prop · H1031d27 · 2013-09-18 00:00:00 — Regeringen har genom projektet , där Business har en operativ roll, fortsatt att vidareutveckla arbetet med att bättre tillvarata den resurs som utgörs av företagare med utländsk bakgrund eller utländsk kompetens, vilka har unika kunskaper om affärskultur, politik, religion och språk samt kontakt med de länder som de har varit bosatta i. Genom en överenskommelse mellan regeringspartierna och Socialdemokraterna görs –2014 en särskild satsning på riktade exportfrämjande åtgärder genom . Den inriktas på att främja exporten i små och medelstora företag, att främja handeln med BRIC-länderna (, , , ) och samt på viktiga framtidsbranscher. Åtgärderna innebär ett utökat erbjudande till små och medelstora företag avseende bl.a. regional exportrådgivning och affärsinriktade främjande- och marknadsaktiviteter med särskild inriktning på tillväxtländer samt vidareutveckling av . exportråd (numera Business ) hade i uppdrag från regeringen att planera och genomföra det svenska deltagandet i i Yeosu i . Utställningen med det övergripande temat The Living and ägde rum – . Business företagsspecifika affärsrådgivning är helt företagsfinansierad. Antalet uppdrag var i princip oförändrat jämfört med föregående år, med drygt 2 700 uppdrag. En trend som kunde utläsas är att andelen svenska etableringar utomlands har ökat. Business och har ett samarbetskoncept för att kunna erbjuda en mer komplett service kring internationalisering. Dessa och andra myndigheter och organisationer har ett samarbete för att tydliggöra sina roller gentemot företagen. Det har bl.a. konkretiserats i det s.k. Exportlånet för 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 att främja små och medelstora företags export, se nedan Exportfinansiering. En omställning av verksamhet inleddes /2012. Syftet med omställningen har varit att, i linje med handelsministerns exportvision, utvidga verksamheten till att omfatta fler länder och sektorer. har projektförberedande insatser avslutats i , , , , och . Parallellt har den nya verksamheten med strategiskt riktade insatser i länder med hög tillväxt fasats in. delfinansierades strategiskt riktade insatser i följande länder: (bostäder, energi, jordbruk och sanitet/avfall), (trafik och transport), (järnväg), (vatten, avfall och trafik/transport), (hälso- och sjukvård), (energi) och (trafik och transport). En större satsning på telekommunikation/IT i tio inleddes med en strategisk riktad insats i . I syfte att öka kunskapen bland svenska företag om affärsmöjligheter kopplade till utvecklingsbankernas verksamhet i tillväxtländer arrangerades en affärsfrämjande konferens mellan hundratalet svenska företag och representanter för de afrikanska, asiatiska, europeiska utvecklingsbankerna samt . De särskilda insatser som finansierats från utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, för att bidra till samarbetsländernas infrastrukturutveckling, har avslutats med undantag för utbildningsprogrammet , energi i som påbörjades och löper /2014. Svenska företags andelar i FN-upphandlingar är låga och antalet svenska företag som lyckats i FN-affärer begränsat. Åtgärder har vidtagits för att integrera affärsmöjligheter, kopplade till FN och utvecklings- och investeringsbankernas finansiering, i det reguljära främjandet och därmed stärka export- och investeringsråds och utrikesrepresentationens stöd till företagen lokalt. Svenska ambassader och generalkonsulat har 2012 och genomfört ett stort antal näringslivs- och Sverigefrämjande aktiviteter tillsammans med Business , svenska företag, regionala aktörer och lokala partners i anställningslandet m.fl. Det gäller framför allt inom områden som miljö och energi, kreativa näringar och särskilda handelspolitiska frågeställningar. Som ett led i handelsministerns exportvision har en främjarkalender tagits fram för att ge ökad uppmärksamhet åt sex kreativa näringar – musik, film, gaming, marknadskommunikation, mode och litteratur. Kalendern ska vara en vägledning för