prop · H1031d26 · 2013-09-18 00:00:00 — Enligt huvudregeln är uttag ur näringsverksamhet skattepliktigt. Uttag av bränsle från en fastighet i som är taxerad som lantbruksenhet ska dock inte uttagsbeskattas, om bränslet används för uppvärmning av den skattskyldiges privatbostad på fastigheten. Skatteutgiften avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. Enligt god redovisningssed uppkommer intäkten när bindande avtal träffas. Enligt gällande lagstiftning tillämpas dock i detta fall kontantprincipen, vilket innebär att beskattningen skjuts upp, och en räntefri kredit uppstår i näringsverksamheten (21 kap. 2 § IL). I princip borde räntan på krediten utgöra underlag för skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Anläggning av ny skog m.m. Utgifter för anläggning av ny skog och dikning som främjar skogsbruk ska kostnadsföras direkt. Utgifter för inköp samt plantering av träd och buskar för frukt- eller bärodling får dras av direkt (21 kap. 3 § och 20 kap. 17 § IL). Skatteutgiften utgörs av ränteeffekten på den omedelbara avskrivningen och avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. Skatteutgiften beräknas med hjälp av en uppskattad realränta. Om realräntan är negativ redovisas en negativ skatteutgift. Vid avyttring av skog får fysisk person avdrag med högst av anskaffningsvärdet medan avdraget för juridiska personer är begränsat till . Vid inkomstbeskattningen av ett visst beskattningsår får avdrag göras med högst halva den avdragsgrundande skogsintäkten (21 kap. 4–19 §§ IL). Syftet med avdragsrätten är att undanta rena kapitaluttag från beskattning. Å andra sidan saknas anledning att ge avdrag när värdeökningen på skogstillväxten överstiger gjorda uttag. Skatteutgiften uppkommer genom den schablon som är vald för beräkning av avdragets storlek och avser skatt på inkomst av näringsverksamhet och särskild löneskatt. Nedsatt energiskatt på uppvärmningsbränslen inom växthus- och jordbruksnäringen Enligt 6 a kap. 1 § 10 och 11 lagen (1994:1776) om skatt på energi (LSE) gäller energiskattebefrielse för användning av vissa fossila bränslen för annat ändamål än drift av motordrivna fordon vid yrkesmässig växthusodling eller i annan jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet. utgörs av full energiskattesats på bränsle. Nedsatt koldioxidskatt för uppvärmning inom växthus- och jordbruksnäringen Enligt 6 a kap. 1 § 10 och 11 LSE gäller koldioxidskattebefrielse för användning av fossila bränslen för annat ändamål P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 än drift av motordrivna fordon vid yrkesmässig växthusodling eller i annan jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet. utgörs av full koldioxidskattesats. har beslutat att sänka skattebefrielsen till . Särskild nedsättning av koldioxidskatt för uppvärmning inom växthus- och jordbruksnäringen Enligt 9 kap. 9 § LSE medges energiintensiva företag inom jordbruks-, skogsbruks- och vattenbruksnäringarna nedsättning av koldioxidskatten, utöver den generella nedsättningen, om koldioxidskatten överstiger av de framställda produkternas försäljningsvärde. För det överskjutande beloppet sätts skatten ned till . EU:s minimiskattesatser måste dock alltid respekteras. utgörs av full koldioxidskattesats. har beslutat att slopa den särskilda nedsättningsregeln . Skatteutgiften upphör därmed. Nedsatt energiskatt på el som används inom växthus- och jordbruksnäringen har beslutat att begränsa återbetalningen till /liter 2015. Målen för utgiftsområdet är: –Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald. –De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion. –De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik. –De gröna näringarna bidrar till en globalt hållbar utveckling. Vidare finns för skogspolitiken två jämställda mål, ett produktionsmål och ett miljömål, beslutade av (prop. 1992/93:226, bet. 1992/93:JoU15, rskr. 1992/93:252 och prop. 2007/08:108, bet. 2007/08:MJU18, rskr. 