prop · H1031d11 · 2013-09-18 00:00:00 — ska även ta fram en vägledning till stöd för kommunerna som ska vara klar . Förebyggande insatser riktade mot äldre kan medföra stora vinster, både hälsomässiga och ekonomiska, för såväl den enskilda människan som för samhället. Det är särskilt viktigt att skapa stödjande miljöer och mötesplatser för äldre och deras anhöriga samt att vidareutveckla samverkan med föreningslivet. Regeringen anser att det är angeläget att det hälsoförebyggande arbetet på lokal och regional nivå förstärks och utvecklas. Av dessa skäl gav regeringen i uppdrag att administrera och vetenskapligt pröva försöksverksamhet med hälsocoacher. Syftet med verksamheterna är att studera om upprepade motiverande samtal, och ett erbjudande om brett utbud av aktiviteter, bidrar till positiva livsstilsförändringar och hälsa bland personer med lättare sjuklighet i åldrarna 60–. Verksamheten följs fortlöpande upp och kvalitativa data samlas in för att få en djupare förståelse för uppfattningar och attityder för hälsa och livsstil/livsstilsförändringar. En hälsoekonomisk utvärdering ska utföras. För att säkert kunna uttala sig om de långvariga effekterna avser regeringen att ge institutet i uppdrag att –2015 genomföra ytterligare en uppföljning av verksamheten. Åtgärdsprogram för personer med nedsatt beslutsförmåga För att stärka utvecklingen av en värdig vård och omsorg för personer med nedsatt beslutsförmåga behöver alla möjligheter att undvika begränsningar eller tvång användas. Därigenom minskar också rättsosäkerheten. Det kan handla om att förebygga risker t.ex. genom bättre bemötande, andra behandlingsmetoder, miljöåtgärder, åtgärder mot olämpliga läkemedelskombinationer, utbildningsinsatser, uppföljning och kontinuerligt förbättringsarbete. Regeringen har beslutat om ett åtgärdsprogram . Som en del av detta har bl.a. i uppdrag att följa upp hur vården och omsorgen om vuxna personer med nedsatt beslutsförmåga som kommunerna ansvarar för är utformad. Även stödet till anhöriga till personer med nedsatt beslutsförmåga ska beskrivas. I uppdraget ingår att särskilt beskriva vilka arbetssätt och metoder som används i vården och omsorgen av personer som har beteendemässiga störningar. Handisam har regeringens uppdrag att i samverkan med stödja utvärderingar av miljöanpassningar, teknik och användning av hjälpmedel. I uppdraget ingår att ta fram informationsmaterial som beskriver den tekniska utvecklingen inom området, vilken kan användas som vägledning vid upphandling i syfte att underlätta införande av teknik med nya eller förbättrade funktioner. Svenskt Demenscentrum har beviljats medel att ta fram en it-anpassad handbok som kan ge stöd bl.a. för bedömningar, val av stödinsatser, planering och uppföljning. Regeringen avser att avsätta till Svenskt Demenscentrum till insatsen. I regleringsbrevet kommer Inspektionen för vård och omsorg () ges i uppdrag att genomföra en särskild tillsynsinsats avseende verksamheter där vuxna personer med nedsatt beslutsförmåga bor eller vistas. ska särskilt granska hur verksamheterna bedriver sitt kvalitetsarbete och säkrar att uppnådda goda resultat i form av åtgärder som stöder en vård och omsorg med så få inslag som möjligt av både begränsningar och tvång blir varaktiga. Vårdforskning är av central betydelse för att utveckla vården och omsorgen och för att förbättra befolkningens hälsa. Vårdforskningen ser ofta individen ur ett socialt perspektiv och är därför ett viktigt komplement till det traditionellt medicinska perspektivet i forskningen. Forskning om vårdens arbetsorganisation och personalens arbetsmiljö har betydelse både för kvaliteten i vården och omsorgen och för ett hälsosamt arbetsliv. Medicinsk vårdforskning och en mer omsorgs- och samhällsorienterad vårdrelaterad forskning behöver kopplas samman, t.ex. genom inrättande av transnationella miljöer och genom satsningar där forskare från olika bakgrund arbetar tillsammans. Det innovativa praktiknära forskningssamarbetet stärks. Regeringens satsning på forskning om åldrande och hälsa genom och för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) byggs ut ytterligare 2014, i linje med förslag i Forsknings- och innovationspropositionen (prop. 2012/13:30) Vidare föreslås Forte avsätta ytterligare medel för vårdforskning 2014 (se även avsnitt 10.5.3). Regeringen hittillsvarande satsning på äldreforskning om samt stödet till datainsamling i den nationella studien study on Ageing and Care (SNAC) med fortsätter. 