prop · H1031d27 · 2013-09-18 00:00:00 — 11 artikel 101.3 i fördraget om Europeiska Unionens Funktionssätt 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 renslagen (2008:579) om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet. har särskilda insatser gjorts inom sektorerna bygg, avfall, post, finansiella tjänster, idrott och bokhandel. Inom upphandlingsområdet har tillsynsverksamheten varit prioriterad. Otillåtna direktupphandlingar har varit i fokus och särskild vikt har lagts vid talan om upphandlingsskadeavgift. För att upprätthålla en effektiv konkurrens på marknaden måste tillsynen kunna bedrivas snabbt, rättssäkert och effektivt. Det är i detta sammanhang viktigt att befogenheter vid utövandet av tillsynen är anpassade till de behov som finns och till utvecklingen i omvärlden. Mot bakgrund av bl.a. erfarenheter av tillämpningen av konkurrenslagen, it-ut- vecklingen och harmoniseringen inom EU har det identifierats behov av att överväga förändringar i regelverket. Regeringen tillsatte därför en utredning som avlämnade sitt betänkande Effektivare konkurrenstillsyn (SOU 2013:16) . Utredningen föreslår på flera centrala områden nya och effektiva instrument och befogenheter. Det handlar om att tillfälligt ska få avbryta en tidsfrist (stoppa klockan) vid utredningar av företagskoncentrationer, att det införs en möjlighet för att medge ett företag anstånd med att lämna underlag för en fullständig ansökan om eftergift från konkurrensskadeavgift (kölapp) och att i samband med säkring av bevis vid platsundersökningar ska få utföra granskning och kopiering av dokument i verkets lokaler. Betänkandet har remissbehandlats och beredning pågår inom . Domstolarna har meddelat flera domar och beslut i konkurrens- och upphandlingsrättsliga mål som grundar sig på stämningsansökningar och ansökningar ingivna av . Domarna har rört tillträde till det fasta accessnätet via återförsäljartjänster för ADSL-anslutningar, gemensamma regler inom (), Svenska Hockeyligans förbud för sina medlemsklubbar att skriva korttidskontrakt med hockeyspelare från NHL och fråga om vägran att bereda tillträde till övningsområde utgjort en överträdelse av reglerna i konkurrenslagen om konkurrensbegränsande säljverksamhet. Inom upphandlingsområdet har ett drygt tiotal domar rörande upphandlingsskadeavgift meddelats . I merparten av fallen har talan bifallits. Verket har också kartlagt om upphandlande myndigheter följer, eller anser att de omfattas av lagen om offentlig upphandling. hade 29 mål i domstol , varav åtta avsåg överträdelser av konkurrenslagen och 21 rörde upphandlingsskadeavgift. Fem mål som rörde tillämpningen av regeln om offentlig säljverksamhet, som infördes i konkurrenslagen den , låg i domstol. har lämnat in två stämningsansökningar med stöd av dessa regler. De rör fråga om förbud för en kommuns servicekontor att sälja mark- och anläggningsentreprenadarbeten till andra än kommunen själv och krav på anslutning av nya småhus till det kommunala fjärrvärmenätet. De mål som ligger i domstol rör verksamhet avseende utbildning inom räddningstjänsten, försäljning av bredbandstjänster och försäljning av bygg- och anläggningsentreprenader. Totalt lämnade in 19 ansökningar mellan och som rör överträdelser av upphandlingslagstiftningen. Enligt uppgift från har den genomsnittliga handläggningstiden i domstol från det att lämnat in stämningsansökan till till dess att målen har avgjorts i sista instans minskat, sett till perioden efter det att den nya konkurrenslagen infördes jämfört . tog emot närmare 1 100 tips och klagomål från företag och konsumenter. Cirka 400 av dessa rörde offentlig upphandling, 70 rörde konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet och 25 rörde valfrihetssystem. fattade 115 beslut med tillämpning av konkurrenslagen (2008:579) eller artiklarna 101 och 102 i EUF-fördraget . Av dessa rörde 42 beslut företagskoncentrationer och 8 beslut rörde ärenden om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet. fattade 31 tillsynsbeslut