2007/08:244). El som används vid yrkesmässig växthusodling eller i annan jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet beskattas med /kWh (11 kap. 3 § respektive 11 kap. 12 § LSE). utgörs av normalskattesatsen på el. Nedsatt koldioxidskatt för diesel till arbetsmaskiner inom jord- och skogsbruksnäringen Enligt 6 a kap. 2 a § LSE gäller nedsatt koldioxidskatt för diesel som används i arbetsmaskiner i yrkesmässig jordbruks-, skogsbruks- eller vattenbruksverksamhet. Nedsättningen motsvarar en återbetalning med /liter 2013. utgörs av full koldioxidskattesats. Regeringen lämnar i budgetpropositionen resultatredovisningen för utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel enligt regeringens vision bruka utan att förbruka. Visionen är indelad i de ovan nämnda fyra övergripande målen och utgör strukturen för regeringens redovisning och uppföljning. Regeringen redovisar nedan uppnådda resultat och effekter av gjorda insatser. En årligt återkommande dialog förs med Miljö- och jordbruksutskottet om utvecklingen av resultatredovisningen. är det fjärde året som myndigheterna har rapporterat till regeringen enligt bruka utan att förbruka. Skogspolitikens två jämställda mål, beslutade av , redovisas i avsnittet En skogspolitik i takt . P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Tabell 2.5 Bruka utan att förbruka De gröna näringarna är De gröna näringarna bidrar utmärks av omtanke, till en globalt hållbar näringsliv i hela landet och har en nyckelroll i som präglas av öppenhet De gröna näringarna har en De gröna näringarna är en del av lösningen i det En öppen och global En skogspolitik i takt med Säker och hälsosam mat som också ger positiva upplevelser Landsbygden – med stärkt Vattenbruk, fritidsfiske och 2.5.1Ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald De gröna näringarnas konkurrenskraft För att mäta resultatet för målet används indikatorerna nedan. Med anledning av förändringar i rapporteringen av den officiella statistiken har vissa indikatorer bytts ut. –Prisutveckling: avräkningspriser för vegetabilier och animalier, priser för jordbrukets insatsvaror, priser på jordbruksmark, arrendepriser. –Strukturutveckling: jordbrukshushållens inkomster, antalet sysselsatta inom jordbruket, antalet mjölkkor, slaktsvin och smågrisar, areal , spannmålsareal och vallareal. –Företagande och utrikeshandel: antalet jordbruksföretag, export av livsmedel. –Administration: andel utbetalda stöd och ersättningar inom innevarande stödår. Regeringen arbetar för ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet med ambitionen att svenska jordbrukare ska ha likvärdiga konkurrensförhållanden jämfört med jordbrukare i övriga EU. Resultat av arbetet för att öka konkurrenskraften för områdena livsmedel, landsbygd, fiske och skog finns under avsnitten – det nya matlandet, Landsbygdsprogrammet, Fiskeriprogrammet och En skogspolitik i takt . P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Världsmarknadspriserna på jordbruksprodukter har varierat kraftigt . Priserna inom EU och därmed i påverkas i hög grad av fluktuationerna på världsmarknaden. var de låga mjölkpriserna och de höga spannmålspriserna exempel på detta. Avräkningspriserna för jordbruksprodukter steg med i genomsnitt mellan . För vegetabilier ökade avräkningspriserna och för animalieproduktionen steg priserna . I tabellen nedan beskrivs förändringen av avräkningsprisindex för åren 2010–2013. Tabell 2.6 Avräkningsprisindex för jordbruksprodukter 2010–2013, Källa: oficiella statistik, statistiska meddelanden JO 49 . Variationerna inom vegetabilieområdet är stora. Avräkningspriserna för spannmål steg efter att ha varit låga . För matpotatis steg priserna kraftigt efter att ha sjunkit mycket . För animalieproduktionen har priserna gått tillbaka till den nivå som gällde 2011, efter att tidigare ha sjunkit. Priserna för svin samt får och getter har ökat medan priserna för mjölk har sjunkit. Priserna för jordbrukets