prop · H1031d30 · 2013-09-18 00:00:00 — 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 Förslag till statens budget Avgiften till Europeiska unionen Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen............................................ Utfall för EU-budgeten 2012................................................................. Utfall för avgift till EU 2012 ................................................... Analys och slutsatser .............................................................................. 1:1 Avgiften till Europeiska unionen................................................... 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska Anslagna medel samt utfall .......................................................................... Värdet av budgetreduktioner 2012 .............................................................. Anslag 1:1 fördelat på anslagsposter ........................................................................ 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.bemyndigar regeringen att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av EU- budgeten för (avsnitt 3), 2.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen enligt följande uppställning: 1:1 Avgiften till Europeiska unionen 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 2 Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen Utgifterna inom utgiftsområde 27 utgörs av betalningar till Europeiska kommissionen avseende EU-budgeten. Europiska unionens allmänna budget upprättas inom en flerårig budgetram. EU-budgetens utgifter och inkomster ska balansera, varför det är utgiftsnivån som styr behovet av inkomster. Eftersom EU-budgetens inkomster i princip utgörs av avgifter från medlemsländerna styr EU-budgetens utgiftsnivå i stor utsträckning utgiftsnivån inom utgiftsområde 27. Avgifterna från medlemsländerna benämns egna medel och regleras i enlighet med ett så kallat egna medelsbeslut. Det finns tre typer av egna medel: -traditionella egna medel: inkomster från den gemensamma tulltaxan och sockeravgifter inom den gemensamma jordbrukspolitiken, -en mervärdesskattebaserad avgift och -en avgift baserad på medlemsländernas Det finns ett antal särskilda bestämmelser och begränsningsregler, vilket påverkar avgift till EU. För det första har en särskild budgetreduktion. Reduktionen finansieras av övriga medlemsländer, varför andel av finansieringen utgör en särskild del av EU-avgift. har dock tillsammans med , och en reduktion på av den ordinarie finansieringsandelen. av övriga medlemsländer, exklusive . För det andra har , och en nedsatt mervärdesskattebaserad avgift. mervärdesskattebaserade avgift motsvarar av mervärdesskattebasen1, vilket innebär en nedsättning om jämfört med ordinarie uttag på av mervärdesskattebasen. För det tredje har , , och en särskild reduktion av den BNI-baserade avgiften. reduktion uppgår till priser. I tabell 2.1 redovisas utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde 27. uppgick utfallet till . Utfallet är lägre än vad som prognosticerades i budgetpropositionen . Det lägre utfallet beror på att två sent beslutade ändringsbudgetar på totalt rekvirerades av kommissionen , och belastar således anslaget . För beräknas utgifterna bli ca högre 1 Den nationella skattebasen korrigeras för avvikelser från och variationer inom EU:s sjätte mervärdesskattedirektiv så att en enhetlig skattesats erhålls. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 Det beror på en högre beslutad årsbudget men även på omfattande ändringsbudgetar för EU:s budget. beräknas utgifterna uppgå till . är i budgetramen för perioden –2020. Eftersom beslut om egna medel ska ratificeras av de nationella parlamenten innebär det att de rabatter erhåller under kommande period kommer att hanteras retroaktivt, troligen 2016. Avgiften är därför högre och förutses minska 2016. Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska unionen 1:1 Avgiften till Europeiska unionen Totalt för utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska 1Inklusive tilläggsbudget till statsbudgeten 2013 (prop. 2012/13:99, bet. 2012/13:FiU21) och förslag i propositionen Höständringsbudget (prpo.2013/14:2). har beslutat ett mål för den svenska budgetpolitiken i EU (prop. 1994/95:40, bet. 1994/95:FiU5, rskr. 1994/95:67). Enligt beslutet ska verka för en effektiv och återhållsam budgetpolitik inom EU samt för att belastningen på statsbudgeten ska hanteras i linje med de principer för finansiering av EU-medlemskapet som har fastslagit. Målet innebär även att ska verka för en kostnadseffektiv användning av EU:s budgetmedel. 2.4.1Utfall för EU-budgeten 2012 Utgifterna på EU-budgeten delas in i betalningsbemyndiganden (betalningar) och åtagandebemyndiganden (åtaganden). Ett åtagande som görs i EU-budgeten kan leda till betalningar såväl det aktuella budgetåret som kommande år, medan betalningarna motsvarar faktiska utgifter. Regeringen bemyndigades att ikläda staten högst det utgiftsåtagande som följer av den fastställda EU-budgeten avseende 2012 betalningar avseende ingångna åtaganden Vid utgången av 2012 fanns sammanlagt kvarvarande utestående åtaganden på totalt . 2.4.2Utfall för avgift till EU 2012 Utfallet för den svenska EU-avgiften 2012 blev , vilket är något högre än vad som anvisades i statens budget. Tabell 2.2 Anslagna medel samt utfall 1:1 Avgiften till Euro- uppgick värdet av särskilda reduktioner till (se tabell 2.3). Tabell 2.3 Värdet av budgetreduktioner 2012 Reduktion av den BNI-baserade avgiften Nedsättning av den mervärdesskattebaserade Nedsättning av finanseringsandel av fastställde EU:s årsbudget . Den beslutade totala årsbudgeten uppgår till i åtagandeanslag och i betalningsanslag. Det motsvarar en ökning på av betalningsanslaget i förhållande till budgeten . Vidare väntas ytterligare ändringsbudgetar på årsbudgeten på totalt ca , vilket ökar avgift. nåddes en uppgörelse vid om EU:s fleråriga budgetram för perioden –2020. har förhandlingar mellan det irländska ordförandeskapet, och kommissionen pågått. En överenskommelse om den fleråriga budgetramen nåddes av förhandlingsparterna vid den 27och . Därefter antog en resolution som välkomnar uppgörelsen. kommer att formellt rösta om den fleråriga budgetramen. Den fleråriga budgetramen omfattar beslut om totala åtaganden för perioden, totala betalningar samt beslut om hur medlemsstaterna ska finansiera utgifterna på EU:s budget. Uppgörelsen innebär att de totala åtagandena för perioden –2020 maximalt får uppgå till och att de totala betalningarna maximalt får uppgå till priser. I förhållande till budgetramen –2013 innebär det en real minskning . Jämfört med kommissionens förslag till budgetram innebär uppgörelsen en minskning . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 Jämfört med budgetramen –2013 innehåller uppgörelsen ökad flexibilitet inom budgetramen genom att möjligheten att flytta outnyttjade marginaler för åtaganden och betalningar till nästkommande år har ökat. Uppgörelsen vid kan ses som positiv för . Den totala utgiftsnivån i nominella termer minskade i unionens historia. Resultatet innebar också en viss modernisering av utgiftsstrukturen i form av omprioriteringar från jordbruks-, och sammanhållningspolitiken till bland annat forskning och utveckling. Insatser görs även inom klimat- och energiområdet. Uppgörelsen innebär vidare att befintligt regelverk för medlemsländernas avgifter kvarstår med vissa förändringar. Uppgörelsen vid formaliseras i förordning om den fleråriga budgetramen, efter att denna godkänts av . Därutöver kommer förordningen om egna medel att förhandlas i rådet . Beslutet om egna medel ska därefter ratificeras av de nationella parlamenten. Det innebär att de rabatter som erhåller kommer att realiseras retroaktivt, troligen 2016. I de årliga EU-budgetar som följer under den nya budgetramen kommer det fortsatt att vara av stor vikt att respektera de finansiella ramarna och verka för realistiska prognoser så att överbudgetering undviks. Analys av tidigare års utfall är en viktig del i detta. Utfallet för EU-budgeten 2012 innebar att betalningarna ökade i förhållande till 2011. Betalningarna var högre än 2011. Det totala genomförandet av åtaganden uppgick till av den budgeterade nivån, vilket är något högre än 2011. Genomförandet av betalningar uppgick till av de budgeterade medlen, vilket är en liten ökning jämfört med . Överskottet av betalningar efter överföringar fortsätter att minska och uppgick till . Det innebär dock att problemen med överbudgetering kvarstår men att det går i rätt riktning. Nivån på den beslutade budgeten är något lägre än kommissionens förslag som innebar en betalningsnivå på . Dock finns redan nu förslag på stora ändringsbudgetar . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 budgeten är en följd av att många fleråriga åtgärder inom EU:s budget, exempelvis inom strukturfonderna, har kommit upp i en ökad implementeringsgrad mot slutet av programperioden. Sammanfattningsvis bedöms resultaten inom området ligga i linje med målet för budgetpolitik i EU. Det finns dock starka skäl för regeringen att även fortsättningsvis driva en restriktiv linje i arbetet med de årliga budgetarna samt att försöka minska överbudgeteringen. De underlag som ligger till grund för betalningar av medlemsavgiften till EU granskas av i samband med granskningen av myndigheternas årsredovisningar och årsredovisningen för staten. granskning har inte föranlett några iakttagelser gällande medlemsavgiften. Resultatet från den årliga granskning som Eu- ropeiska revisionsrätten gör finns ännu inte tillgängligt . En redogörelse för revisionsrättens iakttagelser avseende 2011 finns i regeringens skrivelse Årsredovisning för staten 2012 (skr. 2012/13:101 s. 259). Den svenska EU-budgetpolitikens grundläggande mål ligger fast. Regeringen avser att verka för restriktiva