7.5.3Den sociala barn- och ungdomsvården Regeringen kommer även fortsättningsvis att prioritera de särskilda satsningar som påbörjats för att kvalitetsutveckla den sociala barn- och ungdomsvården i linje med de intentioner som regeringen slagit fast i propositionen Stärkt skydd för barn och unga (prop. 2012/13:10). Vidare ska de nya bestämmelserna i socialtjänstlagen, som trädde i kraft , följas upp. Regeringen ser det som angeläget att göra mer synlig och tillgänglig för alla barn och unga samt att kan arbeta mer förebyggande. En annan angelägen uppgift är att bidra till en god kvalitet och ökad rättssäkerhet genom en långsiktig satsning på huvudmännens arbete med kompetensutveckling av personalen som arbetar inom den sociala barn- och ungdomsvården. Oerfarna handläggare måste få stöd och handledning. Vidare krävs en satsning på specialistutbildning. Regeringen har tagit emot ett förslag från om trygg och säker vård för barn och unga. Regeringen bereder förslagen inom ramen för arbetet med att kvalitetsutveckla den sociala barn- och ungdomsvården. Enligt regeringens bedömning behövs bl.a. kunskap om våld och andra övergrepp mot barn. Regeringen avser därför att ge stöd för samordning och spridning av kunskap mot våld mot barn. Placerade barn har sämre hälsa än övriga barn och använder betydligt mer psykofarmaka än övriga barn. Regeringen avser att ge Social- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 styrelsen i uppdrag att genomföra en fördjupad studie kring användningen av psykofarmaka bland placerade barn och unga. Arbetet med evidensbaserad praktik inom och den sociala barn- och ungdomsvården fortsätter. Ett fortsatt stöd behövs till det regionala samarbetet och de regionala utvecklingsledarna som ansvarar för att säkra en socialtjänst baserad på evidensbaserad praktik i den sociala barn- och ungdomsvården. Regeringens satsning på öppna jämförelser kommer även fortsättningsvis att vara betydelsefull i utvecklingsarbetet. redovisar nationella öppna jämförelser av den sociala barn och ungdomsvården och utvecklar kontinuerligt nya indikatorer i syfte att utveckla jämförelserna av kvalitet och för att ge bättre förutsättningar att följa utvecklingen. Regeringen avser även att arbeta vidare för att statistiken ska utvecklas avseende barn och unga inom samhällsvården. Arbetet med barn och unga som far illa eller riskerar att fara illa, och deras familjer, är ett av svåraste uppdrag. Ofta innebär det svåra bedömningar, som kan vara livsavgörande för barn, ungdomar och föräldrar. Personalens kompetens och erfarenhet är därför avgörande för att kunna uppnå rättsäkerhet och upprätthålla en god kvalitet på arbetet. beslutade regeringen propositionen Vissa frågor om behörighet för personal inom hälso- och sjukvården och (prop. 2012/13:175). Regeringen föreslår att det ska införas krav på behörighet för att få utföra vissa uppgifter inom den sociala barn- och ungdomsvården. Vidare föreslås att socialnämndens ansvar tydliggörs för att den handläggare som självständigt utför sådana uppgifter har tillräcklig erfarenhet för uppgiften. Syftet med att reglera behörighet är att skapa en långsiktig garanti för att arbetsuppgifter utförs av personal med viss formell kompetens. Genom att tydliggöra vilken kompetens som behövs för detta arbete ökar förutsättningarna för att barn och unga får lämpliga insatser. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Lagändringarna föreslås träda i kraft . För att stärka och stödja kommunerna i sitt arbete med kompetensutveckling av personal inom den sociala barn- och ungdomsvården har regeringen beslutat om en långsiktig satsning –2016. har fått i uppdrag att fördela särskilda medel för att stärka kommunernas arbete med att utveckla kompetensen inom den sociala barn- och ungdomsvården. Uppdraget ska slutredovisas . En synlig och tillgänglig socialtjänst för barn och unga Föräldrar, barn, intresseorganisationer och andra som kommer i kontakt med har ett självklart intresse av att kunna ta del av bestämmelser som reglerar den sociala barn- och ungdomsvården. Barn och unga behöver känna till vart de ska vända sig bl.a. för att få veta vilket stöd de har rätt till om det uppstår behov av insatser. De ska också på ett lättillgängligt sätt nå i en akut situation. I propositionen Stärkt stöd och skydd till barn- och unga (prop. 2012/13:10) betonar regeringen vikten av en synlig och tillgänglig socialtjänst för barn och unga. Regeringen har därför gett i uppdrag att utforma och sprida information till barn och unga om och dess verksamhet. Lyssna på barn och unga Regeringen anser att det är särskilt angeläget att kontinuerligt följa barns upplevelser av sin placering. Att få en bild av hur barn och unga själva uppfattar den sociala barn- och ungdomsvården är en betydelsefull kunskap som kan utveckla kvaliteten i verksamheten. Det är också en förutsättning för att kunna utveckla och säkerställa en trygg och säker vård för barn och unga. Familjehem omfattas dock inte av frekvenstillsyn och det är angeläget att även dessa barn får komma till tals. Som ett första steg i arbetet med att utveckla brukarundersökningar i den sociala barn- och ungdomsvården har därför fått regeringens uppdrag att ta fram en modell för att lyssna på barn i familjehem i syfte att låta dem förmedla sina upplevelser om sin vistelse i familjehemmet. Modellen ska testas i en pilotundersökning och ska göra en analys av hur den skulle kunna användas i återkommande och regelbundna undersökningar. Uppdraget ska genomföras i samverkan med och redovisas . Fler placeringsalternativ för barn och ungas boende, vård och fostran Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare (2012:07) med uppdrag att se över lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga, LVU (dir. 2012:79). Det huvudsakliga uppdraget är att göra en övergripande översyn av bestämmelserna om tvångsvård. Regeringen fattade beslut om att komplettera utredningens uppdrag till att även omfatta en översyn av olika former av placeringsalternativ för barn och ungas boende, vård och fostran enligt SoL och LVU samt att lämna förslag till fler alternativ än vad som finns . Syftet med utredningen är att ytterligare stärka barnrättsperspektivet och rättssäkerheten för barn och unga som tvångsvårdas enligt LVU samt bidra till kvalitetsutveckling inom den sociala barn- och ungdomsvården med särskilt fokus på tvångsvård. Ett delbetänkande i denna del ska lämnas . Tiden för en slutredovisning av uppdraget har förlängts till . har en viktig roll i arbetet att förebygga att unga hamnar i utanförskap, missbruk och kriminalitet. Bl.a. behöver vidta tidiga insatser i samverkan med myndigheter och andra berörda. Regeringen har vidtagit flera insatser för att förbättra samordningen mellan berörda aktörer i samhället när det gäller unga i riskzonen. Ett exempel är arbetet med sociala insatsgrupper. fick i uppdrag att aktivt stödja arbetet med sociala insatsgrupper. Arbetet med att stimulera till fortsatt spridning och utveckling av detta arbetssätt kommer att fortsätta . (SiS) har avslutat ett regeringsuppdrag som syftat till att förbättra utslussningen av ungdomar och unga vuxna från SiS institutioner. En av de viktigaste slutsatserna från uppdraget är att det måste finnas strukturerade verkställighetsplaner för de som slussas ut från institutionerna och individuella uppföljningar för att följa eventuella återfall i kriminalitet och missbruk. Med anledning av det ökande antalet asylsökande ensamkommande barn, som i många fall placeras i HVB-hem, har i regleringsbrevet fått i uppdrag