produktionsmedel ökade mellan . Det som ökade mest var priserna på djurfoder som steg . sjönk energi- och smörjmedelspriserna och gödnings- och jordförbättringsmedel . I tabellen nedan beskrivs förändringen av priserna för produktionsmedel . Tabell 2.7 Index för produktionsmedelspriser 2010–2013 Källa: oficiella statistik, statistiska meddelanden JO 49 . Priserna på jordbruksmark hade 2011 ökat . har priset nära nog tredubblats. har priserna fyrdubblats. I tabellen nedan beskrivs förändringen i priserna på jordbruksmark för åren 1995–2011. Tabell 2.8 Genomsnittliga priser på jordbruksmark 1995– 2011 Tusental kronor per hektar Källa: oficiella statistik, statistiska meddelanden JO 38 . , 1995 till 2012, har arrendepriserna för jordbruksmark fördubblats. Ökningstakten har varierat . Störst var ökningen . I tabellen nedan beskrivs index för genomsnittliga arrendepriser för åren 1995–2012. Tabell 2.9 Index för genomsnittliga arrendepriser för jordbruksmark 1995–2012 Källa: oficiella statistik, statistiska meddelanden JO 39 . Inkomsterna för jordbrukshushållen var i genomsnitt ca per hushåll 2011. Det är en ökning med och med . I tabell 2.10 beskrivs förändringen av jordbrukshushållens inkomster –2010. P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Tabell 2.10 Jordbrukshushållens inkomster mellan 2005–2011 Källa: Statens jordbruksverks statistikdatabas. Antalet växtodlingsföretag ökade med ca 500 . vara antalet relativt stabilt. med husdjur har minskat med ca 5 300 . Företag med mjölkkor minskade med ca 3 500 . I tabellen nedan beskrivs utvecklingen av antalet företag uppdelade i kategorierna växtodlingsföretag och företag med husdjur. Av de senare visas även företag med mjölkkor. Tabell 2.11 Växtodlingsföretag och företag med husdjur Källa: Statens jordbruksverks statistikdatabas. Antalet mjölkkor för mjölkproduktion har minskat . har antalet minskat med ca 45 000. Även antalet slaktsvin och smågrisar har minskat . För slaktsvinen har andelen minskat med , motsvarande ca 234 000 djur. För smågrisarna har andelen minskat med ca en tredjedel, motsvarande ca 167 000 djur. I tabellen nedan beskrivs utvecklingen av antalet mjölkkor, slaktsvin och smågrisar . Tabell 2.12 Antal mjölkkor, slaktsvin och smågrisar 2005–2012 Källa: Statens jordbruksverks statistikdatabas. P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Tabell 2.13 Åkerarealen i –2012 Källa: Statens jordbruksverks statistikdatabas. var den totala åkerarealen 2 . Det är en minskning med ca 94 000 ha, motsvarande , . var minskningen av åkerarealen ca 10 000 ha. Arealen spannmål har varierat mycket . ökade arealen till de högsta nivåerna . Därefter sjönk de för att åter igen öka. I tabell 2.13 beskrivs utvecklingen av åkerarealen i . Antalet sysselsatta inom jordbruket uppgick till 177 384 personer, vilket var ungefär lika många som då jordbruket sysselsatte totalt 177 615 personer. Tar man hänsyn till att definitionen för att räknas som jordbruksföretag ändrats, vilket fått till följd att fler jordbruksföretag och därmed fler sysselsatta individer inkluderas i statistiken, är minskningen större. Med den gamla definitionen har antalet sysselsatta minskat med knappt 7 000 personer, eller , till 170 717 personer . –2010 har det varit viss variation i antalet sysselsatta, vilket till viss del kan förklaras av antalet tillfälligt sysselsatta. Tabell 2.14 Antal sysselsatta i inom jordbruket 1999–2010 Källa: Statens jordbruksverks statistikdatabas. Andelen kvinnor sysselsatta inom jordbruket har ökat sedan mätningarna började . var andelen kvinnor , jämfört . Antalet företagare var 2010 ca 71 100. –ökade antalet företag med ca 3 000. Högst var antalet 2005 då det uppgick till ca 75 800. har antalet företag minskat med ca 4 700. Tabell 2.15 2003–2010 Källa: Statens jordbruksverks statistikdatabas. har regeringen tillsatt en utredning för att undersöka konkurrenskraft och utvecklingsmöjligheter för svensk jordbruks- och