prop · H1031d26 · 2013-09-18 00:00:00 — 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Tabell 2.28 Miljöhänsyn vid föryngringsavverkning. Gäller föryngringsavverkningar utförda /2009 –2010/2011 Ingen negativ påverkan, Liten negativ påverkan, Stor negativ påverkan, Källa: Skogsstatistisk årsbok 2012, tabell 6.28 –6.33. Intresset för skogsbruk med alternativa brukningsformer har ökat hos skogsägarna. stödjer utvecklingen, bl.a. genom stärkt samarbete med kommuner som vill pröva metoderna i sina tätortsnära skogar. Utbildningsinsatser om alternativa metoder både internt på och riktat till skogsägare har genomförts. I samarbete med () anlades försöksytor med olika alternativa former av skogsbruk och data från försöken kommer att analyseras . har arbetat med att öka tydligheten om skogsvårdslagens krav på miljöhänsyn genom utveckling av praxis. Antalet förelägganden om skogsvårdsåtgärder ökade och antalet förbud enligt 30 § skogsvårdslagen ökade till det dubbla. En viktig skyddsåtgärd för bevarande av biologisk mångfald i skog är bevarandet av områden med höga naturvärden. Prioriteringen av områden har gjorts enligt den myndighetsgemensamma strategin för formellt skydd av skog. och framåt har regeringen skjutit till totalt 334 miljoner extra för skydd av värdefull natur, varav 96 miljoner handläggs av . Enligt en redovisning som och lämnade till regeringen har bildat biotopskyddsområden produktiv skogsmark t.o.m. . Enligt samma redovisning har staten och markägare tecknat naturvårdsavtal för produktiv skogsmark . tecknades 192 naturvårdsavtal och fattades beslut om 195 biotopskyddsområden. Utöver dessa skyddsinstrument bedöms dessutom totalt produktiv skogsmark nedan fjällnära gränsen ha avsatts frivilligt av skogsbruket . Vidare gällande bevarandearbetet uppskattas i och att det finns närmare skogsmark inom skogliga impediment, där avverkning inte är tillåten enligt skogsvårdslagen annat än av enstaka träd om det inte påverkar naturmiljöns karaktär. Markägarnas engagemang i arbetet med skydd av natur tas till vara bl.a. i samverkansprogrammet Kompletterande metoder för skydd av natur (Komet). Arbetet med behovet att skydda värdefull skog för naturvårdsändamål beskrivs även under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Skydd mot skadeinsekter m.m. Den svala och fuktiga har missgynnat granbarkborren och angreppen har varit lindriga till normala. Snytbaggeskadorna ligger på en låg nivå i men motsatt förhållande råder i delar av . Två nya skadeinsekter som angriper skogsträd påträffades i : lilla granbarkborren och tolvtandade barkborren. Gällande svampskador finns det indikationer på att askskottsjukan håller på att avta. Ny forskning pekar på möjligheten att via förädling få fram mer resistenta asksorter. Problem med rotröta tilltar trots de åtgärder som vidtagits. Almsjukan grasserar hårt men en intensiv bekämpningskampanj börjar ge positiva resultat på . Regeringen har lanserat satsningen Skogsriket – med värden för världen. Arbetet med Skogsriket genomsyrar regeringens arbete med skogsfrågor i sin helhet. Ett exempel på det är Skogs- styrelsens samarbete med länsstyrelserna där flera länsstyrelser initierat utveckling av egna regionala handlingsplaner för Skogsriket. Stödet Väx med skogen har mottagits mycket positivt vid den första utlysningen och har delats ut till 48 sökande i 18 län. Totalt har avsatts 2012–2015 till mindre företag, för innovation samt för upplevelser och rekreation med skogen som bas. har och Arbetsförmedlingen i samverkan lanserat en jobbskapande satsning inom ramen för jobb- och utvecklingsgarantin. Enligt planen kan upp till 1 500 jobb skapas och 2 000– 2 500 personer beredas sysselsättning. Träbyggande har varit ett fokusområde i Skogsriket och inom ramen för ordförandeskap i 2013 anordnades en nordisk konferens om träbyggande. En särskild markering av detta gjordes genom ett bidrag på till en fortsättning av Trästad. rådgivning om röjning har också förstärkts inom ramen för