prop · H1031 · 2013-09-18 00:00:00 — Enligt denna bestämmelse gäller absolut sekretess i verksamhet som avser förande och uttag ur beskattningsdatabasen för uppgift om enskilds personliga och ekonomiska förhållanden som har tillförts databasen. Insynsintresset vad gäller de uppgifter i ärenden om stöd vid korttidsarbete som läggs in i databasen får dock anses tillgodosett i tillräcklig mån genom att uppgifterna kan begäras ut ur ärendet, där omvänt skaderekvisit kommer att gälla (jfr prop. 2006/07:99 s. 35). 6.17.7Ersättningar från trygghetssystem m.m. 6.17.7.1.1Överhoppningsbar tid i arbetslöshetsförsäkringen Regeringens förslag: Månader då en sökande har deltagit i korttidsarbete för vilket preliminärt stöd har lämnats räknas som överhoppningsbar tid i arbetslöshetsförsäkringen, om det är till fördel för den sökande. Om ansökan om preliminärt stöd för korttidsarbete ännu inte har lämnats in eller prövats för aktuell månad ska lämnats bestämmas på samma sätt som när preliminärt stöd har utgått. Tid med arbetstidsminskning eller partiell arbetsbefrielse som berättigar arbetsgivaren till statligt stöd ska inte jämställas med förvärvsarbete. Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Promemorians förslag omfattar inte de fall då ansökan om preliminärt stöd ännu inte har prövats av . Inte heller har promemorian något förslag om att tid med arbetstidsminskning eller partiell arbetsbefrielse inte ska jämställas med förvärvsarbete Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som yttrat sig tillstyrker eller har inget att erinra mot förslaget. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) ifrågasätter om inte den arbetsbefriade tiden vid deltagande i korttidsarbete ska jämställas med förvärvsarbete. Arbetslöshetskassornas samorganisation (SO) anser att månader med korttidsarbete, där preliminärt stöd inte har utgått eller ansökan om preliminärt stöd ännu inte har prövats, bör vara överhoppningsbara. Skälen för regeringens förslag: Syftet med arbetslöshetsförsäkringen är att lämna ekonomisk ersättning av omställning till ett nytt arbete. För att vara berättigad till ersättning från arbetslöshetsförsäkringen ska bl.a. ett arbetsvillkor vara uppfyllt. Arbetsvillkoret innebär, enligt huvudregeln i 12 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, att en sökande under en ramtid har förvärvsarbetat och utfört det arbetet per kalendermånad. Ramtiden är enligt huvudregeln de som närmast föregår arbetslösheten (15 a § lagen om arbetslöshetsförsäkring). Om månader med korttidsarbete ingår i ramtiden kan det i vissa fall leda till att en sökande inte uppfyller arbetsvillkoret eftersom antalet arbetade timmar en viss månad har minskat till följd av korttidsarbetet. När ramtid bestäms ska då den sökande varit förhindrad att arbeta inte räknas med, så kallad överhoppningsbar tid. Som överhoppningsbar tid räknas bl.a. sjukdom, tvångsvård, frihetsberövande, föräldraledighet och totalförsvarsplikt (16–17 a §§ lagen om arbetslöshetsförsäkring). Om en månad innehåller förvärvsarbete, tid med föräldrapenning eller totalförsvarsplikt i sådan omfattning att den kan tillgodoräknas i ett arbetsvillkor är tiden inte överhoppningsbar (15 a § lagen om arbetslöshetsförsäkring). Överhoppningsbar tid gör att ramtiden kan sträcka sig längre tillbaka än de som närmast föregått arbetslösheten. Arbetslöshetsförsäkringen består av en grundförsäkring och en frivillig inkomstbortfallsförsäkring. Ersättning enligt grundförsäkringen lämnas som dagpenning i form av ett grundbelopp som inte baseras på den sökandes tidigare inkomst. Avgörande för sökandens ersättning enligt grundförsäkringen är dels det grundbelopp som regeringen fastställer, dels sökandens normalarbetstid (24 § lagen om arbetslöshetsförsäkring). Normalarbetstiden är sökandens genomsnittliga arbetstid . normalarbetstiden beräknas som ett genomsnitt sänker veckor med få arbetstimmar normalarbetstiden. Många arbetstimmar drar upp normalarbetstiden. Om månader