med tillämpning av upphandlingslagarna. Totalt avslutades 102 upphandlingsärenden. I sin tillsyn enligt lagen (2008:962) om valfrihetssystem (LOV) fattade verket två tillsynsbeslut och inledde ett nytt ärende. I flera av tillsynsärenden har parterna ändrat sitt beteende eller undanröjt konkurrensproblemet under ärendenas handläggning. Även genom tillsynsbeslut med stöd av upphandlingsreglerna har upphandlande myndigheter ändrat sina upphandlingar så att de inte längre står i strid med lagen. Otillåtna direktupphandlingar har också undanröjts. fick i regleringsbrevet i uppdrag av regeringen att göra en översyn av konkurrensen i samt lämna förslag till konkurrensfrämjande åtgärder. Fokus för granskningen ligger inom fem områden; effektiv konkurrenstillsyn, konkurrensneutralitet mellan offentliga och privata aktörer, konkurrensen inom bygg- och bostadsområdet, drivmedelsmarknaden och statligt tandvårdsstöd. Rapporten ska redovisas till regeringen . utarbetade inom området för förbättringsåtgärder en slutrapport av regeringsuppdraget om kommunernas valfrihetssystem, Kommunernas valfrihetssystem – med fokus på hemtjänst, rapportserie 2013:1. I sitt uppdrag med att främja ett konkurrensinriktat synsätt gjorde flera informationsinsatser, bl.a. inom områdena för anbudskarteller, små och medelstora företags deltagande i upphandling samt mutor och korruption. fortsatte att genomföra informationsinsatser till upphandlare och leverantörer för att främja en enhetlig tillämpning av de nationella upphandlingsreglerna och för att sprida kunskap. ingår i ett nätverk som arbetar för att underlätta små och medelstora företags deltagande i offentliga upphandlingar. Nätverket fungerar även som ett forum för att diskutera vilka möjligheter de offentliga organisationerna har att påverka ett sådant deltagande. I syfte att öka förutsättningarna för små och medelstora företag att delta i offentliga upphandlingar och för att få fler företag att konkurrera om kontrakten införde en interaktiv vägledning på sin hemsida där företag som planerar ett samarbete inför en upphandling enkelt kan testa om detta är möjligt utan att konkurrensreglerna överträds. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Inom området för uppdragsforskning publicerades sex rapporter. Det särskilda anslaget för konkurrensforskning som uppgick till fördelades på åtta nya projekt inom konkurrensområdet och ett inom upphandlingsområdet samt på nio pågående projekt, varav fem avsåg konkurrensforskning. De nya forskningsprojekten rörde bl.a. ekonometri för spårning av karteller i anbudsdata, privatiseringar och konkurrensrättsliga utmaningar samt marknadsmisslyckanden och EU:s konkurrensrätt. Inom EU och det internationella området är aktivt i lagstiftningsarbete och handläggning av ärenden, i formellt informationsutbyte med andra europeiska konkurrensmyndigheter inom Network (ECN) och erfarenhetsutbyten med andra konkurrensmyndigheter. bidrar också till den internationella utvecklingen inom området genom deltagande i diskussioner inom () och Network (ICN). generaldirektör ingår i styrgruppen för . Fram till slutet av 2012 var i samråd med So- cialdepartementet ordförande i (), där frågor om motverkande av olagliga direktupphandlingar, innovationsupphandling och inlåsningseffekter i förhållande till it-upphandlingar har drivits. genomförde en undersökning bland verkets intressenter. Av den framgår att det bland alla intressentgrupper finns en mycket utbredd positiv inställning till konkurrens. En betydande och ökande andel, med undantag för gruppen journalister, anser att konkurrenslagen har bidragit till väl fungerande marknader. Andelen inom branschorganisationer och större företag som tror att aktörer medvetet bryter mot lagen ökar, medan andelen affärsjurister som tror att det förekommer minskar. En överväldigande majoritet uppger sig känna till lagen om offentlig upphandling. Kännedomen om att det är som ansvarar för tillsynen av lagen har sjunkit i alla intressegrupper 