trädgårdsproduktion (dir. 2013:20). Ett viktigt underlag för direktivet var de diskussioner som förts i Landsbygdsdepartementets högnivågrupp. Högnivågruppen inrättades 2010 av för att diskutera åtgärder för att stärka lönsamheten och konkurrenskraften i jordbrukets primärproduktion i . hölls ett uppföljningsmöte där gruppen bl.a. diskuterade de åtgärder som vidtagits inom näringen, på myndighetsnivå samt på politisk nivå. Tomträtts- och arrendeutredningen fick genom tilläggsdirektiv (dir. 2011:60) i uppdrag att utreda frågan om besittningsskydd för sådana jordbruksarrenden som utgör sidoarrenden. Uppdraget ska redovisas . och länsstyrelserna har haft i uppdrag från regeringen att förbättra styrningen och hanteringen av stödverksamheten. Målet med uppdraget är att möjliggöra att gårdsstöd, kompensationsbidrag och miljöersättningar i så hög utsträckning som möjligt kan betalas ut så tidigt som regelverket tillåter samt att minska risken för fel i hanteringen av stöd. Resultatet av och länsstyrelsernas arbete har under dessa år varit mycket bra och målen för utbetalningarna har nåtts, i flera fall med marginal. betalades av gårdsstödet ut , vilken är första möjliga dag att betala ut stöd. hade av brukarna fått gårdsstödet utbetalt. Resultatet för utbetalningarna av kompensationsbidragen och miljöersättningarna 2012 var att av stöden betalades ut och . och länsstyrelserna har genomfört ett projekt för förbättrad styrning och uppföljning av stöd till landsbygdens utveckling med syfte att bl.a. förkorta handläggningstiderna. Preliminära resultat visar på framgång avseende detta och också på förbättrad samordning mellan länsstyrelser. har löpande genomfört à jourhållning av blockdatabasen och arbetat med att öka andelen ansökningar via internet, vilket minskar andelen felaktiga ansökningar. Blockdatabasen är den databas med kartmaterial och arealuppgifter som används vid ansökan om gårdsstöd, kompensationsbidrag och miljöersättningar. har andelen elektroniska ansökningar ökat till , vilket medför effektivare hantering och färre felaktiga ansökningar. () har fått i uppdrag att vara nationellt revisionsorgan för användningen av de EU-medel som fått tilldelat –2013. Vid den årliga granskningen av utbetalning av stöd 2011 och 2012 fann ESV fel i hanteringen av stöd till landsbygdsåtgärder. De fel som har påvisats för projektstöd och företagsstöd har hittats vid flera länsstyrelser. För övriga stöd till jordbruket och landsbygden var mängden fel inom kommissionens accepterade gräns för fel. Med anledning av ESV:s granskning har genomfört en utökad granskning av hanteringen av stöd till jordbruket och landsbygden. Granskningen har gjorts enligt de kriterier som kommissionen har satt upp för myndigheter som hanterar EU-stöd till jordbruket och landsbygden. I granskningen har identifierat brister hos samtliga granskade myndigheter: länsstyrelserna, , och . De brister som identifierats rör både rutiner för hantering av stöd och felaktig hantering av stöd. En del i bristerna rörde interna organisation vilket har resulterat i att har genomfört en omorganisation som skiljer på förvaltande och utbetalande roller. har föreslagit förändringar i ansvarsfördelningen mellan de myndigheter som hanterar stöden, för att på så sätt uppnå en effektivare hantering av stöden och för att undvika finansiella korrigeringar. P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Kommissionen lade fram förslag på förändringar i stödsystemen till jordbruket efter 2013. Regeringens aktiva deltagande i förhandlingarna av förslagen har bidragit till att rådets överenskommelse inför de interinstitutionella diskussionerna är enklare, mer kostnadseffektivt och i högre grad anpassat till de förhållanden som råder i jämfört med kommissionens förslag. Regeringen har också arbetat för fortsatt marknadsanpassning och tillsammans med likasinnade medlemsstater fungerat som motvikt mot de medlemsstater som motsätter sig ökad marknadsorientering. har