med korttidsarbete räknas med när normalarbetstiden fastställs sänker det således normalarbetstiden och därmed ersättningen. (/mån) för För den som arbetat mindre minskas ersättningen proportionellt. Ett arbete med 50 procents arbetstid berättigar den sökande till halvt grundbelopp, dvs. Ersättning enligt inkomstbortfallsförsäkringen lämnas som dagpenning i form av inkomstrelaterad ersättning och baseras på tidigare förvärvsinkomster. Till grund för den inkomstrelaterade dagpenningen ligger en dagsförtjänst som är den genomsnittliga förvärvsinkomsten per arbetsdag som den sökande haft (25 och 25 a §§ lagen om arbetslöshetsförsäkring). Eftersom dagsförtjänsten beräknas som ett genomsnitt sänker månader med låga inkomster dagsförtjänsten. Höga inkomster drar upp dagsförtjänsten. Om månader med korttidsarbete räknas med när dagsförtjänsten fastställs sänker det således dagsförtjänsten och, om den sökande har en lön under taket i arbetslöshetsförsäkringen, ersättningen som betalats ut. Dagpenningen motsvarar av dagsförtjänsten och av dagsförtjänsten Inkomstrelaterad dagpenning lämnas dock med högst respektive lägst det belopp som regeringen bestämmer (25 § lagen om arbetslöshetsförsäkring). Det högsta beloppet är per dag (/mån). Den som tjänat eller mer får högsta dagpenning vid 80 procents ersättningsnivå. Inkomster över taket ersätts inte av arbetslöshetsförsäkringen. Den inkomstrelaterade ersättningen har även ett lägsta belopp. Det lägsta beloppet är per dag för den som har en normalarbetstid på . För den som har en lägre normalarbetstid minskas det lägsta beloppet proportionellt (4 § förordningen (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring). Deltagande i korttidsarbete innebär att arbetstagare temporärt går ner i arbetstid och i lön. Minskad arbetstid och lön skulle, med dagens regelverk i arbetslöshetsförsäkringen, kunna påverka dels möjligheterna att kvalificera sig för arbetslöshetsersättning, dels storleken på arbetslöshetsersättningen i händelse av arbetslöshet efter deltagande i korttidsarbete. Det är inte rimligt att arbetslöshetsersättningen försämras för arbetstagare som deltar i korttidsarbete för att minska risken för just arbetslöshet. För att minska risken såväl för att en sökande inte kvalificerar sig för arbetslöshetsersättning som för att ersättningen kan bli lägre, bör månader då en sökande har deltagit i korttidsarbete för vilket preliminärt stöd har utgått räknas som överhoppningsbar tid i arbetslöshetsförsäkringen, om det är mer fördelaktigt för den sökande. Regeringen instämmer alltså i promemorians bedömning att månader då en sökande har deltagit i korttidsarbete för vilket preliminärt stöd har lämnats ska räknas som överhoppningsbar tid i arbetslöshetsförsäkringen. Som SO framhåller kommer en ansökan om preliminärt stöd att kunna ges in inom två kalendermånader från utgången av stödmånaden. I det fall en sökande har deltagit i korttidsarbete, men arbetsgivaren ännu inte har ansökt om preliminärt stöd, och stöd därför inte har lämnats när den sökande blir arbetslös, finns det enligt promemorians förslag inte förutsättningar för att hoppa över månaden. En sådan ordning skulle innebära att den enskilde i efterhand kan tvingas att begära omprövning för att visa att det varit en period med korttidsarbete, vilket inte framstår som ändamålsenligt. Regeringen anser därför, i likhet med SO, att månader med korttidsarbete, för vilka preliminärt stöd inte har lämnats eller ansökan om sådant stöd ännu inte har prövats, bör vara överhoppningsbara. Det bör gälla om med korttidsarbete är sammanhängande med månader för vilka stöd har utgått. IAF ifrågasätter om inte den arbetsbefriade tiden vid deltagande i korttidsarbete ska jämställas med förvärvsarbete och om det i så fall är nödvändigt att göra överhoppningsbar. Regeringen anser att det är reguljärt förvärvsarbete, som inte har subventionerats med statligt stöd, som i första hand ska kvalificera till arbetslöshetsförsäkringen. Ledighet som följer av arbetstidsminskning eller partiell arbetsbefrielse som berättigar arbetsgivaren till preliminärt stöd, bör därför inte jämställas med förvärvsarbete. Det bör förtydligas i 13 § lagen om arbetslöshetsförsäkring. Förslaget föranleder 16 d § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring samt ändringar i 13 §, 15 a § och 17 a § samma lag, se avsnitt 3.14. Regeringens förslag: Arbetslöshetsersättning ska inte lämnas för tid under vilken en sökande deltar i korttidsarbete. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som yttrat sig tillstyrker eller har inget att erinra mot förslaget. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) anser att arbetslöshetsersättning inte heller bör kunna lämnas för tid under vilken en sökande deltar i korttidsarbete som finansieras av arbetsgivare och arbetstagare. Skälen för regeringens förslag: I promemorian görs bedömningen att arbetslöshetsersättning inte bör kunna lämnas för tid under vilken en sökande deltar i korttidsarbete som ger rätt till preliminärt stöd enligt lagen om stöd vid korttidsarbete. IAF anser att arbetslöshetsersättning inte heller bör kunna lämnas för tid under vilken en sökande deltar i korttidsarbete som endast finansieras av arbetsgivare och arbetstagare. Regeringen anser att arbetslöshetsersättning inte bör kunna lämnas för tid en sökande deltar i korttidsarbete som är utformat på så sätt att arbetsgivaren kan vara berättigad till preliminärt stöd, oavsett om arbetsgivaren därefter ansöker om och får statligt stöd eller inte. Regeringen anser inte att det finns skäl att i detta lagstiftningsärende uttala sig om vad som bör gälla för det fall ett avtal om korttidsarbete utformas på något annat sätt. I fråga om deltidsersättning från arbetslöshetsersättningen när denna ersättning avser att täcka arbetslös tid som inte är kopplad till korttidsarbete kommer det att finnas möjlighet för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om undantag från bestämmelsen om att ersättning inte lämnas till sökande som deltar i korttidsarbete. Förslaget föranleder 10 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring, se avsnitt 3.14. Regeringens bedömning: Det behövs inte några ändringar i regelverket om arbetslöshetsersättning vid bisyssla. Promemorians bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som yttrat sig tillstyrker eller har inget att erinra mot bedömningen. Skälen för regeringens bedömning: Huvudregeln i arbetslöshetsförsäkringen är att ersättning normalt endast lämnas för den tid en person är arbetslös. För den som utför arbete under arbetslösheten, t.ex. deltidsarbetar, ska den arbetade tiden räknas av från den sökandes totala antal arbetslösa timmar. Det finns dock en möjlighet att få en anställning eller en näringsverksamhet godkänd som bisyssla. Med bisyssla avses sådant arbete i anställning eller näringsverksamhet som den sökande före arbetslöshetens inträde utfört vid sidan av sin heltidssysselsättning (39 § lagen om arbetslöshetsförsäkring). I praxis har godtagits att arbete kan godkännas som bisyssla också i fall då heltidssysselsättningen inte har utförts före arbetslöshetens inträde (FÖD 1984:48 II). Deltagande i korttidsarbete får anses medföra att en sökandes anställning inte kan anses utgöra en heltidssysselsättning i den mening som avses i 39 § lagen om arbetslöshetsförsäkring . Det innebär att kravet på heltidssysselsättning inte är uppfyllt under den tiden. Principen att en sökande, för att få en anställning eller näringsverksamhet godkänd som bisyssla, ska ha utfört bisysslan vid sidan av en heltidssysselsättning är emellertid viktig och bör inte frångås vid deltagande i korttidsarbete. Mot denna bakgrund bör stöd vid korttidsarbete inte föranleda ändringar i regelverket om arbetslöshetsersättning vid bisyssla. 