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 och är relativt låg. Vid en sammanvägd bedömning anser (jämfört 2011) att de har stort eller mycket stort förtroende för . Andelen med stort förtroende är störst hos större företag och lägst hos mindre företag. Öppna och väl fungerande marknader En förutsättning för väl fungerande marknader, utöver en modern konkurrenslagstiftning och en effektiv konkurrenstillsyn, är att det inte finns onödiga hinder för att träda in på och ur olika marknader. Det är också viktigt med stabila regler som är likvärdiga för företagen som konkurrerar på marknaden, även mellan privata och offentliga företag. Det skapar ökad marknadsdynamik och förutsättningar för företagen att hantera en föränderlig omvärld och anpassa sig till nya villkor. Ytterligare en förutsättning för väl fungerande marknader är att konsumenterna har goda möjligheter att välja mellan olika produkter och tjänster. Att den offentliga upphandlingen fungerar väl är också en viktig förutsättning för väl fungerande marknader inom de områden där offentliga aktörer köper varor och tjänster. -Nytt valfrihetssystem inom tjänster för beslutade att anta regeringens proposition Myndigheters tillgång till tjänster för elektronisk identifiering, prop. 2012/13:123. I propositionen lämnades förslag till en ny lag om valfrihetssystem i fråga om tjänster för elektronisk identifiering. Lagen ska gälla när en upphandlande myndighet har beslutat att tillämpa valfrihetssystem i fråga om tjänster för elektronisk identifiering av enskilda i myndighetens elektroniska tjänster och denna har anslutit sig till ett system för säker elektronisk identifiering som tillhandahålls av en myndighet som utses av regeringen. ska utöva tillsyn enligt lagen. Lagen (2013:311) om valfrihetssystem i fråga om tjänster för elektronisk identifiering trädde i kraft . Se även avsnitt 4.4.3 under utgiftsområde 22 Kommunikationer. -Valfrihetssystem inom : tillsatte regeringen en utredning, Framtida valfrihetssystem inom social- tjänsten (dir. 2012:91) som ska analysera och utvärdera effekterna av införandet av lagen (2008:962) om valfrihetssystem, förkortad LOV, på socialtjänstområdet. Utvärderingen ska särskilt fokusera på vilken effekt reformen har haft för brukarna, ge en samlad bild när det gäller utvecklingen av utförare ur ett mångfaldsperspektiv, hur LOV fungerar ur konkurrenssynpunkt samt vilken betydelse reformen har haft för utvecklingen av bland annat kvalitet, kostnader och effektivitet i de kommuner och inom de områden där LOV tillämpas. Utifrån denna utvärdering ska utredaren överväga för- och nackdelar med att införa en obligatorisk lagstiftning om valfrihetssystem på socialtjänstområdet. Uppdraget ska redovisas . överlämnade en slutrapport valfrihetssystem – med fokus på hemtjänst, rapportserie 2013:1, till regeringen. Rapporten redovisar en utvärdering av konkurrensförhållandena i kommunernas valfrihetssystem utifrån olika områden; reformens genomförande, etableringsmöjligheter, mångfald, brukarnas val och konkurrensneutralitet. Av rapporten framgår att hade 171 kommuner valfrihetssystem i drift eller hade fattat beslut om ett införande. Valfrihetssystem har införts inom totalt 23 tjänsteområden, där de största områdena utgörs av hemtjänst, ledsagning, avlösning, daglig verksamhet och familjerådgivning. Inom har de externa utförarna ökat i antal både vad gäller antal och andel av beviljad tid. ökade de externa utförarnas hemtjänstavtal från 487 till 893. ökade de externa utförarnas andel av beviljad tid från . Inom ramen för detta uppdrag har presenterat vissa åtgärdsförslag som syftar till att öka kvalitetskonkurrensen i kommunernas valfrihetssystem och på så sätt öka brukarnas valfrihet. Förslagen vänder sig till de kommuner som har bestämt sig för att införa LOV och omfattar förslag om en öppen och årlig redovisning av valfrihetssystemen, för att öka etableringsmöjligheterna, såsom att det bör införas en turordning vid icke-val, om införandet av en öppen redovisning av