utlandsmyndigheterna. Många av aktiviteterna kombinerar främjande av Sverigebilden och affärsfrämjande. Främjandeaktiviteterna har kompletterat en omfattande basverksamhet, bl.a. ett aktivt arbete med handelsfrågor inklusive handelshinder. Ambassaderna och generalkonsulaten arbetar efter en samlad främjandeplan för varje land som sträcker sig och som omfattar både handels- och investeringsfrämjande och Sverigeinformation. De svenska honorärkonsulerna har liksom föregående år varit en resurs för den Sverigefrämjande verksamheten i utlandet. Ett projekt med att vidareutveckla utlandsmyndigheternas främjandeplaner mot ökad mål- och resultatstyrning har genomförts inom . i utlandet (NSU) Samspelet mellan främjandets aktörer när det gäller profileringen av i utlandet fortsätter inom ramen för i utlandet (NSU). Nämnden har fått i uppdrag att utarbeta en strategi för arbetet med Sverigebilden. Investeringsfrämjandet syftar till att attrahera utländska direktinvesteringar till genom att verka för att utländska företag investerar eller samverkar med svenska företag och regioner för att få till stånd investeringar. var Myndigheten för utländska investeringar i (Invest ) ansvarig myndighet för verksamheten, som inordnats i den nya organisationen (Business ). har betydelsen av utländska investeringar ökat. Den globala tillväxten drivs i allt större omfattning av de nya tillväxtmarknaderna i , , och . Globaliseringen innebär att nya aktörer som tillväxtländer, t.ex. , och , börjar bli betydelsefulla investerare. Business verkar inom investeringsfrämjandet för att stärka bilden av som en handlingskraftig, innovativ och konkurrenskraftig affärspartner. En viktig verksamhet är därför att marknadsföra spetskompetens i sektorer som kan erbjuda attraktiva investeringsmöjligheter för utländska företag. Den investeringsfrämjande verksamheten fokuserar framför allt på affärsområdena ICT, Health Care & Life Sciences, , och . Business har för investeringsfrämjandet ett samarbete med ett 40-tal utlandsmyndigheter och samarbetsavtal med 18 regionala partners. I /, , , , , , , , , , och finns särskild närvaro. Genom att erbjuda marknadskompletterande exportkredit- och investeringsgarantier ger () verksamhet svenskt näringsliv goda konkurrensförutsättningar på de internationella marknaderna. Verksamheten ska bedrivas så att den är självbärande . Efterfrågan på garantier hos EKN, som ökade kraftigt till följd av finanskrisen , vilken begränsade riskkapaciteten på den privata marknaden, har varit fortsatt hög. Efterfrågan har kommit från såväl stora som medelstora och små företag. För att underlätta kreditgivningen till svenska exportföretag beslutade att höja EKN:s exportkreditgarantiram från till och till . Exportkreditgarantiramen har därefter behållits på samma nivå. Även investeringsgarantiramen om har behållits. EKN lämnade 2012 garantier till ett värde av och garantiofferter till ett värde av . Motsvarande siffror 2011 var för garantier och för garantiofferter. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 affärer i 123 länder (2011: 126). EKN noterade 52 nya kunder 2012 (2011: 51). Fördelning av EKN:s 1 511 affärer 2012 mellan olika världsdelar och branscher. garanterade EKN exportaffärer till ett värde av och ställde ut garantiofferter till ett värde av . Det är en minskning med respektive en minskning jämfört med . Totalt uppgick EKN:s utnyttjande av exportkreditgarantiramen per till (2011: ). Ramutnyttjandet per var i stort sett oförändrat och uppgick till , varav var garantier. Investeringsgarantiramen utnyttjades per till , en minskning jämfört med per . EKN:s resultat uppgick till (2011: ). redovisade EKN ett överskott på (: överskott på ). Resultatet i EKN:s verksamhet beror på premieintäkter, försäkringsersättningar och avkastning i finansförvaltningen. Myndighetskapitalet uppgick till per . Nya garantier till medelstora och små företag minskade något och uppgick till (jämfört med 2,6 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 miljarder