Skogsriket (se även under indikatorn Röjning och avverkning ovan). har avsatts till detta ändamål 2012–2015. utvärdering visar på gott resultat. Rådgivningen bedöms ha gett en ökning av röjningsinsatserna med , vilket har inneburit en ökad arbetsinsats på 4 200 dagsverken utförda av yrkesverksamma röjare och drygt 12 000 dagsverken utförda av skogsägarna själva och deras familjer. Arbetet med Skogsbrukssektorns jämställdhetsstrategi ingår i Skogsrikets första gren Hållbart brukande. Ansvaret för genomförandet av strategin ligger hos skogsbrukssektorn men Landsbygdsdepartementet följer upp indikatorer en gång . Siffrorna visar på en svag ökning av kvinnlig representation, främst inom utbildning och undervisning. Andelen kvinnor sysselsatta i skogsbruket är fortfarande låg. I den fjärde grenen i Skogsriket – i världen – är en av målsättningarna att ska ha en stark representation i internationella skogspolitiska sammanhang. Fokus och början av 2013 har legat på att arbeta med exportfrämjande åtgärder. Inom det regionala skogssamarbetet pågår förhandlingar om ett paneuropeiskt skogsavtal. har även deltagit vid FN:s Skogsforum i P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 där fokus låg på ekonomiska aspekter på hållbart skogsbruk och den kommande översynen av FN:s Skogsforum. verkar för att samverkansarbete inom EU på skogssidan inte ska medföra någon kompetensförskjutning till unionen. har, tillsammans med , bidragit till projektet som riktar sig till europeiska beslutsfattare. Målet är att sprida skoglig forskning genom det europeiska skogsforskningsinstitutet, , och att därigenom bidra till bättre beslutsunderlag för eventuella gemensamma regler som påverkar svenskt skogsbruk. De åtgärder regeringen vidtagit inklusive arbete har haft stor betydelse för att uppnå målen i skogspolitiken . Åtgärder i linje med Skogsrikets vision, bl.a. förstärkt rådgivning, innovationsstödet Väx med skogen, förenklingsarbetet (se avsnitt Förenkling för företagen) och det nya jobbskapande samarbetet med Arbetsförmedlingen är några exempel. Sammanfattningsvis bedömer regeringen, baserat på årets resultat och valda indikatorer, att den befintliga modellen för skogsförvaltningen samt gällande regelverk är i väsentliga delar väl anpassade för att uppnå politikens syften och de två jämställda målen om produktion och miljö. konstateras att det finns flera områden som behöver utvecklas både när det gäller produktion och miljö. uppföljning av miljöhänsyn vid föryngringsavverkning visar att det finns fortsatt behov av insatser i form av tillsyn, ökad rådgivning och information om miljöhänsyn i skogsbruket. Det behövs förbättrad samsyn inom skogssektorn om målbilder och prioriteringar av miljöhänsyn. Dialogen mellan sektorns intressenter om miljöhänsyn som samordnas av har väsentligt bidragit till att utveckla sådan samsyn. Den förstärkning av det pågående arbetet med skydd av skog som möjliggjorts med nya budgetmedel är betydelsefull så att särskilt värdefulla områden kan ges ett långsiktigt skydd. Utvecklad kunskap och markägarnas engagemang ger styrka och är också därför viktigt att betona vid myndighetens rådgivning och tillsyn. Årets fokus på utveckling av praxis om skogsvårdslagens krav på miljöhänsyn ska tillämpas förväntas leda till bättre miljöhänsyn i skogsbruket. P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Genom de särskilda medel som avsatts för skydd av natur 2013–2016 förväntas skyddsarbetet kunna intensifieras. Gällande produktionsmålet bedömer regeringen att viktiga delar av målet har nåtts eftersom virkesproduktionen ligger på en fortsatt hög och stabil nivå och bruttoavverkningen ligger väl inom ramarna för en långsiktigt hållbar produktion. Konjunkturen är svag vilket bidrar till tendens med sjunkande avverkningsnivå. Det finns behov av att fortsatt aktivt hantera aktuella produktionsproblem särskilt inom områdena återväxt, röjning och skador orsakade av bl.a. viltbete. De senaste årens omfattande skador har ställt