det förberedande arbetet med den kommande europeiska jordbrukspolitiken efter 2013 fortsatt. Med anledning av att förhandlingarna försenats så kommer stora delar av de ändrade stödsystemen att införas först . Det svenska jordbruket agerar på en alltmer internationellt konkurrensutsatt marknad. För att jordbruksnäringen ska vara framgångsrik och för att dess potential ska kunna tillvaratas krävs att den är konkurrenskraftig och lönsam, inte enbart i förhållande till annan verksamhet i och i jämförelse med andra producenter inom EU utan även i förhållande till en alltmer effektiv produktion i länder utanför EU. har både avräkningspriserna och kostnaderna för insatsvaror uppvisat stora variationer. Eftersom kostnaden för insatsvarorna stigit mer än avräkningspriserna för animalier har det haft en negativ effekt på produktionen av animalier. För vegetabilieproduktionen har dock avräkningspriserna överstigit priserna för insatsvaror vilket lett till en bättre utveckling för vegetabilieproduktionen än för andra produkter. Produktionsmedelsskatter och nationell lagstiftning om t.ex. miljö och djurskydd har påverkan på det svenska jordbrukets konkurrenskraft. De stimulansåtgärder för företag som regeringen har genomfört har varit betydelsefulla för de areella näringarna för att möta ökad konkurrens och rörligare priser. Exempel på åtgärder är generella åtgärder för företagen såsom sänkningen av egenavgifterna samt specifika åtgärder för sektorn som t.ex. borttagande av handelsgödselskatten och sänkningen av slakteriavgifterna. P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Gårdsstödet och vissa stöd inom landsbygdsprogrammet har fortsatt stor betydelse för att upprätthålla inkomsterna inom det svenska jordbruket. Utbetalningstakten av gårdsstödet har varit hög och i och med den tidigarelagda utbetalningen av stödet förbättras planeringsmöjligheterna för brukarna. Uppdateringen av blockdatabasen har lett till att brukarna har fått bättre och säkrare material att grunda sina ansökningar om stöd och ersättningar på. Det är viktigt att denna höga kvalitet upprätthålls genom en kontinuerlig à jourhållning av databasen och fortsatt arbete med en korrekt hantering av stöden. Även användningen av elektronisk ansökan om stöd ger ansökningar med högre kvalitet. En korrekt hantering av stöden och elektroniska ansökningar bedöms minska risken för finansiella korrigeringar från . Med anledning av kritiken från ESV behöver åtgärder vidtas för att förbättra styrningen och hanteringen av landsbygdsstöden. De åtgärder har vidtagit för att förbättra styrningen och hanteringen av stöden hos myndigheterna bedöms leda till en bättre hantering av stöden som minskar risken för sanktioner. Samtliga granskade myndigheter har tagit fram planer för hur de identifierade bristerna ska hanteras. Åtgärdsplanerna kommer att följas upp . Den organisationsförändring som genomfört bedöms minska risken för felaktig hantering av EU-medel på myndigheten. Även regeringens uppdrag till och länsstyrelserna om att göra en processgenomgång för landsbygdsstöden har förbättrat och effektiviserat stödhanteringen. Regeringen arbetar dessutom för att få ett enklare regelverk i samband med reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken, för att på så sätt minska risken för felaktig hantering. Genom reformerna av den gemensamma jordbrukspolitiken har denna successivt blivit mer marknadsorienterad, mer samstämmig med utvecklingspolitiken samt fått ett ökat fokus på miljö- och klimatåtgärder, i linje med regeringens målsättning. I jämförelse med dessa reformer innehöll kommissionens förslag till reform av den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2013 inte samma ambitioner vad gäller ytterligare marknadsorientering och inte heller vad gäller ökat fokus på effektiva miljöåtgärder. sionens förslag var ur svensk synvinkel även otillräckligt i fråga om förenklingar av regelverken och kostnadseffektivitet. Dessa