prissättningen utifrån egenregins kostnader och att det bör fokuseras på långsiktighet när det gäller valfrihetssystemens framtid i syfte att öka viljan för företagen att investera. lämnar också förslag för att öka mångfalden av utförare i syfte att stärka brukarnas val och åtgärdsförslag för ökad konkurrensneutralitet. Se även avsnitt 7.4 under utgiftsområde 9 Hälso- och sjukvårdspolitik. -Valfrihetssystem inom arbetsmarknadsområdet: får Arbetsförmedlingen besluta att, i enlighet med lagen (2010:536) om valfrihet hos Arbetsförmedlingen, tillhandahålla valfrihetssystem för tjänster som upphandlas inom myndighetens arbetsmarknadspolitiska verksamhet. ansvarar för att den arbetssökande får god information om de leverantörer som det går att välja mellan. överlämnade Arbetsförmedlingen en återrapportering till regeringen om de kompletterande aktörer som används av , Arbetsförmedlingens återrapportering – Kompletterande aktörer. har Arbetsförmedlingen upphandlat fyra tjänster inom ramen för valfrihetssystem: etableringslots, jobbcoachning, coach inom tröskeln samt sysselsättningsplatser med rehabiliterande inslag för personer med psykisk funktionsnedsättning. Syftet med upphandlingen av arbetsmarknadstjänsterna är att deltagarna ska få ett arbete, direkt eller på . Arbetsförmedlingen hade avtal med 767 leverantörer inom ramen för valfrihetssystem. gör i rapporten bedömningen att det kan ta innan det går att se om det råder en fungerande kvalitetsdrivande konkurrens. En svårighet med att mäta kvalitet inom arbetsmarknadsområdet, jämfört med t.ex. inom vårdområdet, är att leverantören och deltagaren kan ha olika målsättningar och förväntningar i fråga om resultatet på tjänsten. Arbetsförmedlingen beslutade att, inom ramen för valfrihetssystemet för personlig jobbcoachning, införa ett ratingsystem för att förbättra informationen till arbetssökande när de ska välja jobbcoach. Syftet med ratingsystemet är att styra jobbcoacherna mot målet – fler i arbete – och stödja en kvalitetshöjande konkurrens som innebär att jobbcoacher med goda resultat ska få fler deltagare. Se även avsnitt 4.4 under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv. Regeringen tillsatte en utredning för att göra en översyn av vissa frågor som rör pris- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 sättning, tillgänglighet och marknadsförutsättningar inom läkemedels- och apoteksområdet. presenterades ett delbetänkande Pris, tillgång och service – fortsatt utveckling av läkemedels – och apoteksmarknaden, SOU 2012:75. I delbetänkandet behandlas frågor om prissättning, leverans- och tillhandahållandeskyldighet och vissa andra frågor som det har funnits ett behov av att ses över efter det att omregleringen genomförts. Statskontoret har på uppdrag av regeringen följt upp och utvärderat apoteksomregleringen utifrån målen för omregleringen och presenterat en rapport , En omreglerad apoteksmarknad, Statskontorets rapportserie 2013:7. Statskontoret bedömer att målet om ökad tillgänglighet till läkemedel och målet om låga läkemedelskostnader har uppfyllts i hög grad. Detta bekräftas av Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys) som slutredovisat uppdraget att följa och analysera den geografiska tillgängligheten till läkemedel med anledning av omregleringen och uppdraget att följa prisutvecklingen på läkemedelsmarknaden med anledning av omregleringen. bedömer Statskontoret att målet om bättre service och tjänsteutbud och målet om bibehållen kompetens och säkerhet i läkemedelsförsörjningen endast har uppfyllts till viss del. Vidare bedömer Statskontoret att apoteksmarknaden överlag fungerar tillfredsställande, men att regeringens uttalade ambition om mångfald och goda förutsättningar för både små och stora aktörer riskerar att inte uppfyllas på . Se även avsnitt 4.6.3 under utgiftsområde 9 Hälso- och sjukvårdspolitik. Transportstyrelsen presenterade en rapport, Fordonsbesiktningsmarknaden dnr TSV2013-1539, över utvecklingen av fordonsbesiktningsmarknaden . Enligt