att närmare belysa och kartlägga de behov som dessa barn har. Myndigheten ska beskriva en eventuell problembild och dess omfattning samt analysera om barnens behov möts. ska överväga förslag på åtgärder och redovisa dessa . Regeringen har gett och Specialpedagogiska skolmyndigheten i uppdrag att tillsammans utveckla och pröva en strukturerad modell för skolverksamheten inom SiS. Modellen ska, genom samverkan mellan olika aktörer, skapa bättre förutsättningar för en obruten skolgång och god förankring i skolan för de ungdomar som vårdas inom SiS. Med utbildning avses både skolgången under institutionsvistelsen och den undervisning som sker efter utskrivning. Modellen ska följas upp och utvärderas. Uppdraget ska slutredovisas . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Inom ramen för arbetet med att effektivisera kunskapsstyrningen inom hälso- och sjukvården och kommer även vissa angränsande familjefrågor analyseras. Avsikten är inte att ändra mål och inriktning av verksamheten, utan endast att belysa möjligheten av en mer effektiv och ändamålsenlig organisation för dessa frågor. Utredningen om ekonomi och föräldrasamarbete vid särlevnad konstaterar i sitt betänkande (SOU 2011:51) att många särlevande föräldrar saknar information, kunskap och stöd rörande ekonomi och barns försörjning. Brist på kunskap och stöd i dessa frågor riskerar att förstärka konflikter mellan separerade föräldrar. Regeringen föreslår därför i propositionen Förstärkta samarbetsavtal (prop. 2012/13:189) att kommunernas samarbetssamtal som berör vårdnad, boende och umgänge ska utökas till att även omfatta frågor som rör barnets försörjning. Förslaget innebär att kommunen ges ett utökat ansvar för att informera föräldrarna och försöka få dem att enas i dessa frågor med barnets bästa som utgångspunkt. Barn behöver nära och goda kontakter med båda föräldrarna även om dessa inte är sammanboende. Föräldrarna har ett gemensamt ansvar för att barnets behov av umgänge med den andre föräldern tillgodoses så långt som möjligt. Regeringen har i regleringsbrevet gett i uppdrag att redovisa hur kommunerna hanterar domstolars beslut om umgängesstöd samt på vilket sätt och i vilken utsträckning kommunerna lever upp till sina åtaganden. ska samråda med och även redovisa barns erfarenheter av umgängesstöd. Av redovisningen ska även framgå hur samrådet skett och hur barns erfarenheter har samlats in. Uppdraget ska redovisas . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 har fått i uppdrag att kartlägga i vilken utsträckning och i vilka situationer socialnämnden tillämpar möjligheten att väcka talan om vårdnadsöverflyttningar i samband med att det förekommer våld i familjen eller där den ena vårdnadshavaren har dödat den andra. I uppdraget ingår att kartlägga vilka rutiner och riktlinjer som finns i kommunerna samt att bedöma om det behövs ytterligare åtgärder. Uppdraget ska redovisas . Det är oklart i vilken uträckning socialnämnderna uppmärksammar frågan om nationella adoptioner. Regeringen gav därför 2013 i uppdrag att kartlägga vid vilka situationer och i vilken utsträckning socialnämnderna väcker frågan om nationell adoption av barn som är eller kan komma att bli placerade i samhällsvård och, om frågan inte väcks trots att adoption skulle kunna vara lämplig utifrån vad som är bäst för barnet, orsakerna till detta. ska utifrån kartläggningen överväga om åtgärder behöver vidtas för att socialnämnderna ska uppmärksamma frågan i högre utsträckning än . Om så är fallet ska ta ställning till på vilket sätt detta bör ske. Uppdraget ska redovisas . Att ta emot ett barn vars bakgrund och tillvaro före adoptionen delvis är okänd, ställer stora krav på föräldrarna och det är viktigt att föräldrarna är väl förberedda. fick därför regeringens uppdrag att uppdatera det utbildningsmaterial som används i den obligatoriska föräldrautbildningen inför internationell adoption, handboken för handläggning vid nationell och internationell adoption m.m. Myndigheten för internationella adoptionsfrågor () har stärkt det praktiska stödet till adopterade som söker sitt ursprung genom att ta fram och tillgängliggöra kvalitetssäkrad information och vägledning. Ekonomiskt bistånd är välfärdssystemets yttersta skyddsnät och syftar till att träda in under korta perioder av försörjningsproblem när andra försörjningsmöjligheter är uttömda. Den enskilde ska genom biståndet tillförsäkras en skälig levnadsnivå. Arbetslöshet och avsaknad av arbetslöshetsförsäkring är en vanlig orsak till behovet av ekonomiskt bistånd. Det är viktigt att den enskilde får stöd att komma in på arbetsmarknaden eller komma tillbaka till arbete, men det är även viktigt att relevanta krav ställs på individen att hitta en långsiktig egen försörjning. såväl som Arbetsförmedlingen har i detta sammanhang en viktig funktion att fylla för att motverka långtidsarbetslöshet och bidra till svaga gruppers etablering på arbetsmarknaden. Uppföljning av arbetslösa med ekonomiskt bistånd I regeringens budgetproposition aviserades att det finns behov av reformer för att tydliggöra de krav som gäller för alla som uppbär arbetsmarknadsrelaterade ersättningar eller ekonomiskt bistånd samt att uppföljningsåtgärderna i de olika regelverken, där så är möjligt, bör vara likartade. Regeringen har för avsikt att tillsätta en utredning som syftar till att se över socialnämndernas möjligheter att på ett bättre och tydligare sätt kunna ställa krav på att biståndsmottagare med arbetsförmåga aktivt söker arbete och deltar i aktiviteter, som syftar till att stärka förmågan till egen försörjning. Utredningen ska i detta sammanhang belysa hur krav på aktivt arbetssökande och möjligheter till sanktioner kan förenas med barnperspektivet. Vidare finns det behov av att säkerställa en god kommunikation mellan socialtjänst och Arbetsförmedlingen genom förbättrade rutiner för samverkan. Genom sådana rutiner kan mer effektivt följa upp biståndsmottagarnas arbetssökande och aktivitet inom arbetsmarknadsprogrammen. Regeringen avser därför att ge ett gemensamt uppdrag till och Arbetsförmedlingen, att ta fram modeller för samverkan mellan och Arbetsförmedlingen. Exempel på sådana samverkansmodeller skulle sedan kunna spridas i form av utvecklingsprojekt. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 Regeringen avser också att besluta om nödvändiga förordningsändringar för att ge bättre möjligheter att ta del av uppgifter i den aktivitetsrapport som arbetslösa biståndsmottagare ska lämna in till Arbetsförmedlingen. E-delegationens projekt angående ekonomiskt bistånd som syftar till att göra det möjligt för att få direktåtkomst till relevanta underlag inför beslut om ekonomiskt bistånd bör noggrant följas. På så sätt kan handläggningstider förkortas, risken för felaktiga utbetalningar minska och rättssäkerheten stärkas. Kunskapsbaserat arbete inom ekonomiskt bistånd arbete bör i ökad utsträckning baseras på bästa tillgängliga kunskap om vilka arbetssätt och insatser som bidrar till långsiktiga lösningar på människors försörjningsproblem. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att ta fram systematiserad kunskap om de metoder och handläggningsrutiner som tillämpas av i syfte att stärka biståndsmottagares förmåga till självförsörjning. Fritidspeng som stöd till barn i ekonomiskt utsatta familjer Barn i ekonomiskt utsatta familjer deltar inte i organiserade fritidsaktiviteter i samma utsträckning som andra barn. I syfte att förbättra möjligheterna för dessa barn att delta i fritidsaktiviteter avser regeringen att införa en fritidspeng. Avsikten är att fritidspengen ska rikta sig till barn i hushåll som har haft ekonomiskt bistånd eller längre. Fritidspengen ska uppgå till högst per barn och år och ska täcka utgifter för deltagande i kontinuerliga fritidsaktiviteter. Regeringen avser att utreda hur fritidspengen närmare ska regleras. Regeringen avser att föreslå att fritidspengen införs . med att kunskapen om och användningen av kunskapsbaserade metoder ökat. Inte minst har nationella riktlinjer för missbruks- och