prop · H1031d9 · 2013-09-18 00:00:00 — 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Förslag till statens budget Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd............................................................... Indikatorer och andra bedömningsgrunder ........................................ Resultat av Internationellt bistånd....................................................... Analys och slutsatser ............................................................................ Resultat av Reformsamarbetet i ........................................ Analys och slutsatser ............................................................................ 2.6.1Ett reformerat bistånd som sätter den fattiga och förtryckta människan i centrum............................................................................. Regeringens svar på de biståndspolitiska utmaningarna ............ Beskrivning av anslagsposterna ............................................................ 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete.................. 1:6 Utvärdering av internationellt bistånd .......................................... 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 2.1 Biståndsram, utgifter inom andra utgiftsområden och biståndsanslag ....... Tabell 2.2 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 7 ...................................................... Tabell 2.3 Härledning av ramnivån 2014–2017. Tabell 2.4 Ramnivå 2014 realekonomiskt fördelad. Tabell 2.5 Utfall anslag 1.1 Biståndsverksamhet genom Sida 2010-2012..................... Tabell 2.6 Utfall 2012 kostnader andra utgiftsområden................................................ Tabell 2.7 Exempel på resultat från det bilaterala biståndet som har bidragit Tabell 2.8 Exempel på resultat från EU-biståndet som har bidragit till.......... Tabell 2.9 Exempel på resultat från det multilaterala biståndet som har Tabell 2.10 Exempel på resultat från det humanitära biståndet som bidragit till genom kärnstöd från UD ..................................................................................... Tabell 2.11 Exempel på resultat från det humanitära biståndet som bidragit till genom stöd via Sida............................................................................................... Tabell 2.12 Utfall för Reformsamarbete i 2010-2012 ................................. Tabell 2.13 Resultat som har bidragit till inom reformsamarbetet i Östeuropa40 Tabell 2.14 Anslaget 1:1 Biståndsverksamhet, utvecklingssamarbete genom Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete............................................................. Tabell 2.15 Anslaget 2:1 Reformsamarbete i genom Styrelsen för Tabell 2.16 Anslaget 1:1 Biståndsverksamhet, utvecklingssamarbete genom UD m.fl.53 Tabell 2.17 Anslaget 2:1 Reformsamarbete i genom UD m.fl................... Tabell 2.18 De 10 största kärnstöden till multilaterala organisationer 2012-2014 ...... Tabell 2.19 Anslagsutveckling för 1:1 Biståndsverksamhet .......................................... Tabell 2.20 Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden för 1:1 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 2.21 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:1 Biståndsverksamhet....... Tabell 2.22 Anslagsutveckling för 1:2 Styrelsen för internationellt Tabell 2.23 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:2 Styrelsen för Tabell 2.24 Anslagsutveckling för 1:3 ................................ Tabell 2.25 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:3 Nordiska Afrikainstitutet59 Tabell 2.26 Anslagsutveckling för 1:4 .............................. Tabell 2.27 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:4 Tabell 2.28 Anslagsutveckling för 1:5 : Internationellt Särskilt bemyndigande om ekonomiska åtaganden 1:5 : Härledning av anslagsnivån 2013–2016, för 1:5 : Anslagsutveckling för 1:6 Utvärdering av internationellt bistånd............ Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:6 Utvärdering av 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Diagram 2.1 Biståndsramens fördelning per anslag inom utgiftsområde 7 och andra Bistånd genom Sida uppdelat på huvudsektor ......................................... utbetalade stöd till multilaterala organisationer 2012 ............... humanitära stöd utbetalat .................................................. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.fastställer biståndsramen för av vid budgeteringstillfället beräknad bruttonationalinkomst (BNI) (avsnitt 2.1), 2.godkänner målet för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd som regeringen föreslår (avsnitt 2.3), 3.godkänner att målet för utgiftsområdets underindelning Internationellt utvecklings- samarbete upphör att gälla (avsnitt 2.3), 4.godkänner att målet för utgiftsområdets underindelning Reformsamarbete i upphör att gälla (avsnitt 2.3), 5.bemyndigar regeringen att för anslaget 1:1 Biståndsverksamhet besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 62 2015–2025 (avsnitt 2.8.1), 6.bemyndigar regeringen att ikläda staten betalningsansvar för statliga garantier för biståndsverksamhet som inklusive tidigare utfärdade garantier uppgår till högst 10 (avsnitt 2.8.1), (avsnitt 2.8.1), 8.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, vad gäller anslag som står till regeringens disposition, enligt följande uppställning: 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 9.bemyndigar att 10. för anvisar ett ramanslag för anslaget 1:5 : Internationellt utvecklingssamarbete ingå avtal om samarbetsprojekt som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2017 (avsnitt 2.8.5), under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd för enligt följande uppställning: 1:2 (Sida) 1:6 Utvärdering av internationellt bistånd 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 2 Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Under utgiftsområdet Internationellt bistånd finns sex anslag: biståndsverksamhet, förvaltningsanslagen för (Sida), (), (FBA), anslag för internationellt utvecklingssamarbete samt anslaget för utvärdering av internationellt bistånd. De delar som inte finansieras från biståndsramen är förvaltningskostnader för samarbete inom samt garantiavgifter, avseende Nordiska investeringsbankens miljöinvesteringslån, som inte klassificeras som bistånd. Regeringen föreslår att biståndsramen uppgår till , vilket motsvarar av beräknad bruttonationalinkomst (BNI). I biståndsramen ingår kostnader som klassificeras som bistånd (Official Development Assistance, ) i enlighet med den definition som används av och utvecklings () biståndskommitté (DAC). Majoriteten av kostnaderna återfinns under anslag inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd men även inom andra delar av statens budget finns kostnader som klassificeras som bistånd. Även dessa ingår i biståndsramen. I utgiftsområde 7 ingår dessutom för garantiavgifter avseende Nordiska investeringsbankens miljöinvesteringslån och som avser förvaltningsutgifter för samarbete inom som inte klassificeras som bistånd. Dessa kostnader ingår inte i biståndsramen. Det föreslagna beloppet för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd uppgår därmed till . Kostnader inom andra utgiftsområden som ingår i biståndsramen Nedan följer en beskrivning av de kostnader som ingår i biståndsramen men som återfinns under andra utgiftsområden. Dessa kostnader uppgår 2014 till . Det är en minskning med jämfört med föregående år. Kostnader inom andra utgiftsområden som andel av biståndsramen uppgår jämfört 2013. Kostnader för mottagande av asylsökande m.m. Kostnader för mottagande av asylsökande ingår i utgiftsområde 8 Migration. Kostnader för mottagande av asylsökande från låg- och medelinkomstländer i ingår som en del av den svenska biståndsramen. ska i enlighet med /DAC:s riktlinjer såväl kunna hjälpa en person i behov av skydd i ett flyktingläger i t.ex. , som bekosta omhändertagandet av en flykting han eller hon befinner sig i . 2014 beräknas kostnaden för asylsökande från låg- och medelinkomst– länder som räknas in i biståndsramen uppgå till , vilket motsvarar av det totala biståndet. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 bedöms uppgå till 48 000. Sökande från antas bli den största gruppen. har enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. ett huvudansvar för mottagandet av asylsökande från det att ansökan om asyl lämnas in till dess att personen tas emot i en kommun, om uppehållstillstånd har beviljats, alternativt lämnar landet vid avslagsbeslut. För att beräkna kostnaden som ska ingå i biståndsramen görs först en bedömning av hur många personer som kommer att söka asyl i samt en beräkning av hur stor andel av dessa som antas komma från låg- och medelinkomstländer enligt /DAC:s klassificering, vilket i normalfallet är av det totala antalet asylsökande i . Därefter räknas den genomsnittliga vistelsetiden i mottagande fram för dessa personer. I beräkningarna ingår tiden från ansökan till bosättning efter beslut om uppehållstillstånd eller till slutligt beslut om avvisning eller utvisning. Det är emellertid endast kostnader för det första årets vistelse i klassificeras som bistånd. Summan dygn för