rapportens slutsatser har fordonsbesiktningsmarknaden utvecklats långsamt sedan omregleringen genomfördes . Det är endast på lokal nivå och i vissa tätorter som viss konkurrens har uppstått. Det är fortfarande långt till en väl fungerande marknad i bemärkelsen effektiv konkurrens mellan företag och möjligheter för kunder utanför större tätorter att välja mellan olika besiktningsföretag. Ett hinder har varit närvaron av AB 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 () som haft ett försprång med sitt rikstäckande besiktningsstationsnät och renommé. De största upplevda etableringshindren som omnämnts är ackrediteringsprocessen, tillgången på utbildad personal och tillgången till utbildning. Enligt uppgifter från Transportstyrelsen hade elva företag ackrediterats hos Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac) , en ökning med fem företag sedan föregående år. Ackreditering är ett krav för att få bedriva verksamhet på marknaden för fordonsbesiktning. Transportstyrelsen har till uppgift att utöva kontroll över verksamheten på den nya marknaden. Antalet besiktningsstationer för lätta fordon har ökat från 232 till 270 stycken. Inga stationer har stängts. Öppettiderna och har minskat . Priserna har i stort sett legat stilla jämfört med konsumentprisindex (KPI). Prisnivån är högst i och lägst i kommuner i glesbefolkade regioner. Transportstyrelsens tillsyn 2012 visar att de företag som trätt in på marknaden för besiktning av lätta fordon håller en likvärdig besiktningskvalitet på sina förrättningar som . Teknikutvecklingen avseende besiktningsmetoder har varit liten. Staten och de övriga ägarna i kom överens om att ge bolaget i uppdrag att genomföra försäljning av delar av bolagets stationsnät för att skapa förutsättningar för en väl fungerande marknad som en fortsatt god täckning avseende fordonsbesiktningar i hela landet beaktas. tecknade avtal om försäljning av den nordöstra gruppen. slutfördes delningen av i två delar. Efter delningen blir ett helstatligt bolag med ett rikstäckande stationsnät. De tidigare minoritetsägarna blir ägare till det sydvästra stationsnätet som kommer att bedriva fordonsbesiktning i ett nytt bolag. Se även under avsnitt 3.5.4 under utgiftsområde 22 Kommunikationer. Kollektivtrafik och persontrafik på järnväg avskaffades SJ AB:s ensamrätt till kommersiell persontrafik på järnvägsnät som förvaltas av staten. I praktiken fick dock marknadsöppnandet inte praktisk betydelse förrän . Den nya lagen (2010:1065) om kollektivtrafik trädde i kraft . togs det sista hindret för att eta- blera kommersiell busstrafik bort. Regeringens intentioner med marknadsöppningen i är att göra det möjligt att på kommersiella grunder pröva nya sätt att bedriva verksamheten. På så sätt avser man öka dynamiken i branschen, vilket antas leda till ett större och mer diversifierat utbud, och därigenom till ett ökat resande med kollektivtrafik. Regeringen har gett Trafikanalys i uppdrag att utvärdera effekterna för resenärer, näringsliv och samhälle. Slutredovisning ska ske . Trafikanalys kommer att rapportera till regeringen inom ramen för uppdraget. För den senaste rapporten se Utvärdering av marknadsöppningar i kollektivtrafiken –rapport , Rapport 2012:13. Marknadsstrukturen har förändrats i mycket Det går dock att se att ett antal kommersiella busslinjer har tillkommit tack vare den borttagna marknadstillträdesrestriktionen och kompletterar den offentligt organiserade trafiken. Antalet aktörer på järnvägsmarknaden förändras även det långsamt. På marknaden för persontrafik står tio företag tillsammans för av trafiken. I den kommersiella tågtrafiken dominerar stort och i den upphandlande tågtrafiken har fem operatörer i princip hela marknaden tillsammans. Det tillkom endast en ny operatör 2012. Nya järnvägsföretag har emellertid aviserat sin avsikt att bedriva persontrafik på järnväg . Marknaden för linjelagd busstrafik har cirka 300 operatörer, de flesta mycket små. Antalet bussoperatörer minskar , medan trafik, antal bussar