6.17.7.2 Sjukpenninggrundande inkomst (SGI) Regeringens förslag: En försäkrad som deltar i korttidsarbete som berättigar arbetsgivaren till preliminärt stöd enligt lagen om stöd vid korttidsarbete ska omfattas av ett s.k. aktivt skydd av den sjukpenninggrundande inkomsten (SGI-skydd) korttidsarbetet pågår. Överensstämmer med regeringens. Promemorians förslag och bedömning överensstämmer inte med den bedömning som lämnades i Ds 2012:59 Statligt stöd vid korttidsarbete - en ny åtgärd vid djupa kriser. I den promemorian övervägde en arbetsgrupp att föreslå ett SGI- skydd för tid i korttidsarbete men kom fram till att ändringar i regelverket för den sjukpenninggrundande inkomsten med anledning av förslaget om korttidsarbete inte var befogade. Detta bl.a. på grund av att ett SGI-skydd skulle innebära ett avsteg från inkomstbortfallsprincipen. Remissinstanserna: Näst intill alla av de remissinstanser som har yttrat sig över arbetsgruppens promemoria tillstyrker eller har inget att erinra mot arbetsgruppens förslag och bedömning. är positiv till att skyddet för den sjukpenninggrundande inkomsten förtydligas vid korttidsarbete men efterlyser ytterligare några förtydliganden framförallt avseende synen på vad som ska betraktas som normal arbetstid under tid i korttidsarbete beroende på om ett ersättningsfall redan pågår när korttidsarbete inleds eller om ett ersättningsfall påbörjas under korttidsarbetet. saknar beskrivning av konsekvenserna för rätten till sjukpenning för en försäkrad som blir sjuk under tid med korttidsarbete eller en försäkrad som har ett pågående ärende när korttidsarbetet inleds. () och ifrågasätter rimligheten i att den enskilde ska riskera återbetalning av ersättningar om förutsättningarna för korttidsstöd inte varit uppfyllda och arbetsgivaren blir skyldig att betala tillbaka preliminärt stöd, då detta är något som en enskild arbetstagare inte har inflytande över. Enskilda borde enligt dessa två remissinstanser inte behöva riskera att bli återbetalningsskyldiga eller utsättas för en prövning av om han eller hon har insett eller borde ha insett att den SGI som låg till grund för utbetalningen var felaktig till följd av att arbetsgivaren inte visat sig uppfylla förutsättningarna för stöd vid korttidsarbete. Inspektionen för socialförsäkringen (ISF) menar att det kan skapas en oförutsägbar och otrygg situation för den försäkrade om den kan komma att bli föremål för en återkravsutredning, likväl kan få sin SGI sänkt retroaktivt, till följd av att dennes arbetsgivare inte var berättigad till det preliminära stödet vid korttidsarbete. ISF framhåller vidare vikten av tydlig information till en försäkrad som omfattas av SGI-skyddet under korttidsarbete men därefter blir uppsagd och inte längre omfattas av SGI-skyddet. TCO och Svenska Journalistför-bundet anser att det vore rimligt att uppsagda arbetstagare som deltar i korttidsarbete får erhålla SGI-skydd . Skälen för regeringens förslag: Deltagande i korttidsarbete innebär att arbetstagare minskar sin arbetstid och lön. Beroende på den avtalade periodens längd kan detta få effekter på arbetstagarens SGI (och årsarbetstid) om inte den sjukpenninggrundande inkomsten är skyddad. För en arbetstagare, utan SGI-skydd, som med korttidsarbete ansöker om en ersättning baserad på SGI beror storleken på ersättningen bl.a. på om den minskade inkomsten och arbetstiden har slagit igenom på den sjukpenninggrundande inkomsten och årsarbetstiden eller vad som betraktas som normal arbetstid. Den avtalade längden på korttidsarbetet har således en direkt avgörande betydelse vad beträffar påverkan på arbetstagarnas sjukpenninggrundande inkomst. Deltagande i korttidsarbete skulle i vissa fall kunna medföra att berörda arbetstagares sjukpenninggrundande inkomst sänks till följd av den lägre lönen och den reducerade arbetstiden som följer av korttidsarbete. För en arbetstagare som deltar i korttidsarbete och som sedan blir sjuk på heltid skulle en sänkt SGI kunna medföra relativt kännbara ekonomiska konsekvenser i termer av en lägre sjukpenning, detta särskilt i de fall arbetstagarens lön, och SGI, har reducerats under korttidsarbetet. För det