frågor har därför varit prioriterade i regeringens förhandlingsarbete. Genom nära kontakt med institutionerna och andra medlemsstater har regeringen bidragit till att förbättra förslaget i sin helhet. För att mäta resultatet för målet används följande indikator: –Minskning av administrativa kostnader för jordbruksområdet, skogsbruksområdet, fiskeområdet och livsmedelsområdet. Målet har utvecklats till att, förutom att minska de administrativa kostnaderna, även omfatta kvalitativa aspekter som hur företagarna upplever reglerna. Regeringen har utvecklat den breddade ambitionen för förenkling till övergripande mål med sju delmål utifrån fem fokusområden (skr. 2012/13:5). Dessa fem fokusområden är: minskade kostnader (inklusive administrativa kostnader) för företagen, lättare för företagen att lämna uppgifter, enklare kontakt med kommun och länsstyrelse, förslag på minskat krångel ska följas upp, samt bättre konsekvensutredningar innan nya regler införs. En utredning om ett minskat och förenklat uppgiftslämnande för företagen har tillsatts (dir. 2012:35). I tabell 2.16 presenteras beräkningar av förändringen av de administrativa kostnaderna samt en prognos . Berörda myndigheter har fått i uppdrag att bistå i mätningarna av företagens administrativa kostnader för att göra en avslutande uppdatering av förändringar i regelverken –2012. Enligt prognosen har de administrativa kostnaderna för Landsbygdsdepartementets ansvarsområden minskat med . De största förenklingarna på jordbruksområdet har skett inom djurområdet, t.ex. införandet av elektronisk stalljournal och förenklad rapportering i stalljournalen. även förprövning av djurstallar och betesregler förenklats. Minskningen på skogsområdet har skett genom avskaffande av kravet på att upprätta skogs- och miljöredovisning (SMÖR). De administrativa kostnaderna till följd av livsmedelslagstiftningen har minskat framför allt beroende på klargöranden rörande spårbarhet av livsmedel. Tabell 2.16 Förändring av de administrativa kostnaderna 2006–2010 -10,2 -98,0 -36,5 -36,9 har förhandlingarna om ny jordbruks- och fiskeripolitik fortsatt. Frågan om förenklingar är prioriterad i förhandlingarna eftersom den största delen av reglerna på jordbruks- och fiskeområdet har sitt ursprung i EU- regelverket. Landsbygdsdepartementets myndigheter har fortsatt arbetet med förenkling för företagen och särskilt med de kvalitativa aspekterna för att nå en märkbar positiv förändring i företagens vardag. , och har även fått i uppdrag att ta fram åtgärder för förenkling och förslag på indikatorer för uppföljning av de kvalitativa målen. arbete med förenklingar har varit fokuserat på åtgärder som ligger inom ramen för den kommande jordbruks- och fiskeripolitiken. Som exempel har tagit fram en rapport med förenklingsförslag för åtgärder i kommande landsbygdsprogram. har på regeringens uppdrag genomfört ett förberedande arbete för att starta en gemensam kundtjänst tillsammans med länsstyrelserna, digitala akter och e-arkiv för lantbrukaren samt fortsatt utveckling av Mina sidor för lanbrukaren för att på så sätt öka tillgängligheten och överblicken. P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 var i pilotlän för arbetet med digitala akter och infördes detta på alla länsstyrelser. har även arbetat med andra e- tjänster, t.ex. att underlätta överföring av stödrätter mellan lantbrukare. var SAM- internet den enda ansökningsmöjligheten för gårdsstöd, miljöersättningar och kompensationsbidrag. Det finns dock möjlighet att söka stöd via pappersblankett, men av alla stödansökningar gjordes via SAM-internet. har ändringar gjorts i den nationella fiskeförordningen i syfte att åstadkomma kortare handläggningstider inom ramen för det pågående fiskeriprogrammet, vilket minskar stödsökandenas upplevda regelkrångel. Havs- och vattenmyndigheten har fått i uppdrag att samlat och systematiskt identifiera samt genomföra sådana ändringar av myndighetens föreskrifter som kan leda till