frågor om beredskap och insatser på sin spets. Klimatförändringen kan komma att ytterligare skärpa läget, både genom förbättrade livsbetingelser för skadegörare och exempelvis genom risk för fler kraftiga stormar. Den nya älgförvaltningen innebär att beredskapen att möta svårigheterna nu är bättre men fortsatt utveckling är nödvändig. Angrepp från insekter, svamp och andra skadegörare innebär tillsammans en allvarlig risk för skogsbruket och medför en betydande ekonomisk förlust för skogsbruket. I vissa fall när hela arter hotas, exempelvis ask och alm, riskerar viktiga kulturhistoriska och biologiska värden att förloras. Skogsråvaran bidrar uthålligt till utveckling mot en biobaserad samhällsekonomi och skapar arbetstillfällen. Satsningen Skogsriket har bidragit till att skapa fokus och engagemang inom sektorn runt dessa viktiga frågor, liksom frågor om skogens övriga värden, t.ex. de sociala värdena. Baserat på intresset för de utlysta företagsstöden Väx med skogen, länsstyrelsernas engagemang med framtagande av regionala handlingsplaner för Skogsriket, liksom de goda effekterna av ökad röjningsrådgivning inom ramen för Skogsriket, drar regeringen slutsatsen att Skogsriket fyller en viktig funktion. Skogsriket bidrar till att stimulera innovation och produktutveckling i skogsrelaterad affärsverksamhet och bidrar till ökad användning av en förnybar och klimatvänlig råvara liksom till att lyfta fram skogens sociala värden och dess möjligheter för upplevelser och rekreation. Skogsbrukets resultat inom miljö- och produktionsområdet är resultat av ett långsiktigt, uthålligt och kunskapsbaserat utvecklingsarbete. På grund av långa omloppstider i skogen behövs en långsiktig, adaptiv förvaltningsmodell för att förbereda för att tillgodose behov flera decennier framöver. Den särskilda utvecklingssatsning som görs 2013–2015 förväntas bidra till detta. Det svenska skogsbruket påverkas av vad som händer på den internationella arenan. EU-lag- stiftning påverkar direkt eller indirekt även om det inte finns en gemensam skogspolitik i EU. Exempelvis har Europeiska kommissionen presenterat en strategi för biobaserad samhällsekonomi där behovet av en ökad biomassaproduktion lyfts fram. Det är därför av vikt att fortsatt engagerar sig i de internationella processerna på skogsområdet, se även under avsnittet De gröna näringarna bidrar till en globalt hållbar utveckling. Skogens roll för klimatet samt förnybar energi redovisas under avsnitten De gröna näringarnas klimatarbete respektive De gröna näringarna har en nyckelroll i energiproduktion. Följande indikatorer har använts för att bedöma måluppfyllelsen: –Kunskapsstatus för såväl biologiskt som ekonomiskt värdefulla bestånd. –Förädlingsvärdet och antal bestånd under förvaltningsplaner. –Överskridande av fiskekvoter och kvotutnyttjande. Regeringen har fortsatt att arbeta för ett hållbart fiske. I Europeiska kommissionens årliga policymeddelande om fiskemöjligheter (kvoter) redovisas att ett antal av EU:s gemensamma fiskbestånd bedöms vara överutnyttjade. Det finns även ett antal bestånd vars tillstånd är okänt på grund av otillräckligt dataunderlag. Tydligt är dock att andelen bestånd som är inom biologiskt säkra gränser ökat (, ) och andelen bestånd som bedöms överutnyttjade minskar (, ). Det kan också konstateras att den vetenskapliga rådgivningens betydelse har förstärkts. avvek fastställda TAC:er från de vetenskapliga råden, medan avvikelsen var . har kvoter fastställts för den för viktiga fisken i och . ICES redovisar en fortsatt positiv beståndsutveckling för torsken i även om tillväxten inte går i samma takt som man trott. Sammantaget innebar detta att kvoterna sänktes . Beståndssituationen för vild lax i är oroande, då flera bestånd inte når förvaltningsmålen. Kvoten för lax sänktes och med . För övriga bestånd (sill, skarpsill, rödspätta) visar den vetenskapliga rådgivningen på en positiv eller stabil trend och höjda kvoter kunde fastställas. är det tre fiskbestånd i som fiskas