fall en försäkrad skulle få en lägre SGI till följd av korttidsarbetet kan den sjukpenninggrundande inkomsten komma att återställas när korttidsarbetet upphör, givet att den ordinarie (högre) lönen bedöms vara stadigvarande. För en försäkrad som fått en lägre SGI fastställd i samband med korttidsarbete och som sedan blir uppsagd kan emellertid den lägre sjukpenninggrundande inkomsten komma att gälla till dess att han eller hon får ett nytt arbete. Deltagande i korttidsarbete utan ett SGI-skydd kan således i vissa fall få relativt kännbara ekonomiska konsekvenser för berörda arbetstagare. Majoriteten av de remissinstanser som yttrade sig över Ds 2012:59 Statligt stöd vid korttidsarbete – en ny åtgärd vid djupa kriser, tillstyrkte eller hade inget att erinra mot den bedömning som där lämnades om att ett SGI- skydd vid korttidsarbete inte var befogat. Ett antal remissinstanser, inte minst inom industrin, ansåg emellertid att det är mycket angeläget att tid i korttidsarbete omfattas av ett SGI-skydd. Detta bl.a. för att det inte anses rimligt att arbetstagare i korttidsarbete, som redan bär en kostnad för deltagande, ska kunna påverkas negativt inom trygghetssystemen som en följd av korttidsarbete. Parterna inom industrin framhöll att det borde vara fråga om ett s.k. aktivt SGI-skydd vid korttidsarbete. Mot bakgrund av ovanstående anser regeringen att en försäkrad som deltar i korttidsarbete som berättigar arbetsgivaren till preliminärt stöd enligt lagen om stöd vid korttidsarbete ska omfattas av ett SGI-skydd. Korttidsarbete ska kunna tillämpas endast under synnerligen djupa lågkonjunkturer och deltagandet är en aktiv åtgärd som syftar till att bevara arbetstillfällen. Regeringen menar att deltagande i korttidsarbete kan anses utgöra en särskilt skyddsvärd situation och att ett försäkringsskydd mycket väl kan inrymmas under principen om anknytning till förvärvslivet. Regeringen delar promemorians förslag att det bör vara fråga om ett aktivt försäkringsskydd för att undvika att arbetstagare som deltar i korttidsarbete ska få en väsentligt lägre ersättning vid exempelvis långvarig sjukdom under korttidsarbetet. deltagande i korttidsarbete, som för berörda arbetstagare redan är förknippat med en kostnad, bör ha en begränsad påverkan på eventuella ersättningar från socialförsäkringarna under korttidsarbete varför regeringen bedömer att den andra och tredje principiella lösningen för att åstadkomma SGI-skydd enligt ovan redovisning inte är lämpliga att föreslå. SGI-skydd bör gälla för tid då den sökande deltar i korttidsarbete som är utformat på så sätt att arbetsgivaren är berättigad till preliminärt stöd. Det är således tillräckligt att arbetsgivaren är berättigad preliminärt stöd enligt lagen om stöd vid korttidsarbete för att SGI-skydd ska kunna komma ifråga. Det saknar betydelse för SGI- skyddet om arbetsgivaren inte gör anmälan om slutligt stöd inom föreskriven tid. Arbetstagaren ska inte heller drabbas negativt av att dennes arbetsgivare försummar att ansöka om preliminärt stöd inom den tid som föreskrivs i lagen om stöd vid korttidsarbete. För det fall att en arbetstagare som befinner sig i korttidsarbete ansöker om en socialförsäkringsförmån innan arbetsgivaren har hunnit komma in med sin ansökan om preliminärt stöd för stödmånaden får Försäk-ringskassan i bedömningen av om SGI-skydd gäller beakta vad som framgår i de kollektivavtal, eller annat skriftligt avtal, som har slutits och utgå ifrån att arbetsgivaren sannolikt är berättigad stöd om arbetstagaren de facto har varit i korttidsarbete . Då korttidsarbete är förknippat med en kostnad även för arbetsgivaren bör det ligga i arbetsgivarens intresse att vara berättigad till statligt stöd i de fall korttidsarbete aktualiseras. Vad gäller själva aviseringen om vilka försäkrade som omfattas av korttidsarbete bör det med förslaget om ett aktivt SGI-skydd ligga i de försäkrades intresse att själva uppmärksamma på att de deltar i korttidsarbete när de ansöker