beroendevården, som publicerades , bidragit till denna utveckling. påbörjade regeringen ett långsiktigt utvecklingsarbete i samverkan med Kommuner och Landsting. Den bärande idén är att kommuner och landsting ska ta ett gemensamt ansvar för utvecklingen av missbruks- och beroendevården och tillsammans utveckla en långsiktig struktur för kunskapsförsörjningen. Utvecklingsarbetet har fått namnet Kunskap till praktik. Utvecklingsarbetet ligger i linje med den inriktning som regeringen lagt fast i propositionen En samlad strategi för alkohol-, narko- tika-, dopnings- och tobakspolitiken (prop. 2010/11:47), som sträcker sig över perioden –2015 (se avsnitt 9). Ett av strategins långsiktiga mål är att personer med missbruk eller beroende ska ha ökad tillgänglighet till vård och stöd av god kvalitet. Med propositionen God kvalitet och ökad tillgänglighet inom missbruks- och beroendevården (prop. 2012/13:77, bet. 2012/13:SoU18, rskr. 2012/12:221), som regeringen beslutade om , avser regeringen skapa förutsättningar för en fortsatt positiv utveckling. Den svenska missbruks- och beroendevården ska vara kunskapsbaserad och insatser krävs för att kontinuerligt utveckla kvaliteten på vård- och behandlingsinsatserna. Kunskapsguiden är en nationell plattform som förvaltas av och syftar till att underlätta inhämtning och spridning av kunskap inom områdena psykisk ohälsa samt vård och omsorg om äldre. fick i uppdrag att utvidga kunskapsguiden till att även omfatta missbruks- och beroendevården. har också i uppdrag att, i samband med översynen av specialistindelning för läkare, överväga en ny specialitet i beroendemedicin. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) betonar regeringen behovet av tvärvetenskaplig, praktiknära forskning, bl.a. om olika insatsers effekter. –2016 kommer för hälsa, arbetsliv och 7.5.6Missbruks- och beroendevården välfärd att avsätta ytterligare Bättre kunskap, kvalitet och kompetens Missbruks- och beroendevården är ett område som utvecklats positivt i takt utöver de som redan är öronmärkta för området alkohol, narkotika, dopning och spel. Att stärka och utveckla former för en långsiktigt hållbar brukarmedverkan är för reger- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 9 ingen ett prioriterat område i utvecklingen av en kunskapsbaserad praktik. Ett område där det finns behov av ökad kunskap är läkemedelsassisterad behandling vid opiatberoende. Regeringen har därför gett ett brett uppdrag som syftar till att öka kunskapen om tillgänglighet och omfattning av sådan behandling, förskrivning av de aktuella läkemedlen både inom och utanför programmen och eventuellt läckage där läkemedel som skrivs ut inom programmen säljs vidare. Det är också angeläget att få ökad kunskap om de dödsfall som bedöms vara relaterade till dessa läkemedel. Uppdraget ska slutredovisas . Verksamheten vid hem för vård eller boende (HVB) spänner över allt från boendelösningar med omvårdnadsinslag till kvalificerad behandling i slutna former. Det är stora skillnader i innehåll och kvalitet mellan olika verksamheter. har fått i uppdrag att föreslå vilka kvalitetskrav som ska gälla för HVB för personer med missbruks- eller beroendeproblem. De behandlingsmetoder som i nationella riktlinjer för missbruks- och beroendevården bedömer ha evidens bör enligt regeringen komma till uttryck i de kommande kvalitetskraven. Uppdraget ska redovisas . utveckling som individens rättssäkerhet, liksom kraven på kvalitet, dokumentation och uppföljning på individ-, verksamhets- och nationell nivå säkerställs. De som söker vård kommer i regel snabbt i kontakt med vården. För personer med opiatberoende kvarstår dock alltför stora skillnader mellan landstingen när det gäller tillgång till läkemedelsassisterad behandling. har därför i uppdrag att granska situationen i de landsting där tillgängligheten till sådan behandling brister och lämna förslag till hur den kan öka. Tillnyktringsverksamhet med adekvat medicinsk kompetens utgör en viktig länk i en samordnad vårdkedja.