årsbudgetar. Effektivitet och återhållsamhet utgör viktiga element för i behandlingen av EU:s årsbudget. Vägledande för är principerna om subsidiaritet, europeiskt mervärde, proportionalitet och sund ekonomisk förvaltning. Regeringen avser också att verka för att den modernisering av utgiftsstrukturen som skett också efterlevs i årsbudgetarbetet. Budgeten blir den första i den fleråriga budgetram som omfattar perioden –2020. Utgiftstaken budget är lägre än taken . Detta är ett resultat av uppgörelsen av förhandlingen mellan rådet och om den fleråriga budgetramen för perioden –2020. Taket för åtaganden är lägre och taket för betalningar är lägre, jämfört med taken . Kommissionens förslag till årsbudget innebär en minskning för såväl åtaganden som betalningar i förhållande till budgeten . Nivån på betalningar är dock hög, vilket främst förklaras av att en stor del åtaganden som ingåtts för perioden –2013 faller ut till betalning . För regeringen är restriktivitet en utgångspunkt för den fortsatta behandlingen av budgetförslaget . Detta innebär bl.a. att betalningsanslagen bör läggas på rimliga nivåer och att tillräckliga marginaler upprätthålls mellan budgeten och taken i den fleråriga budgetramen. 2.7.11:1 Avgiften till Europeiska unionen 1Inklusive tilläggsbudget till statsbudgeten 2013 (prop. 2012/13:99, bet. 2012/13:FiU21) och förslag i propositionen Höständringsbudget (prop.2013/14:2). Anslaget får användas för utgifter för betalning av avgift till Europeiska unionens allmänna budget. Anslaget får även användas för eventuella krav från Europeiska kommissionen på dröjsmålsränta på grund av försenade inbetalningar av egna medel. avgift till EU-budgeten beräknas uppgå till , vilket är ca högre än beräkningen ekonomiska vårproposition. Förändringen beror på kommissionens förslag till 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 årsbudget men även på nya makroekonomiska antaganden. Den svenska EU-avgiften består av sex delposter. Prognosen för EU-avgiften består därför av beräknat utfall för respektive delpost (se tabell 2.5). Inkomster från den gemensamma tulltaxan utgör egna medel för Europeiska unionen och betalas in efter faktisk uppbörd. Medlemsländerna får i budgetramen för perioden – 2020 behålla av uppbörden för att täcka sina administrativa kostnader. Beloppen i tabell 2.5 avser inbetalningarna till Europeiska kommissionen, dvs. efter avdrag för administrativa kostnader. Tulluppbörden redovisas under inkomsttitel Tullmedel. Regeringen beräknar att tullavgiften kommer att uppgå till . Avgifterna på sockerproduktion tas ut i enlighet med den gemensamma jordbrukspolitiken och betalas enligt faktisk uppbörd. Medlemsländerna får även här i budgetramen för perioden –2020 behålla av uppbörden för att täcka sina administrativa kostnader. Uppbörden av dessa avgifter redovisas mot inkomsttitel Sockeravgifter. Regeringen beräknar att sockeravgifterna kommer att uppgå till . Den mervärdesskattebaserade avgiften beräknas som en andel av medlemslandets mervärdes- I budgetramen för perioden – 2020 kommer att betala en mervärdesskattebaserad avgift på av mervärdesskattebasen. Den generella uttagssatsen för samtliga medlemssländer är . Beslut om egna medel ska ratificeras av nationella parlament. Det innebär att den rabatt som erhåller troligen kommer att realiseras och med retroaktivitet . Den mervärdesskattebaserade avgiften beräknas uppgå till . Europeiska kommissionens samlade uttag av BNI-baserad avgift beräknas som en restpost, dvs. uttaget beräknas så att det ska täcka EU- budgetens återstående finansieringsbehov efter att samtliga länders traditionella egna medel och mervärdesskattebaserade avgifter dragits av från den budgeterade utgiftsnivån. Respektive medlemslands andel fastställs som landets andel av EU:s BNI. reduktion av den BNI- baserade avgiften, motsvararande priser kommer även den att hanteras retroaktivt, troligen 2016. Den BNI-baserade avgiften beräknas uppgå till , vilket inkluderar avgiften för budgetreduktion på . Tabell 2.5 Anslag 1:1 fördelat på anslagsposter 1Inklusive tilläggsbudget till statsbudgeten 2013 (prop. 2012/13:99, bet. 2012/13:FiU21) och förslag i propositionen Höständringsbudget (prpo.2013/14:2). 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 27 Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att ingå de ekonomiska åtaganden som följer av den fastställda EU-budgeten till följd av åtagandebemyndiganden. Skälen för regeringens förslag: Medlemsländernas avgifter används för att finansiera EU- budgetens betalningar under innevarande år. De åtaganden som staten ingår på området avser EU-budgetens åtagandebemyndiganden , vilka kan resultera i betalningar innevarande eller kommande år. I Europeiska kommissionens budgetförslag föreslås att åtagandebemyndiganden om ska ställas till förfogande . totala andel beräknas uppgå till , vilket motsvarar ca . Budgetförslaget behandlas av unionens budgetmyndighet.