kronor 2011). Antalet kunder är 2013 cirka 200, vilket är ungefär detsamma som 2012. Kunderna finns spridda på 115 olika orter i . Det s.k. Exportlånet till små och medelstora företag introducerades som ett resultat av samarbetet mellan EKN, , Aktiebolaget (), och . garanterades lån för sammanlagt . Inga garantier har utfärdats under Exportlånet . EKN har samverkat med andra myndigheter och organisationer som arbetar med företagsutveckling och internationalisering, främst , Business , kommunernas näringslivsfrämjare och andra exportfrämjande aktörer. Aktiebolaget () erbjuder som marknadskompletterande aktör långfristiga exportkrediter, företagskrediter med långfristig löptid med direkt koppling till exportverksamhet och projektfinansiering till svensk exportnäring. På så sätt bidrar SEK till att stärka det svenska näringslivets internationalisering och konkurrenskraft. Därutöver administrerar SEK det statsstödda exportkreditsystemet, det så kallade CIRR-systemet (Commercial Interest Reference Rate), som baseras på avseende statsstödd exportkredit. lämnade SEK nya kundfinansieringar på , varav utgjorde direktutlåning till exportföretag och utgjorde exportkrediter till köparna av svenska varor och tjänster. Nyutlåningen till svenska exportföretag uppgick till och bestod av både direktutlåning till svenska exportföretag (10,) och exportkrediter till köparna av svenska varor och tjänster (27,). Rörelseresultatet 2012 var och . Det försämrade rörelseresultatet beror främst på lägre räntenetto, vilket i sin tur beror dels på lägre marginaler, dels på något lägre volymer. Nya regler vad gäller likviditetsplaceringar har påverkat marginalerna negativt . SEK:s resultat efter skatt var 708,8 miljoner kronor 2012 och . SEK hade en kärnprimärkapitaltäckningsgrad på . CIRR-systemet (Commercial Interest Reference Rate) med statsstödda exportkrediter gav 2012 ett överskott på (jämfört med ett överskott på 2011). gav CIRR- systemet ett överskott på . Systemet med statsstödda exportkrediter är mycket beroende av världsmarknadsläget och utvecklingen av räntorna på världsmarknaden. och kännetecknades marknaderna av oro och osäkerhet och påverkades av de finansiella kriserna i bland annat södra . Flera stora ekonomier och finansiella institutioner har fått sitt ratingbetyg sänkt. För att motverka finanskrisens effekter på företagens möjligheter att finansiera exportaffärer beslutade regeringen och att öka kapaciteten hos SEK att finansiera exportkrediter av svenskt intresse. Det skedde genom ett kapitaltillskott som ökade bolagets förmåga att finansiera affärer som privata banker tidigare skulle ha tagit hand om (prop. 2008/09:73). För att ytterligare stärka bolagets upplåningskapacitet skapades genom beslut (prop. 2008/09:86, bet. 2008/09:NU12, rskr. 2008/09:125) en möjlighet att mot marknadsmässiga villkor ta upp lån i (Riksgälden) och att erhålla statliga garantier för upplåning upp till högst . Åtgärderna har förlängts till att gälla även , med ändringen att SEK:s s.k. kreditgaranti för att erhålla statliga garantier för upplåning sänktes till . Låneramen hos Riksgälden, motsvarande , behölls oförändrad. EKN och SEK följer gemensamma riktlinjer för statsstödd exportfinansiering rörande miljöfrågor/social hänsyn, korruptionsfrågor och långsiktigt hållbar långivning till fattiga skuldtyngda länder. Arbetet med att uppdatera avseende hänsyn till miljö, sociala frågor och mänskliga rättigheter, Common Approaches, slutfördes . har EKN:s och SEK:s processer för miljö- och socialt ansvarstagande CSR-perspektivet har blivit en del av alla affärer. angående sektorsöverenskommelse för förnybar energi, klimatpåverkan och vattenprojekt slutfördes . Ansträngningarna fortsatte med dialog om OECD-reglerna med länder utanför OECD- kretsen. Stort fokus låg på statsstödda exportfinansiering och på att försöka få att via parallella förhandlingar implementera delar av kring statsstödd exportfinansiering. Insatser inom andra verksamhets- och utgiftsområden Ett flertal