och antal anställda ökar. I den kommersiella busstrafiken har de tre största operatörerna av marknadens utbud. Marknaden för långväga interregionala resor präglas främst av kommersiella aktörer och liten omfattning av allmännyttig kollektivtrafik, konkurrens om resenärer och en valfrihet för resenären. Marknaderna för regional kollektivtrafik domineras däremot nästan helt av offentligt upphandlad trafik. Bara undantagsvis förekommer konkurrens om resenärerna som i sin tur sällan har några alternativ att välja mellan. Se även avsnitt 3.5.1 under utgiftsområde 22 Kommunikationer. Regeringens mål är att åstadkomma en effektiv elmarknad med väl fungerande konkurrens som kommer elkonsumenterna tillgodo. en gemensam nordisk och europeisk slutkundsmarknad fortsätter. Målet är att harmonisera regler så att barriärerna för elhandlarna att verka i de olika länderna minimeras. antog regeringens proposition Naturgasfrågor (prop. 2012/13:85) där regeringen föreslog nya regler för att effektivisera naturgasmarknaden och förbättra monopolkontrollen. De nya reglerna innebär bl.a. att intäkter från naturgasföretagens olika verksamheter fastställs på förhand. Förebilden har varit motsvarande system på elmarknaden som finjusterats och anpassats till förhållandena på naturgasmarknaden. Vidare finns ändringar i bestämmelserna om systemansvaret på naturgasmarknaden. hade det övergripande ansvaret för att balansen kortsiktigt upprätthölls mellan inmatning och uttag i det nationella naturgassystemet. Re- geringen har med stöd av lagändringarna utsett att ha det övergripande balansansvaret. Det innebär att verksamheten kan integreras med Swedegas AB:s nuvarande verksamhet som transmissionsnätsoperatör på naturgasmarknaden. Regeringen har uppdragit åt att ta fram förslag till förändringar för att skapa förutsättningar för en nordisk slutkundsmarknad. Förändringarna syftar till att förenkla för elkunden och att stärka konkurrensen på elmarknaden genom att införa en modell som innebär att elhandlaren blir den centrala kontaktpunkten för elkunden. Detta är ett led i genomförandet av en gemensam nordisk slutkundsmarknad för el som syftar till att underlätta för elhandlare att etablera verksamhet över nationsgränserna. Se även avsnitten 2.4.1, 2.4.2, 2.4.4 och 2.4.5 under utgiftsområde 21 Energi. Hur en väl fungerande konkurrens ska uppnås inom avfallsområdet är och har varit föremål för diskussioner. Det gäller bl.a. vilket avfall som ingår i verksamheters hushållsavfall och vilket avfall som faller utanför definitionen och därmed utanför det kommunala ansvaret. Dagens reglering skapar en oklar rättslig situation såväl för företag som för kommuner. presenterade avfallsutredningen sitt betänkande, Mot det hållbara samhället – resurseffektiv avfallshantering (SOU 2012:56). I betänkandet lämnar utredaren bl.a. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 förslag till hur ansvaret för insamling och omhändertagande av näringslivets hushållsavfall m.m. bör utformas. Betänkandet har remissbehandlats och bereds nu vidare inom . Se även avsnitt Politikens inriktning under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. (2010:900) kan bidra till att uppnå en effektiv konkurrens på bygg- och bostadsmarknaden och därför har det utretts hur tillämpningen av regelverket fungerar och vilka effekter som har uppnåtts utifrån ett konkurrensperspektiv. Regeringen beslutade om ett uppdrag till att i samverkan med analysera konsekvenser och uppnådda effekter av reglerna om att en god ekonomisk tillväxt och effektiv konkurrens ska främjas vid kommunernas planläggning. Dessa regler har gällt . I uppdraget ingick att studera vilka effekter lagändringen har haft på utformningen av kommunala översiktsplaner och detaljplaner samt på beslut om bygglov och förhandsbesked. redovisade av vissa tillväxt- och konkurrensbestämmelser i , rapportserie rapport 2013:13. Regeringens bedömning med anledning av rapporten återfinns under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik.