen för mervärdesskatten består också av investeringar och förbrukning i verksamheter som saknar skatteplikt, och som därmed inte kan dra av ingående mervärdesskatt. Av de totala mervärdesskatteintäkterna kommer från den privata sektorn. har hushållens konsumtion varit återhållsam. Konsumtionen väntas dock växa starkare och för bedöms hushållens konsumtion i löpande priser växa lika mycket som . Däremot väntas den utdragna lågkonjunkturen i både och i omvärlden medföra att företagen till viss del senarelägger sina investeringar. Sammantaget leder detta till att intäkterna från mervärdesskatten ökar med 2013 och uppgår till . –2017 väntas hushållens konsumtion i löpande priser växa allt starkare till följd av en stigande disponibel inkomst, ett i utgångsläget högt sparande och en allt starkare arbetsmarknad. Dessutom väntas efterfrågan från omvärlden stiga och medföra att svenska företag behöver investera. Sammantaget gör detta att intäkterna från mervärdesskatt väntas öka med för att 2017 uppgå till . De nya skatteregler som föreslås i denna proposition väntas totalt sett medföra att intäkterna från mervärdesskatten reduceras med . Det rör sig främst om förändrad hantering av mervärdesskatt vid import. Punktskatterna skiljer sig från mervärdesskatten genom att de oftast är baserade på konsumerad kvantitet i stället för på marknadspriset. I likhet med vad som gäller för övriga skatter är det på kort sikt konjunkturen som, bortsett från regeländringar, mest påverkar utvecklingen av punktskatteintäkterna. minskade punktskatteintäkterna till . Det förklaras främst av att konjunkturinbromsningen bidrog till en lägre användning av bensin och därmed lägre intäkter från energi- och koldioxidskatt. Det svaga konjunkturläget medförde också svagare importtillväxt och därmed lägre skatteintäkter från import. Intäkterna för punktskatter bedöms växa 2013 för att uppgå till 2013. –2017 ökar intäkterna med i genomsnitt (2,) och bedöms 2017 uppgå till . Ett succesivt förbättrat konjunkturläge 2014– 2017, och regeringens förslag till regeländringar, bidrar till ökade punktskatterintäkter 2014– 2017. Intäkterna från skatt på energi och koldioxid utgör av intäkterna från punktskatterna. Dessa ökar under hela prognosperioden –2017, vilket både beror på att användningen av el bedöms öka och på högre kol- Användningen av bensin bedöms minska under hela prognosperioden, bl.a. till följd av fler bränslesnåla fordon. Intäkterna från skatt på import växer till följd av en ökad varuimport . Intäkterna från skatt på alkohol förväntas öka främst till följd av en ökad vinkonsumtion enligt senaste årens stigande trend. Regeringen föreslår i denna proposition ett flertal förändringar i regleringen av punktskatterna . Sammantaget beräknas regeringens förslag medföra att punkskatteintäkterna ökar med 2014– 2017. Förändringarna påverkar prognosen med för skatt på energi respektive för skatt på alkohol. Försäljningsinkomster från auktioner av utsläppsrätter Som en del av EU-ETS (Sy- stem) genomför kommissionen försäljning av utsläppsrätter på en gemensam auktionsplattform och en auktionsövervakare vars kostnad betalas av medlemsländerna är under upphandling. Kommissionen har beslutat att dra av auktionsövervakarens kostnad från bruttointäkterna från försäljningen av utsläppsrätter. tar emot en nettointäkt där kostnaden för auktionsövervakaren redan är avdragen. Det innebär att budgetering och redovisning mot inkomsttitel sker med det nettobelopp som erhålls från försäljningen. Skattekvoten visar förhållandet mellan de totala skatteintäkterna och BNP. Normalt har regelförändringar i skattesystemet störst inverkan på förändringen av skattekvoten. –2013 sker en viss omfördelning mellan skattebaserna genom att bidraget från skatt på arbete ökar, medan bidraget från skatt på kapital och skatt på konsumtion minskar. Lägre vinster i företagen och lägre intäkter från avkastningsskatten förklarar till stor del nedgången i skattekvoten för skatt på kapital 2012 och 2013. bidrar även den lägre bolagsskattesatsen till den lägre kvoten. Under resterande delen av prognosperioden (2014–2017) ligger skattekvoten kvar på av BNP (se tabell 7.9). Tabell 7.9 Skattekvot 2011–2017 Källor: , och egna beräkningar. 7.2Inkomster i statens budget I budgetpropositionen tillämpas en periodiserad redovisning av offentliga sektorns skatteintäkter. Det innebär att skatterna redovisas under det inkomstår då den skattepliktiga händelsen ägde rum. Inkomsterna i statens budget ska enligt budgetlagen (2011:203) redovisas kassamässigt, dvs. när de faktiska in- och utbetalningarna av skatterna sker. Av denna anledning tillämpas även kassamässig redovisning av statens skatter. De kassamässiga skatteinkomsterna består av betalningar som kan avse skatter för olika inkomstår. Skillnaden mellan skatteintäkter och skatteinkomster utgörs av periodiseringar. Periodiseringarna består i sin tur av uppbörds- och betalningsförskjutningar samt anstånd. Utfall och prognoser för de inkomster som redovisas under posten Övriga inkomster på statens budget framgår av tabell 7.3. beräknas dessa inkomster uppgå till sammanlagt , vilket är högre än utfallet . Ökningen beror främst på att inkomsterna av försåld egendom 2013 beräknas till , jämfört med 2012. Prognosen för övriga inkomster –2017 uppgår till mellan -8 och . I tabell 7.10 re- dogörs för effekten på övriga inkomster av de föreslagna och aviserade reformer i denna budgetproposition. Regeringens förslag om att avskaffa arbetslöshetsavgiften beräknas minska statens inkomster med mellan 1 700 till 2014–2017, medan förslaget att avskaffa ersättningsskyldigheten för polisens kostnader för ordningshållning beräknas minska statens inkomster med (se vidare avsnitt 7.4). Regeringen föreslår även ett stöd till yrkesintroduktionsanställningar som beräknas minska statens inkomster med . Detta förslag presenteras samlat med övrig redovisning av stöd till yrkesintroduktionsanställningar (utg.omr. 14 avsnitt 4.5). Vidare aviserar regeringen ett nytt pensionssystem på scenkonstområdet som minskar inkomsterna med (utg.omr. 17 avsnitt 3.2.2). Tabell 7.10 föreslagna och aviserade förändringar av övriga inkomster -2,76 -2,52 -2,00 -1,74 -0,10 -0,20 -0,36 -0,61 -0,16 -0,16 -0,17 -0,02 -0,02 -0,02 -0,02 -2,88 -2,90 -2,54 -2,54 Källa: Egna beräkningar. Inkomster av statens verksamhet Inkomsttypen Inkomster av statens verksamhet består bl.a. av utdelningar från statens aktieinnehav, affärsverkens och inlevererade överskott, ränteinkomster samt inkomster från offentligrättsliga avgifter. beräknas inkomsttypen uppgå till . Prognosen för aktieutdelning (exklusive och ) utgör en stor del av inkomsttypen och uppgår till ca 2013. minskar prognosen för utdelningsinkomster till . Nedrevideringen på hela inkomsttypen vägs upp av en engångsinbetalning av medel för kapitaliserad ränta på studielån från om ca , vilket innebär att inkomsttypens prognos ökar till . –2017 minskar prognosen för inkomsttypen och ligger på ca . En underliggande förklaring till minskningen är att ovanligt högt justerade resultat utgår ur beräkningsunderlaget för bankens utdelningar fr.o.m. detta år, men även effekten av en slopad arbetslöshetsavgift. Inkomster av försåld egendom Under inkomsttypen Inkomster av försåld egendom redovisas försäljningar av olika slags statlig egendom. Inkomster från försäljningar av aktier i statligt ägda bolag utgör vanligtvis den största delen av dessa inkomster. –2017 antas försäljningsinkomsterna beräkningstekniskt uppgå till . Under inkomsttypen Återbetalning av lån redovisas bl.a. återbetalning av studiemedel (avser lån upptagna ) och av övriga lån. beräknas inkomsterna under denna inkomsttyp uppgå till , varav återbetalningar av studiemedel utgör den största delen. –2017 beräknas inkomsterna från studiemedelsavgifter minska eftersom antalet återbetalare blir färre. Studiemedelsavgiften är den årliga återbetalningspliktiga delen (amorteringen) av studiemedel tagna . I takt med att antalet låntagare som återbetalat hela skulden på lån tagna ökar, minskar dessa inkomster. Under inkomsttypen Kalkylmässiga inkomster redovisas vissa avskrivningar och amorteringar samt statliga pensionsavgifter, som utgör merparten av inkomsterna. beräknas inkomsterna uppgå till , varav utgörs av inkomster från statliga pensionsavgif- –2017 ökar inkomsterna på inkomstgruppen och förväntas 2017 uppgå till . Hela ökningen förklaras i princip av ökade inkomster från statliga pensionsavgifter. Bidrag m.m. från EU Under inkomsttypen Bidrag m.m. från EU redovisas bidrag från olika EU-fonder inom EU:s budget. De största enskilda bidragen erhålls från Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Europeiska jordbruksfonden. Bidragen är främst kopplade till utgifter på anslag inom utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv, utgiftsområde 19 Regional tillväxt, utgiftsområde 22 Kommunikationer samt utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel. Inkomsterna beräknas sammantaget uppgå till . –2017 beräknas inkomsterna variera mellan 9,7 och . Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet Inkomsttypen Avräkningar m.m. i anslutning till skattesystemet består av två delar, tillkommande inkomster och avräkningar i anslutning till skattesystemet. Tillkommande inkomster består av inkomster som bruttoredovisas i statens budget. Motsvarande poster avräknas på andra inkomsttitlar eller förekommer med samma belopp på budgetens utgiftssida. Det gäller t.ex. skatter som tillfaller EU, som den mervärdesskattebaserade EU-avgiften och tullmedel. Under tillkommande inkomster redovisas också kommunala utjämningsavgifter enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. De tillkommande inkomsterna uppgår till 10–2013–2017. Den största delen av avräkningarna utgörs av statliga och kommunala myndigheters kompensation för betald mervärdesskatt. Som avräkningar redovisas dessutom avgiftsintäkter som redovisas på myndigheters m.fl. in- och utlåning i , t.ex. insättnings- och stabilitetsavgifter. 7.2.3Ändrad redovisning av inkomsttitlar I statens budget görs vissa förändringar av inkomsttitelstrukturen. Följande inkomsttitlar tillkommer: 6125 Bidrag från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling –2020 6214 Bidrag från Europeiska havs- och fiskerifonden –2020 6314 Bidrag från Europeiska regionala utvecklingsfonden –2020 6414 Bidrag från Europeiska socialfonden –2020. 2522 Avgifter för granskning av filmer och videogram namn och heter fortsättningsvis 2522 Fastställande av åldersgränser för framställning i film. 7.3Jämförelse med prognosen ekonomiska vårproposition och uppföljning av statens budget I detta avsnitt jämförs prognosen för skatteintäkterna i denna proposition med prognosen ekonomiska vårproposition. Vidare görs en uppföljning av inkomsterna i statens budget . Prognosskillnaderna finns redovisade i tabell 7.12 och 7.13. I tabell 7.11 finns de viktigaste ekonomiska antagandena för skatteprognoserna och en jämförelse med prognosen i vårpropositionen. 7.3.1Jämförelse med prognosen ekonomiska vårproposition har intäkterna från skatt på arbete reviderats upp med jämfört med prognosen i vårpropositionen. beror revideringen på att pensionerna har reviderats upp mot bakgrund av det preliminära taxeringsutfallet . Revideringen beror framför allt på en högre lönesumme- tillväxt 2013 än vad som antogs i vårpropositionen. –2017 har intäkterna reviderats ned med . Nedrevideringen av intäkterna av skatt på arbete beror framför allt på de skatteändringar som regeringen föreslår i denna proposition som beräknas minska intäkterna från skatt på arbete med . Nedrevideringen motverkas till viss del av en starkare ekonomisk utveckling, med bl.a. en högre lönesummetillväxt 2014 och 2015, vilket leder till högre intäkter från skatt på arbete 2014–2017. Skatt på kapital, hushåll Mot bakgrund av det preliminära taxeringsutfallet har hushållens taxerade kapitalvinster reviderats upp jämfört med prognosen i vårpropositionen. har hushållens avdrag för ränteutgifter reviderats upp, vilket motverkar effekten av de uppreviderade kapitalvinsterna. Sammantaget har skatteintäkterna reviderats upp med ca . –2017 har intäkterna från hushållens kapitalinkomster reviderats upp med 3–. Det beror framför allt på att prognosen för hushållens utdelningsinkomster har reviderats upp, men även på att prognosen för hushållens utgiftsräntor har reviderats ned. Intäkterna från skatt på företagsvinster är oförändrade jämfört med prognosen i vårpropositionen. och framåt har intäkterna från bolagsskatten reviderats upp, vilket bl.a. beror på att företagens resultat nu förväntas utvecklas mindre ogynnsamt än vad som antogs i vårpropositionen. Intäkterna från avkastningsskatten har reviderats upp med 2015 och ned med 2017. Revideringarna beror på att prognosen för statslåneräntan reviderats. Tabell 7.11 Antaganden och förändringar jämfört med ekonomiska vårproposition Årlig procentuell förändring om inget annat anges -0,5 -0,1 -0,2 -0,1 -0,1 -0,2 -0,2 -0,2 -0,1 -0,1 -0,3 -0,3 -0,1 -0,2 -0,3 -0,3 -0,3 -0,2 -0,1 -0,6 -0,1 -0,2 -0,3 -0,1 -0,1 -0,6 -0,1 -0,2 -0,4 -0,2 -0,3 -0,3 -0,4 -0,4