om en socialförsäkringsförmån. Om förutsättningarna för stöd enligt lagen om stöd vid korttidsarbete inte är uppfyllda och arbetsgivaren blir skyldig att betala tillbaka preliminärt stöd kan även den enskilde arbetstagaren komma att behöva återbetala de ersättningar från socialförsäkringen som har utbetalats felaktigt. Den försäkrades SGI kan vidare komma att behöva ändras retroaktivt. TCO och ifrågasätter rimligheten i denna återbetalningsskyldighet för arbetstagaren. ISF menar att det kan skapas en oförutsägbar och otrygg situation för den försäkrade om den kan komma att bli föremål för en återkravsutredning, likväl kan få sin SGI sänkt retroaktivt. Regeringen vill här understryka att det endast i undantagsfall torde kunna göras gällande att den försäkrade har insett eller bort inse att den SGI som låg till grund för utbetalningen var felaktig varför ett återkrav enligt regeringens mening likaså endast i undantagsfall torde kunna bli aktuellt. Regeringen föreslår i avsnitt 6.17.7.1.2 att arbetslöshetsersättning inte ska kunna lämnas för tid under vilken en sökande deltar i korttidsarbete som berättigar arbetsgivaren till preliminärt stöd enligt lagen om stöd vid korttidsarbete. Deltagande i korttidsarbete kommer alltså att innebära att de arbetstagare som berörs inte anses vara partiellt arbetslösa enligt den försäkringen. Regeringen anser att samma ordning bör gälla även inom sjukförsäkring. På så vis blir principen densamma i de olika försäkringarna. Detta innebär att en bedömning av arbetstagarens arbetsförmåga vid sjukdom utifrån rehabiliteringskedjan bör göras med utgångspunkt i att arbetstagaren inte är att anse som partiellt arbetslös till den del som arbetstagaren inte skulle ha arbetat d.v.s. i korttidsarbete som arbetstagaren är arbetsbefriad. På så vis kan det inte bli fråga om att vid sjukdom bedöma arbetsförmågans nedsättning i två delar som om arbetstagaren skulle vara både anställd och arbetslös. Bedömningen av arbetsförmågans nedsättning bör således, vid nya sjukfall, enbart göras i förhållande till den försäkrades arbete och den nya, förkortade, arbetstiden. För den arbetstagare som redan har ett pågående sjukpenningärende när korttidsarbete inleds bör inte deltagandet i korttidsarbete påverka ersättningen så länge ersättningsperioden pågår. Arbetsgivaren är enligt den föreslagna lagen om korttidsarbete inte berättigad till preliminärt stöd under uppsägningstid. I händelse av att den arbetstagare som deltar i korttidsarbete blir uppsagd under korttidsarbetet, kommer förutsättningarna för SGI-skydd därmed inte längre att vara uppfyllda. För att den försäkrade i denna situation ska kunna behålla sitt SGI-skydd måste den försäkrade ställa sig till arbetsmarknadens förfogande på den del denne inte är i korttidsarbete. bör den försäkrade som deltar i korttidsarbete, till skillnad från vad som ovan har angivits, anses vara partiellt arbetslös. Huruvida arbetsgivaren är berättigad till preliminärt stöd vid korttidsarbete är således av betydelse för bedömningen av om arbetstagaren under korttidsarbete bör anses vara partiellt arbetslös eller inte. Regeringen instämmer i ISF:s påpekande om vikten av tydlig information till den försäkrade som omfattas av SGI-skyddet under korttidsarbete men därefter blir uppsagd. I och med att den försäkrade trots allt har en möjlighet att skydda sin SGI vid uppsägning, genom att ställa sig till arbetsmarknadens förfogande, samt utifrån att den i promemorian skisserade ordningen är överensstämmande med redan föreslagna ändringar inom arbetslöshetsförsäkringen finner inte regeringen att det finns tillräckliga skäl att gå TCO och till mötes och föreslå att uppsagda arbetstagare som deltar i korttidsarbete får erhålla SGI-skydd under uppsägningstid. Förslaget föranleder 26 kap. 18 a § socialförsäkringsbalken samt en ändring i 26 kap. 9 § samma lag, se avsnitt 3.3. Regeringens bedömning: Det behövs inte några ändringar i regelverket om livränta eller efterlevandelivränta.