offentliga och privata aktörer, både nationella och regionala, är verksamma inom företags- och näringslivsutveckling där internationalisering utgör en viktig aspekt. samarbetar med dessa, t.ex. , , Verket för innovationssystem (), , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys), Swecare, aktörer med ansvar för regional tillväxt i länen och handelskamrar. lanserades regeringens strategi för utveckling och export av miljöteknik 2011–2014 (Miljöteknikstrategin), som har utarbetats i samarbete mellan Närings-, Utrikes- och Miljödepartementen. Regeringen har genom strategin, som genomförs i samarbete mellan berörda departement, tagit ett samlat grepp för att stödja utveckling och skapa goda förutsättningar för export av svensk miljöteknik – från forskning och utveckling via hemmamarknad till export. Regeringen föreslog i budgetpropositionen att , sammanlagt , ska avsättas inom utgiftsområde 24 Näringsliv för insatser inom miljöteknik . Inom ramen för strategin genomförde (Business ; tidigare ) 2012 och särskilda insatser för att främja export av svensk miljöteknik och förnybar energi i bl.a. , , och på tillväxtmarknader samt medverkade till att svensk miljöteknik presenterades vid och andra internationella mötestillfällen. Målgruppen för de särskilda insatserna är i 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 första hand små och medelstora företag. Det program som den tidigare Myndigheten för utländska investeringar i (Invest ), bedrev på miljöområdet, Cleantech, är också en insats inom strategin. Det bedrivs numera på Business . Inom ramen för strategin finansieras även insatser avseende hållbart stadsbyggande och miljötekniksamarbete inom ramen för det avtal som tecknades mellan och vid statsministerns besök i . utsåg regeringen en särskild samordnare inom för miljö- och energitekniksamarbetet med (MTK). Den särskilda samordnarens arbete utvärderades och visade ett gott resultat. Regeringen beslutade att förlänga och bredda samordnarens uppdrag med inriktning på miljötekniksamarbete med såväl och som med . Verksamheten bytte 2011 namn till internationella miljötekniksamordning (IMT). Med finansiering från utgiftsområde 23, Areella näringar, landsbygd och livsmedel, genomför särskilda insatser för främjande av export av svenska förädlade livsmedel. Målgruppen är i första hand små och medelstora livsmedelsföretag. En särskild satsning för att lyfta fram det svenska köket, både nationellt och internationellt, lanserades 2008 av Landsbygdsdepartementet genom projektet – det nya matlandet. I projektet deltar flera departement, myndigheter och organisationer, bl.a. I internationella utvecklingssamarbete spelar ömsesidigheten i handeln en viktig roll. Handeln med utvecklingsländer står i centrum i de pågående WTO-förhand- lingarna. Trade vid hjälper till att lösa de hinder som exportörer från låg- och medelinkomstländer kan möta på den svenska marknaden. (Business ; tidigare exportråd) har på ett 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 framgångsrikt sätt förberett och genomfört inordnandet av den verksamhet som Myndigheten för utländska investeringar i (Invest ) tidigare ansvarade för. Den nya gemensamma organisationen (Business ), som syftar till att skapa synergier för att stärka såväl exportsom investeringsfrämjandet, har trätt i kraft . Den kan ge företagen stöd oberoende vilken väg till internationalisering de väljer. Business har inom exportfrämjandet väl uppfyllt de målsättningar som och regeringen har fastställt genom det statliga uppdraget . Små och medelstora företag har fått tillgång till exportservice, kompetensutveckling och rådgivning, till exempel genom de regionala exportrådgivarna. Räckvidden för exportfrämjandet utomlands har behållits som tillgängligheten till exportrådgivning i och kompetensutvecklingen för små och medelstora företag har utökats. Det har inneburit bättre möjligheter för företagen att få stöd i sitt agerande på internationella marknader. Den särskilda satsningen på riktade