asylsökande personer multipliceras sedan med kostnaden per person och dygn i mottagandet. Beräkningarna bygger på en prognos om 48 000 asylsökande, varav antas komma från låg- och medelinkomstländer. Den genomsnittliga dygnskostnaden uppskattas till per person och genomsnittligt antal dygn per person prognostiseras till 210. Kostnader för självmant återvändande för personer vars asylansökningar avslås ingår också i det belopp som klassificeras som bistånd, liksom kostnader för mottagandet av personer som vidarebosätts i och deras resor till . I biståndsramen ingår även kostnader för det svenska bidraget till den del av Europeiska unionens (EU) gemensamma bistånd som finansieras genom EU:s reguljära budget. uppgår dessa kostnader inom utgiftsområde 27 till , vilket motsvarar del av de faktiska kostnaderna för biståndet inom den totala EU- budgeten 2012. EU bedriver utvecklingssamarbete med nästan alla låg- och medelinkomstländer och inom ett stort antal sektorer. Allokering av resurser liksom utvecklingssamarbetets inriktning slås fast i s.k. externa finansiella instrument som har varierande geografiskt och tematiskt fokus. I ministerrådets arbetsgrupper utarbetar tillsammans med övriga medlemsstater, kommissionen och EEAS EU:s gemensamma utvecklingspolitik. bidrar även till att påverka utformningen av EU:s bistånd i genomförandekommittéerna, expertgrupper och via ambassaderna i fält. I biståndsramen ingår biståndsrelaterade förvaltningskostnader för utlandsmyndigheter och enheter i . /DAC:s riktlinjer lägger fast ett antal principer för vad som kan räknas som förvaltningsresurser för policyarbete och genomförande av bistånd. /omfattar lönekostnader för personal med biståndsrelaterat arbete vid huvudkontor och vid utlandsmyndigheter samt drift av berörda myndigheter, inklusive kostnader för lokaler, it, fordon m.m. De kostnader inom utgiftsområde 1 om som ingår i biståndsramen 2014 utgörs av faktiska utfall för dessa verksamheter. Kostnadsberäkningen grundas på tidsåtgång för biståndsrelaterat arbete på respektive utlandsmyndighet och UD-enhet i . Det handlar t.ex. om dialog och rapportering om utvecklingspolitiska frågor och om värdlandets roll i utvecklingspolitiken liksom multilaterala forum såsom FN och EU. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) disponerar inom utgiftsområde 6 för sin internationella biståndsverksamhet, som inkluderas i biståndsramen. Vidare ingår bidrag till Världssjöuniversitetet (WMU) om ca inom utgiftsområde 22 och bidrag till demokrati– insatser i och om ca inom utgiftsområde 5. I biståndsramen inkluderas även den del av bidrag till vissa FN-organs reguljära budget som belastar anslag inom andra utgiftsområden men som klassificeras som bistånd. Dessa FN-organ är: FAO, , , UNPKO, , , , , UPU, WHO, WMO, , och . De kostnader om som ingår i biståndsramen 2014 utgörs av faktiskt utbetalt belopp 2012 till dessa FN- organisationer, vilket innebär eftersläpning mellan faktiskt utfall och de kostnader som ingår i biståndsramen. fördelas stipendiemedel till universitet och högskolor avseende stipendier för särskilt kvalificerade studieavgiftsskyldiga studenter. Stipendiemedel som avser studenter 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 från länder som enligt /DAC klassificeras som mottagarländer för bistånd inkluderas i biståndsramen, i enlighet med /DAC:s riktlinjer. 2014 disponerar , därefter , för att upprätta en webbtjänst i syfte att öka synlighet och transparens och därigenom möjliggöra minskade avgifter vid remitteringar. Tabell 2.1 Biståndsram, utgifter inom andra utgiftsområden och biståndsanslag Kostnader inom andra utgiftsområden Biståndsdelen av Internationellt utvecklings- samarbete och Reformsamarbete i Biståndsram i procent av beräknad BNI 1 Inklusive vår- och höständringsbudgetar till statsbudgeten 2013. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 2.2 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 7 1:6 Utvärdering av internationellt bistånd 2013 2:1 Reformsamarbete i Totalt för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget Utvärdering av internationellt bistånd benämndes 2012 Avveckling av internationellt utvecklingssamarbete. Tabell 2.3 Härledning av ramnivån 2014–2017. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Förändring till följd av: till/från andra Tabell 2.4 Ramnivå 2014 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten, t.ex. hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Vissa anslag minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Biståndsramens storlek bestäms utifrån den procentsats, andel av bruttonationalinkomsten (BNI), som beslutar om för varje enskilt år. Vid beräkningen av biståndsramen används den vid budgeteringstillfället senast tillgängliga BNI-prognosen. rapporteras det totala svenska biståndet efter avslutat budgetår till /DAC (som ansvarar för att sammanställa medlemsländernas biståndsstatistik). Vid rapporteringstillfället används den senast tillgängliga BNI-uppgiften från rapporteringen avser, vilket kan bidra till att det uppstår en skillnad i procentandel av BNI mellan den prognosbaserade budgeten och den rapporterade officiella statistiken. Skillnader mellan budgeterat internationellt bistånd och utfall kan också bero på att bidrag till de multilaterala finansieringsinstitutionerna rapporteras i sin helhet till /DAC det år skuldsedeln läggs, medan bidraget i statens budget i stället fördelas , i den takt utbetalningar görs. För de bilaterala skuldavskrivningarna kan det belopp som ingår i biståndsramen vara i otakt med de faktiskt genomförda bilaterala skuld avskrivningarna som rapporteras till /DAC. Detta beror på att utgifterna budgeteras efter planerade, snarare än genomförda, skuldavskrivningar. Även kostnaderna för EU-biståndet, som ingår i biståndsramen och som grundar sig på faktiskt utfall , kan skilja sig mot det faktiska utfallet , vilket är den summa som rapporteras till /DAC. I rapporteringen ingår samtliga utgifter (se tabell 2.1) som kan klassificeras som bistånd enligt /DAC:s definition. Se årsredovisning för staten 2012 för rapporterat utfall för biståndet 2003–2012. Regeringens förslag: De tidigare målen för utgiftsområdets underindelningar Internationellt utvecklingssamarbete och Reformsamarbete i upphör att gälla. Målet för utgiftsområde 7 Internationellt bistånd är: Förbättrade levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Skälen för regeringens förslag: I enlighet med 10 kap. 3 § budgetlagen ska det finnas mål beslutade av för alla utgiftsområden. Det har tidigare inte funnits något samlat mål för hela utgiftsområde 7 Internationellt bistånd, utan endast mål för utgiftsområdets underindelningar. Ett övergripande sammanhållande mål för hela utgiftsområde 7 skapar förutsättningar för en tydligare målhierarki inom biståndet som det klargör att all verksamhet som finansieras under utgiftsområde 7 ska bidra till detta mål. I likhet med utformningen av politiken inom alla andra utgiftsområden omfattas det Internationella biståndet av politik för global utveckling (prop. 2002/03:122, bet. 2003/04:UU3, rskr. 2003/04:112) som regeringen redogör för i propositionen Gemensamt ansvar – politik för global utveckling. Resultatredovisningen i denna budgetproposition görs mot målen för utgiftsområdets tidigare underindelningar: Internationellt utvecklingssamarbete i avsnitt 2.4.2–2.4.3 och underindelningen Reformsamarbete i i avsnitt 2.4.4–2.4.5. har regeringen redovisat biståndets resultat inom utvalda teman i årliga skrivelser till i syfte att öka kunskapen om biståndets resultat och för att mer detaljerat återredovisa till . Regeringen redovisar ett urval av resultat av biståndet endast i budgetpropositionen. Regeringen ser flera fördelar med att göra en övergripande resultatredovisning i budgetpropositionen för att på ett tydligt sätt göra kopplingen till regeringens föreslagna budget på samma sätt som för övriga utgiftsområden. Som komplement till resultatredovisningen i budgetpropositionen kommer regeringen överväga att vid behov göra fördjupade resultatredovisningar till i särskilda skrivelser. På detta sätt kan regeringen redogöra för mer långsiktiga resultat och effekter i exempelvis vissa sektorer, regioner eller länder . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 2.4.1Indikatorer och andra bedömningsgrunder I bedömningen av biståndets resultat använder sig regeringen bl.a. av myndigheters och multilaterala organisationers årsredovisningar, svenska och internationella utvärderingar, uppföljningar, analyser samt forskning (exempelvis Forskningsprogrammet and Communication in Foreign Aid, ReCom). Det finns inga fastställda indikatorer som regeringen använder sig av för att bedöma utgiftsområdets måluppfyllelse. För att framöver kunna göra en bättre bedömning av måluppfyllelsen kommer regeringen att undersöka möjligheterna, i likhet med andra bilaterala och multilaterala givare, att använda sig av några utvalda och internationellt överenskomna indikatorer som stöd för att följa upp det bilaterala och multilaterala biståndet. Användningen av indikatorer som en av flera bedömningsgrunder ligger väl i linje med utvecklingen inom övriga utgiftsområden. Syftet är att förbättra möjligheterna att följa upp biståndets resultat