prop · H1031d24 · 2013-09-18 00:00:00 — För att klara att ansluta den storskaliga vindkraftsutbyggnaden kring behöver ledningen mellan och Midskog förnyas, vilket planeras vara färdigt . Investeringen uppgår till , varav belastar treårsperioden. En ny ledning mellan Långbjörn och tar bort behovet av lokal produktionsbegränsning för att säkerställa driftsäkerheten. Vidare möjliggör ledningen anslutning av mer vindkraft. Investeringen uppgår till , varav belastar treårsperioden. I området mellan stationerna Hjälta och Nysäter finns planer på att etablera vindkraftsproduktion motsvarade 1 200 MW. Den lämpligaste anslutningspunkten Nysäter byggs därför ut till 2016. Investeringen uppgår till , varav belastar treårsperioden. För att ansluta ny vindkraftsproduktion kring södra byggs en ny station, Larv, till 2018. Investeringen uppgår till , varav belastar treårsperioden. I finns planer på att bygga vindkraft motsvarande 500 GW, vilket ställer krav på en ny stamnätsanslutning. Den nya stationen Hageskruv planeras att byggas utmed ledningen mellan och till 2016. Investeringen uppgår till , varav belastar treårsperioden. En ny vindkraftpark planeras vid . Med en förväntad effekt på 500 MW behövs en ny anslutning till stamnätet. Den nya stationen Högnäs (f.d. Granfors) planeras i anslutning till ledningen mellan Svartbyn och Stornorrfors till 2015. Investeringen uppgår till , varav belastar treårsperioden. I området kring ledningen mellan och Grundfors finns planer på att bygga vindkraft motsvarande 380 MW och det befintliga 130 kV-nätet i området har kapacitetsbrist, därför utreds möjligheten till att ansluta en ny stamnätstation () till Investeringen uppgår till , varav belastar treårsperioden. Nya vindkraftparker planeras mellan och , samt i ett senare skede även en vindkraftpark till havs sydost om . Den totalt installerade effekten beräknas till ca 1 000 MW, vilket föranleder en ny anslutningspunkt, stationen , i stamnätet till 2015. Investeringen uppgår till , varav belastar treårsperioden. Mot bakgrund av de omfattande planerna på vindkraftsutbyggnad i norra har även utrett det överföringsbehov som detta medför och vilka åtgärder som behöver vidtas. I ett första steg kommer åtgärder i form av seriekompensering av det s.k. snitt 1 att genomföras till 2017. Investeringen uppgår till i storleksordningen , varav belastar treårsperioden. planerar även för flertalet andra investeringar i det svenska stamnätet. För att omhänderta de omfattande effekthöjningar som planeras i planeras en ny ledning mellan Ekhyddan vid och Barkeryd vid . Ledningen är också betydelsefull för planerna på en ny elförbindelse mellan och fastlandet. Ledningen beräknas att tas i drift i förbindelsen NordBalt mellan och kommer att anslutas till 400 kV- stationen i . För att möjliggöra ett så stort ökat effektflöde till och upprätthålla en hög driftsäkerhet behöver 400 kV-nätet till att förstärkas. Två nya ledningar planeras att byggas och anslutas till . Dels en ledning mellan och som skulle kunna tas i drift 2023. Investeringen beräknas uppgå till , varav belastar treårsperioden. Dels en ledning mellan och som skulle kunna tas i drift 2023. Investeringen beräknas uppgå till , varav belastar treårsperioden. För att öka överföringskapaciteten över det s.k. Västkust-snittet planeras en ny ledning mellan och . I området planeras även nya vindkraftparker som behöver anslutas till stamnätet. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 ledningen kan komma att ske 2020/21. Investeringen uppgår till , varav belastar treårsperioden. Sydvästlänkens södra anslutningspunkt kommer att vara stationen i Hurva. För att kunna utnyttja Sydvästlänkens fulla kapacitet behöver anslutande 400 kV-nät förstärkas. Förstärkningen innebär nya ledningar dels mellan Hurva och (2020), dels mellan och (2021), eftersom de befintliga stolparna inte klarar av vikten av den nya ledningen. Investeringarna beräknas uppgå till varav belastar treårsperioden. En spänningshöjning från till från norrut vidare mot och planeras. Den nya ledningen mellan och är en del av denna plan. Sträckan Karlsund–Lindbacka planeras tas i drift i samband med att Sydvästlänken tas i drift 2015 och sträckan Lindbacka–. Investeringen uppgår till , varav belastar treårsperioden. planerar även en förnyelse av ledningarna mellan Krångede och Hornsdal. Investeringen uppgår till , varav belastar treårsperioden. För att möjliggöra de framtida effekthöjningarna i Forsmarks kärnkraftverk planeras en ny ledning mellan Forsmark och Råsten. Ledningen kan komma att tas i drift . Efter nätförstärkningarna är Forsmark anslutet med två redundanta ledningar till stamnätet för en bibehållen driftsäkerhet. Investeringen uppgår till , varav belastar treårsperioden. En ny ledning mellan Råsten och Östfora (tidigare Hamra 2) planeras till 2019/20, primärt för Forsmarks effekthöjning. Investeringen uppgår till , varav belastar treårsperioden. En ny ledning mellan Forsmark och Stackbo planeras till 2019/20, primärt för effekthöjningarna i Forsmark. Tidplanen för effekthöjningen av block 3 i Forsmark är dock under omprövning. Investeringen uppgår till , varav belastar treårsperioden. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 En ny ledning /19 mellan Råsten och Gråska ingår även som en del av de nödvändiga förstärkningarna i östra för att möjliggöra effekthöjningarna i Forsmark. Investeringen uppgår till , varav belastar treårsperioden. Effekthöjningarna i Forsmark och vindkraftsutbyggnaden i och övriga kommer att resultera i ett effektöverskott i och . För att upprätthålla en hög överföringskapacitet genom det s.k. snitt 2 och minska risken för överlaster i norra , och planeras en ny tvärgående förbindelse mellan och . En ledning mellan och Dingtuna () planeras till 2021. Investeringen uppgår till , varav belastar treårsperioden. För att minska risken för överlaster i norra planeras en ny ledning till 2021 mellan och . Investeringen uppgår till , varav belastar treårsperioden. För att höja driftsäkerheten planeras en förnyelse av stationerna (2015), (2014), Stackbo (2016), (2018), (2018), Gråska (2016), (2014) och Forsmark (2016–2018) till en total summa av varav belastar treårsperioden. Vidare planeras det nya stationer i Råsten (2016/17), Östfora (2017/18), Djuptjärn (2015), Hjälta (2016), (2015/16) och Karlslund (f.d. Lindbacka 2) (2015) till en total summa av varav belastar treårsperioden. Reinvesteringar i reaktorer och nybyggnation av reaktorer i och Grundfors ( 2014) för att reglera spänningsnivåerna i stamnätet planeras till en total summa av varav belastar treårsperioden. En ny landsomfattande datakommunikationslösning för överföring av realtids- i stamnätet ska tas Investeringen beräknas till , varav belastar treårsperioden. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Tabell 3.37 Investeringsplan för Investeringar exkl. SwePol Link, Amortering av externa lån Regeringens förslag: Den investeringsplan som har föreslagit för perioden –2016 godkänns. Skälen för regeringens förslag: Regeringen anser att den nu redovisade investeringsplanen för Svenska kraftnäts verksamhetsområde för treårsperioden –2016 ska godkännas. Investeringsverksamheten inom kan därigenom planeras med relativt god framförhållning. Regeringen är medveten om att tidsmässiga förskjutningar, som kan påverka investeringsnivåerna de enskilda åren, kan förekomma. Regeringen har inget att erinra mot de överväganden och förslag om verksamhetens mål och inriktning som presenteras i Svenska kraftnäts treårsplan. Regeringen konstaterar dock att de väsentligt ökande investeringsvolymerna ställer ökade krav på planering, analys av resursåtgång samt uppföljning och kontroll i verksamheten. Regeringen betonar därför vikten av att redovisar ekonomiska bedömningar, motiv för och konsekvenser av investe- ringar, underlag för prioriteringar och utfall av föregående investeringsplan. ska uppnå en räntabilitet på justerat eget kapital4, efter schablonmässigt avdrag för skatt, på under en konjunkturcykel, exklusive resultatandelar från avyttringar i intresseföretag samt eventuellt över eller underskott från verksamhet avseende elcertifikat och ursprungsgarantier. ska högst ha en skuldsättningsgrad5 på . En ökad skuldsättningsgrad jämfört med motiveras av den ökade investeringsnivån i Svenska kraftnäts verksamhet. Som riktlinje för utdelning och skattemotsvarighet gäller krav på av årets resultat för affärsverkskoncernen. Kostnadseffektiviteten bör liksom vara minst lika hög som i jämförbara företag. har inlett en översyn av Svenska kraftnäts ekonomiska mål mot bakgrund bl.a. av de stora omvärldsförändringar i form av krav på stora 4Justerat eget kapital definieras som genomsnittet av in- och utgående bundet eget kapital samt av det fria egna kapitalet. 5Med skuldsättningsgrad avses räntebärande skulder dividerat med justerat eget kapital inklusive minoritetsandelar. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 investeringar och därmed kapitalbehov som affärsverket står inför. Det är ännu för tidigt att slå fast nya ekonomiska mål, men målen kommer fortsättningsvis att mätas och utvärderas över en längre tidsperiod , som tidigare, för att skapa förutsättningar för långsiktiga beslut. För att säkerställa att affärsverket bär sina egna kostnader behöver en kostnad på kapitalet beräknas och utifrån detta utformas nya avkastningsmål. Vidare är inriktningen att affärsverkets avkastningskrav framöver kommer att mätas på operativt eller sysselsatt kapital i stället för som på eget kapital, så att fokus riktas på avkastning i den operativa verksamheten. Nya beräkningar över det operativa kapitalet i syfte att redovisa ett mer rättvisande marknadsvärde än med dagens metodik behöver därför tas fram av . Det finns ett mål för skuldsättningsgraden i , men då som affärsverk inte är skyldiga att betala bolagsskatt är dess kapitalkostnad oberoende av kapitalstrukturen. För att garantera stabilitet och motståndskraft mot en eventuell svag ekonomisk utveckling bör därför kapitalstrukturen i stället styras med hjälp av ett räntetäckningsgradsmått och nettoskuld i förhållande till EBITDA (rörelseresultat inklusive avskrivningar). Nivåer för de nya ekonomiska målen samt den exakta utformningen av dessa planeras att fastställas , då även en djupare analys av Svenska kraftnäts utdelningsnivå genomförts. Tills vidare styrs därför Svenska kraftnäts verksamhet med befintliga ekonomiska mål. finansierar sin nätverksamhet och balanstjänst genom avgifter. Kostnaderna för att utveckla och förvalta stamnätet betalas framför allt av Svenska kraftnäts nätkunder genom den s.k. effektavgiften, som är den ena av nättariffens två komponenter. Nättariffens andra komponent, energiavgiften, finansierar verkets kostnader för att ersätta de nätförluster som sker vid överföring av el. Därutöver sker viss finansiering även genom flaskhalsintäkter och s.k. transitintäkter. tar även ut en avgift för att täcka kostnader för utfärdande och kontoföring av elcertifikat respektive ursprungsgarantier för el. har kunnat hålla internationellt sett låga och stabila överföringsavgifter. Nätverksamheten är den verksamhetsgren som huvudsakligen bidrar till att uppfylla Svenska kraftnäts avkastningskrav. Nätkundernas kostnader har höjts och kommer även behöva höjas framöver för att möta Svenska kraftnäts höga investeringstakt. –2016 bedöms höjningen motsvara respektive . En stor andel av nätkostnaderna bärs på förbrukningssidan. överväger att öka den relativa kostnadsbördan för elproducenterna eftersom flera av nätutbyggnaderna görs för att förbättra förutsättningarna för handeln med el. har en intäktsram fastställts för Svenska kraftnäts del för de nätkoncessioner som innehas i verksamheten. 4 för för . Avgiftsinkomsterna prognostiseras för åren 2014–2016 i tabell 3.38. Tabell 3.38 Avgiftsintäkter vid Enligt Svenska kraftnäts investeringsplan –2016 förväntas utdelningen bli 2014 baserat resultat vid ett avkastningskrav på justerat eget kapital, efter schablonmässigt avdrag för skatt, på exklusive resultatandelar från avyttringar i intresseföretag samt eventuellt över eller underskott från verksamhet avseende elcertifikat och ursprungsgarantier. Aktuellt års utdelning inlevereras nästkommande verksamhetsår. Det beräknade resultatet samt utdel- ningen och skattemotsvarigheten från under budgetåren 2014–2016 redovisas i tabell 3.39 givet ett utdelningskrav på av verksamhetsårets resultat. Som framgår ovan pågår dock en översyn av Svenska kraftnäts ekonomiska mål. Tabell 3.39 Beräknade inleveranser från Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att låta ta upp lån i och utanför till ett även att låta placera likvida medel i och utanför . Regeringen bemyndigas att besluta om delägarlån om högst till förmån för bolag i vilka förvaltar statens aktier. Regeringen bemyndigas att besluta om förvärv och bildande av bolag som ska verka inom svenska kraftnäts verksamhetsområde intill ett belopp om samt avyttra aktier intill ett belopp om . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 21 Skälen för regeringens förslag: Bemyndigandet om att låta få rätt att ta upp lån i och utanför inom en sammanlagd ram om ska främst täcka lånebehovet inom investeringsverksamheten. I och med den ökade investeringsvolymen finns ett behov av en utökad låneram. Regeringen föreslår även att bemyndigar regeringen att låta placera likvida medel i och utanför i enlighet med nu gällande ordning. Vidare föreslås att regeringen bemyndigas att lämna delägarlån till bolag där förvaltar statens aktier intill ett belopp om . Liksom tidigare avser regeringen att delegera denna rätt till . Regeringen kommer att kräva full ersättning för statens risk i samband med borgensteckning eller långivning. föreslås att regeringen ska kunna besluta om förvärv av aktier eller bilda bolag intill ett belopp om samt bildande av bolag ska ske inom ramen för Svenska kraftnäts verksamhetsområde. Regeringen avser liksom tidigare att delegera denna rätt till .