exportfrämjande åtgärder, som har överenskommits mellan regeringspartierna och Socialdemokraterna (se avsnitt 2.4.1, ), har inneburit att den regionala exportrådgivningen har kunnat förstärkas, liksom insatserna för små och medelstora företag på tillväxtmarknader och andra prioriterade länder och inom framtidsbranscher samt att har kunnat vidareutvecklas. Den finansiella och ekonomiska krisen har påverkat Business arbete och resultat vad avser den företagsfinansierade verksamheten. Samarbetet mellan myndigheter, organisationer och regionala aktörer som arbetar med företags- och näringslivsutveckling samt främjande har fortsatt. Regeringens satsning på kommunikationsplattformarna SymbioCity och Symbio Care har inneburit att marknadsföringen av svensk miljöteknik respektive svensk hälso- och sjukvård i utlandet har samordnats och blivit tydligare för såväl utländska intressenter som för svenska företag. deltagande i i Yeosu i var ett framgångsrikt samarbetsprojekt mellan staten och näringslivets intressenter, där näringslivet tog en aktiv del. Omställningen av verksamhet innebär att regeringens satsningar på exportfrämjande verksamhet i tillväxtländer ökar. Den nya verksamheten bidrar till ett offensivt offentligt främjande i utrikesrepresentationen med särskilt fokus på affärsmöjligheter kopplade till offentlig upphandling i länder med hög tillväxt utanför . Genom delfinansiering av strategiskt riktade insatser har bidragit till ett förstärkt exportfrämjande på – för svenska små och medelstora företag – nya, ofta svårbearbetade, marknader i tillväxtländer. Genom att delfinansiera branschspecifika satsningar mot offentlig kund har bidragit till ökad precision i det offentliga exportfrämjandet. Den utfasning av delfinansiering av projektförberedande insatser som skett innebär att satsningarna på strategiskt riktade insatser kan öka . Enhetliga system för mål- och resultatuppföljning har utvecklats för den nya verksamheten. Svenska ambassader och konsulat har bidragit till att främja svenska ekonomiska intressen och svenska företags affärsmöjligheter i utlandet genom en löpande basverksamhet och särskilda aktiviteter i samverkan med Business och deltagande företag, vilka har inneburit goda möjligheter för exponering på olika marknader. Ett aktivt arbete för att hjälpa svenska företag att lösa handelshinder innebär förbättrade möjligheter att genomföra affärer. Främjandeplanerna som har införts för varje land har bidragit till att öka långsiktigheten och effektiviteten i främjandet. De har stärkt samplaneringen av aktiviteter runt om i världen liksom samordningen mellan affärsfrämjandet och främjandet av Sverigebilden. Myndigheten för utländska investeringar i (Invest ) bidrog 2012 genom sin verksamhet till utländska direktinvesteringar i från såväl mogna marknader som tillväxtmarknader samt till att stärka svenska kompetenskluster inom exempelvis IT och telekom och Life Science-området. annat medverkade myndigheten till att företaget gör en stor investering i . För investeringsfrämjandet innebär den nya organisationen tillgång till fler marknader och resurser. Business har därför potential att bli en ännu starkare partner till regionerna. Verksamheten kan ytterligare vässas för att öka intresset för som investeringsland med särskild inriktning på svenska styrkeområden och kompetenskluster. Den utökade exportkreditgarantiramen hos () och den förstärkta kapaciteten hos Aktiebolaget () har tillmätts stor betydelse av det svenska näringslivet. EKN och SEK har bidragit till det internationella arbetet i EU och . () har 2012 och på ett framgångsrikt sätt förenat målet om garantigivning för svensk exportindustri på gynnsamma villkor med restriktionen att verksamheten ska vara självbärande och i enlighet med gällande statsstödsregler. I spåren av finanskrisen och eurokrisen har EKN anlitats i många fler affärer och på tidigare oproblematiska marknader. växer ekonomin i andra delar av världen och den svenska exporten ökar på tillväxtmarknaderna. Detta ger nya möjligheter för svensk export. Tillsammans med ökad riskmedvetenhet hos företag och banker har detta lett till fortsatt hög efterfrågan på EKN:s tjänster. De exporterande företagens efterfrågan på garantier drivs av en återhämtning i exportindustrin. Kännedomen om EKN:s roll som exportfrämjare och kunskapen om EKN:s garantierbjudande fortsätter att vara hög hos stora svenska exportföretag och banker. EKN arbetar för att öka kännedomen hos små och medelstora företag och lokala bankkontor, i syfte att bredda kundbasen och underlätta för fler småföretag att exportera. Små och medelstora företags övergripande kännedom om EKN har därmed ökat. Aktiebolaget () har genom sin exportfinansiering medverkat i flera 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 viktiga affärer till förmån för svensk exportindustri. Efter den finansiella krisen hade SEK en fortsatt central roll som långivare till den svenska exportnäringen. De åtgärder som blev ett resultat av propositionen Åtgärder för förstärkt exportfinansiering (prop. 2008/09:86, 2008/09:NU12, rskr. 2008/09:125), har medfört att SEK haft bättre förutsättningar att stödja de svenska exportörerna i ett läge då bankerna på grund av den finansiella krisen inte hade möjlighet att bevilja företagen exportkrediter. Även om ingen av faciliteterna har utnyttjats har de haft betydelse som stödjande åtgärder för SEK:s tillgång på kapital och möjligheter att finansiera ett stort antal viktiga exportaffärer. Låneramen har varit mycket betydelsefull för verksamheten, i synnerhet för CIRR-systemet. (Riksgälden) har förlängt låneramen till SEK . Ett centralt inslag i handelsministerns vision om fördubblad export är en än mer dynamisk och integrerad EU-marknad. Den inre marknadens regelverk utgör en viktig drivkraft för strukturreformer på nationell nivå, vilket i nuvarande ekonomiska läge stärker behovet av en väl fungerande inre marknad. Den inre marknaden utgör en i det europeiska samarbetet och innebär fri rörlighet för varor, tjänster, personer och kapital mellan EU:s 28 medlemsstater samt genom även , och . Av den svenska varuexporten 2012 gick till den inre marknaden och av import kom därifrån. En väl fungerande inre marknad, med en väl fungerande rörlighet mellan berörda länder, skapar förutsättningar för att öka tillväxten, sysselsättningen och välfärden, såväl i som i EU i sin helhet. är regeringens expertmyndighet när det gäller EU:s inre marknad. Myndigheten har en central roll i efterlevnaden av den inre marknadens regelverk i . Myndigheten ska bistå andra myndigheter och kommuner i tillämpningen av EU-reglerna, liksom sprida information om den inre marknaden i syfte att företag och privatpersoner i större omfattning ska utnyttja de möjligheter 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 som den inre marknaden ger. Myndigheten ska också förse regeringen med expertstöd genom att tillhandahålla kvalificerade underlag och analyser, till grund bl.a. för utvecklingen av det EU-gemensamma regelverket. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac) Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac) är ansvarig myndighet för frågor om teknisk kontroll och är nationellt ackrediteringsorgan med ansvar för samordning av marknadskontroll samt för frågor om reglerad mätteknik. Swedacs arbete med kontroll av att varor och tjänster uppfyller gällande krav, förbättrar den inre marknadens funktionssätt och ger myndigheten en nyckelroll på den inre marknaden. påverkades arbetet på inremarknadsområdet bl.a. av Europeiska kommissionens meddelande om en andra inremarknadsakt, med tolv nyckelåtgärder inom fyra så kallade tillväxtmotorer inom områdena (a) integrerade nätverk, (b) personers och företags rörlighet över gränserna, (c) digital ekonomi och (d) socialt företagande, sammanhållning och konsumentförtroende. Åtgärderna syftar, liksom den första inremarknadsakten, till att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för den inre marknaden, KOM(2012) 573 (2012/13: FPM19).