samt att jämföra och följa resultat över tiden. Regeringen har gett Sida i uppdrag (UF2013/41712/UD/USTYR) att utveckla indikatorer i syfte att förbättra uppföljningen av resultat. När det gäller det multilaterala biståndet kommer regeringen att utgå från organisationernas egna indikatorer. Resultatredovisningen inkluderar även exempel på resultat som har uppnåtts inom EU-biståndet samt exempel på resultat från biståndsfinansierad verksamhet som bedrivs av andra myndigheter och det statliga bolaget . Resultatet av Reformsamarbetet i redovisas separat i avsnitt 2.4.4 – 2.4.5. Fördelningen av det svenska biståndet fastställde biståndsram för av beräknad bruttonationalinkomst (BNI) vilket motsvarade . är därmed, räknat i procent och per capita, en av världens största biståndsgivare. Det svenska biståndet fortsätter att överstiga FN:s mål om en biståndsvolym på av BNI, något som alliansregeringen infriat i varje budget . Utfallet av biståndet som redovisades till DAC uppgick till 2012 motsvarande av BNI. Diagram 2.1 nedan visar biståndsramens fördelning uppdelat på anslag inom utgiftsområde 7 Internationellt bistånd och andra utgiftsområden. Merparten, , utgörs av verksamhet under anslag 1:1 Kostnader från andra utgiftsområden utgörs till stor del av kostnader för mottagande av asylsökanden (av 2.4.2Resultat av Internationellt bistånd biståndsramen) och EU:s gemensamma bistånd De resultat som det svenska biståndet förväntas bidra till kan uttryckas olika beroende på biståndets karaktär och sammanhang. Vissa resultat kan vara möjliga att följa upp omgående medan andra kan följas upp först . Regeringen har i budgetpropositionen valt att redovisa resultaten av det bilaterala och multilaterala biståndet utifrån ett antal tematiska områden. De tematiska områdena är kvinnors och barns hälsa, demokrati och mänskliga rättigheter, miljö och klimat, utbildning samt tillväxt. Områdena representerar finansiellt stora delar av det bilaterala och multilaterala biståndet och/eller är frågor som regeringen prioriterar. Vidare redogör regeringen för resultat som uppnåtts inom det humanitära biståndet och området konflikthantering. (av biståndsramen). Diagram 2.1 Biståndsramens fördelning per anslag inom utgiftsområde 7 och andra utgiftsområden anslag (Sida, , FBA, RiR, Reformsamarbete i 4, Tabell 2.5 nedan visar utfallet per anslagspost inom anslaget1:1 Biståndsverksamhet. Utfallet uppgick totalt till 2012. Utfallet för de anslagsposter som Sida beslutar om uppgick till (av anslaget), utfallet för de anslagsposter som UD beslutar om uppgick till 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 nästan (av anslaget) och utfallet för de anslagsposter som övriga myndigheter beslutar om uppgick till nästan (av anslaget). I enlighet med regeringens prioriteringar var anslagets största utgiftspost . Tabell 2.5 Utfall anslag 1.1 Biståndsverksamhet genom Sida 2010-2012 Stöd genom svenska organisationer i det civila samhället Regional och bilaterala strategier för Regionala och bilaterala strategier för Regional och bilaterala strategier för och Särskilda insatser för demokratisering och yttrandefrihet Särskilt demokratistöd genom svenska partianknutna 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 2.5 forts. Utfall anslag 1.1 Biståndsverksamhet genom UD samt andra myndigheter 2010-2012 Europeiska utvecklingsfonden () FN:s ekonomiska och sociala verksamhet och , icke ODA-länder SUMMA TOTALT ANSLAG 1:1 Biståndsverksamhet 1Av globalt utvecklingssamarbete genom UD fördelades merparten av medlen till organisations- och temastöd inom följande områden: smittsamma sjukdomar, hiv och aids (ca ), miljö och klimat (ca ), humanitärt bistånd (ca ), demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter (ca ), livsmedelssatsningen (), ekonomisk tillväxt och handel (ca ) samt kapitaltillskott till (). När det gäller bistånd som tilldelas andra myndigheter än Sida direkt från biståndsbudgeten består detta till stor del av civila krishanteringsinsatser. Regeringen har under 2012-13 påbörjat ett arbete med att förtydliga styrningen och målen för den verksamhet som finansieras via dessa anslagsposter, dels genom att påbörja utarbetandet av en strategi för civil krishantering, dels genom att ett regeringsbeslut har fattats om formerna för samverkan mellan de myndigheter som bidrar till krishanteringen. Resultaten av de civila krishanteringsinsatserna redovisas under utgiftsområde 5. Den förtydligade styrningen och den samlade redovisningen av krishanteringsinsatserna under utgiftsområde 5 är en åtgärd som regeringen har vidtagit för att följa upp rekommendationer i RiR (RiR 2011:14).