enligt principen om maximalt hållbart uttag (MSY) (skarpsill, östra torskbeståndet och västra sillbeståndet). I är de för viktigaste bestånden torsk, kolja, sill, makrill, räka, havskräfta, tobis och blåvitling. För majoriteten av EU:s bestånd i innebar ministerrådets beslut att gällande förvaltningsplaner följs samt kvotminskningar eller oförändrade kvotnivåer med utgångspunkt i den vetenskapliga rådgivningen. För torsk i fastställdes enbart en bifångstkvot då beståndet är på historiskt låga nivåer. Havs- och vattenmyndigheten har genomfört en utvärdering av torskfredningsområdet i som visar att områdesskyddet i kombination med selektiva redskap har minskat dödligheten för torsk i fisket. Utvärdering bereds nu inom . ändrades reglerna för hajfisket och möjligheten att avlägsna hajfenor begränsades kraftigt genom ändringen av förordningen om avlägsnande av hajfenor ombord på fartyg. Därmed förebyggs fusk och kontrollen förenklas väsentligen. har länge drivit frågan om ett utökat skydd av särskilt hajar och rockor som är sårbara artkomplex. Förutom förordningsändringen råder nollkvot för flera arter av hajar och rockor. En av de viktigaste förvaltningsåtgärderna för att uppnå hållbara bestånd är långsiktiga förvaltningsplaner. Sådana planer infördes i och med reformen av GFP 2002. Beslut om nya förvaltningsplaner eller revidering av existerande har dock inte kunnat fattas sedan ikraftträdande av Lissabonfördraget, då institutionerna inte är P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 överens om vilket lagstiftningsförfarande som ska tillämpas. Det innebär att bl.a. förvaltningsplanen för laxen i inte fortsatt förhandlats och att behandlingen av andra förvaltningsplaner inklusive planen för torsk i har fördröjts. har utvärderat den svenska ålförvaltningsplanen. En slutsats i rapporten är att de kortsiktiga målen i stort är uppfyllda och att mänskliga påverkan inom förvaltningsområdet är under gränsvärdet för vad som maximalt kan tillåtas enligt förordningen. kommer det att ske en vetenskaplig utvärdering av samtliga medlemsstaters planer. I rapporteringen lyfte därför fram ett antal faktorer som är viktiga att beakta i en eventuell revidering av förordningen, bl.a. nödvändiga villkor för utsättning av glasål och mål för rekrytering. Utöver de årliga besluten har EU-arbetet fortsatt präglats av förhandlingarna av en ny fiskeripolitik. har ministerrådet och parlamentet enats om en ny förordning om en gemensam fiskeripolitik och en förordning om den gemensamma marknaden för fiskeri- och vattenbruksprodukter. I detta arbete har fokus varit att säkerställa maximalt hållbart uttag (MSY) och införandet av utkastförbud. och parlamentet förväntas även att nå en överenskommelse om förordningen om en europeisk havs- och fiskerifond. I samband med omförhandlingen av Skagerrakavtal har EU (och ) enats med om att införa ett förbud mot utkast i . Berörda ministrar träffade en politisk överenskommelse med avsikten att så skulle ske . Förslaget kunde dock inte införas i EU-lagstiftningen till 2013, utan frågan förhandlas fortfarande på rådsnivå. De harmoniserade redskapsreglerna har dock införts nationellt och förberedelserna för utkastförbud sker så att regelverket kan träda i kraft så snart EU:s beslut fattats. Ett särskilt mål för regeringen är att värna om och främja det kustnära småskaliga fisket. Detta är även tydligt utpekat som målsättning för berörda myndigheter. har en viss öppning införts för nyetablering i torskfisket i i syfte att stärka det småskaliga fisket. I laxfisket i har fördelningen skett så att det småskaliga kustfisket med fasta fällor FiskerikontrollFiskerikontroll omfattar kvotuppföljning genom statistik från loggböcker, landningsdeklarationer och avräkningsnotor. Den satellitbaserade kontrollen ger information om fartygsaktiviteter i relation till fiskebestämmelser (tekniska regleringar) och kontroll i hamnar avser landningskontroll, fångsternas artsammansättning och handelsstandarder. Till detta kommer kontroll av transportdokument vid förflyttning av fisk mer än från landningsplats samt kontroll av hygien som genomför.År 2012, och även 2013, präglas av arbetet med att utveckla fiskerikontrollen vidare så att verksamheten och it-stödet anpassas till de krav EU ställer i kontrollförordningen och IUU- förordningen (Illegal, Unreported, Unregulated Fisheries).Svenskt fiske hade tillgång till 55 kvoter vilka uppgick till (2011) samt 37 967 (70 056 stycken ) stycken laxar. Av dessa stoppades fisket på sju kvoter då de i genomsnitt var nyttjade till . Inget fiske har stoppats på grund av misstanke om orapporterat fiske. har inga svenska kvoter överskridits. Inte heller den efforttilldelning som används i vissa fisken, dvs. antalet dagar som fartyget får användas, har överskridits. P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 premieras då det har få möjligheter att kompen- fartygen med passiva redskap (>12 m) och då sera ett minskat laxfiske med andra arter. främst de som fiskar torsk och lax har ökat sitt förbudet mot ålfiske på har påverkat Detta segment är dock det kustnära fisket. förhållandevis litet, 22 fartyg. heten har där lämnat dispens för redskaps- förädlingsvärdet i det svenska yrkesfisket ökat användning i vissa andra alternativa fisken för att underlätta en ändrad fiskeinriktning. EU har 14 sydliga fiskeavtal med utveck- Överkapacitet i fiskeflottan, såväl i EU som lingsländer i och . globalt, bedöms vara en av de viktigaste inga fiskeintressen i dessa avtal, men är med och orsakerna till bristande måluppfyllelse av Regeringen har i resultat- (FPA) består av två delar, dels en finansiering för skrivelse (2009/10:187) till rapporterat tillträdet till fiskeriresursen men också en om hur detta har hanterats i . biståndskomponent för att bygga upp bl.a. redovisas effekterna av de medel från fiskeri- Regeringen arbetar för att programmet som har använts för skrotnings- fisket sker på basis av tillförlitlig vetenskaplig Dessa medel har varit rådgivning, att avtalen blir mer transparenta och Den svenska fiskeflottan har att EU har ett utvecklingsperspektiv. till 2012 minskat från 1 509 till 1 322 fartyg och mätt i bruttoton (bt) har kapaciteten minskat förbättrar den externa politiken och reglerna för från 45 883 bt till 30 564 bt . Särskilt viktigt är att det finns en klausul i det pelagiska fisket har en kapacitetsanpassning avtalen som garanterar efterlevnaden av skett i och med införandet av överförbara Sedan systemet infördes har den pelagiska flottan minskat från 81 fartyg till 35. uppfyller de EU-krav som gäller förvaltningen av fiskeflottan. Hur detta ska hanteras är dock avhängigt av resultaten i reformen av den gemensamma fiskeripolitiken. I samband med ett nytt havs- och fiskeriprogram kommer även en aktuell och fördjupad analys av balansen i det svenska fisket mellan tillgängliga resurser och fiskeflottans kapacitet att göras. har den totala landade mängden i svenskt fiske fortsatt minska men värdet har däremot stigit. landades 173 tusen ton till ett värde av . Samma positiva trend, lägre fångster men högre värde, kan även ses vid en tidig förhandsgranskning av statistik. Även för kostnadsbilden är 2010 en brytpunkt. De totalt sjunkande kostnaderna (bränsle ökar, övrigt sjunker), ökade landningspriser och minskande antal fartyg gör att det totala förädlingsvärdet ökat kraftigt . Det är utan djupare analys svårt att ännu säga de exakta orsakerna. Införandet av det pelagiska systemet kan dock förmodas vara en av de bidragande orsakerna till förbättringen. För de mindre fartygen med passiva redskap och de minsta trålarna ser dock situationen 2011 sämre ut än 2010. Den stora ökningen i förädlingsvärde har främst skett för de större trålarna inkluderat det pelagiska fisket, dvs. genomfördes ett antal kvotbyten med andra länder, 104 stycken stycken . Kvotbyten sker dels för att täcka mindre överskridanden (av eller andra länder) men också för att skapa bättre fiskemöjligheter . Vissa byten sker också för att omfördela kvot mellan områden och därigenom kunna koncentrera fisket till färre områden. Havs- och vattenmyndigheten bedömer att fiskets följsamhet mot rapporteringskraven, en effektiv dokumentation samt snabb och korrekt dataläggning av uppgifterna är viktiga orsaker till att kvoterna har kunnat hållas. Systemet med den elektroniska loggboken togs i drift och sammanlagt har 189 fartyg övergått från att använda pappersloggbok till att registrera uppgifter elektroniskt. Den relativa andelen anmärkningar efter landningskontroll har ökat något . uppgick den till , medan den låg på . Ökningen kan ha sin förklaring i att Havs- och vattenmyndigheten har fortsatt att utveckla det riskbaserade arbetssättet och därmed träffat bättre i kontrollverksamheten. Myndighetens målsättning är en andel på högst . Enligt finns mål avseende antal landningskontroller som ska utföras och mängden fisk som ska kontrolleras. Dessa mål är huvudsakligen uppfyllda. Kontrollen av handel med fisk har dock visat att antalet fel och brister i fiskets rapportering avseende vildfångad lax i är omfattande. Detta uppmärksammade regeringen redan i föregående års budgetproposition och tillförde ytterligare medel . Myndigheten har därmed kunnat planera för förstärkt kontrollverksamhet och närvaro framför allt på ostkusten. Regeringen har fortsatt att arbeta för ett hållbart fiske. Även om förändringen är långsam kan man se vissa positiva effekter, både vad avser antalet bestånd inom biologiskt säkra gränser och hänsynen tagen till de vetenskapliga råden i fattade beslut. En övergripande bedömning av effekten av genomförda kontrollinsatser är nivån på underrapportering av landade kvantiteter. ICES bedömer t.ex. att underrapporteringen av landningar inom torskfisket i östra har minskat från mellan 32–åren 2000– P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 2007 till endast . ICES bedömer vidare att underrapporteringen och 2011 fortsatt minska, till följd av bl.a. ökad fiskerikontroll. står för av kvoterna i området. Den minskning som bedöms ha skett borde därmed delvis kunna tillskrivas effektiviteten i den svenska fiskerikontrollen. Det riskbaserade arbetssättet inom fiskerikontrollen synes ge resultat. bör dock andelen anmärkningar minska till följd av ökad regelefterlevnad även vid ett riskbaserat arbetssätt. () utbildar, forskar och bedriver miljöanalys om människans förvaltning och hållbara nyttjande av de biologiska naturresurserna. Det övergripande målet är att utbildning och forskning ska hålla en internationellt sett hög kvalitet och bedrivas effektivt. Två externa utredningar har initierats och presenterats för att stärka verksamheten och öka SLU:s konkurrenskraft för framtiden. Arbetet, som beräknas vara klart till 2014, bedrivs i fyra delprojekt: fakultetsstruktur, ledningsstruktur, utbildningsutbud och harmonisering av administrativa rutiner. På görs stora förändringar. har två större byggnder färdigställts på campus . Flera av de äldre byggnaderna, varav vissa arbetsmiljömässigt undermåliga, har kunnat lämnas. Lokalförändringarna innebär att campusområdet förtätas. Dessutom har en egen forskningsanläggning i tagits i bruk . De nya lokalerna innebär en successiv ökning av hyreskostnaderna, vilka tas inom SLU:s ramanslag. Verksamheten vid SLU följs upp genom ett antal indikatorer såsom antal helårsstudenter, examina på forskarnivå, examensfrekvens samt vetenskaplig publicering. SLU fick en anslagsneddragning på och antalet helårsstudenter inom utbildning på grundnivå och avancerad nivå har därför minskat . Minskningen har huvudsakligen skett inom utbildning på fristående kurser medan yrkes- P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 programmen har värnats. Kostnaden per helårsstudent har varit oförändrad , medan kostnaden per helårsprestation har minskat något. Tabell 2.29 nedan redovisar utvecklingen av antalet helårsstudenter för åren 2010–2012. Källa: årsredovisning. Flera utbildningsprogram har fortfarande gott söktryck.