prop · H10361 · 2013-12-18 00:00:00 — Regeringens skrivelse 2013/14:61 En politik för en levande demokrati Regeringen överlämnar denna skrivelse till . Skrivelsen innehåller regeringens bedömningar av vilken inriktning demokratipolitiken bör ha och vilka utmaningar som politiken bör fokusera på. Planerade åtgärder för att förverkliga inriktningen redovisas. Bedömningarna grundas på en redogörelse av demokratiutvecklingen i utifrån en genomgång av forskning, rapporter och utvärderingar. Skrivelsen innehåller också en redogörelse för de åtgärder som regeringen tidigare vidtagit och det arbete som pågår inom demokratipolitiken. Målsättning, syfte och bakgrund....................................................... Syftet med skrivelsen ......................................................... Demokratipolitikens framtida inriktning............................ Behovet av en demokratipolitik.......................................... Skrivelsens innehåll och struktur...................................... Ett högt och mer jämlikt valdeltagande............................ Politikens inriktning för ett högt och mer jämlikt valdeltagande......................... Åtgärder för ett högt och mer 2.2Ett breddat och jämlikt deltagande i de folkvalda församlingarna........................................... Politikens inriktning för ett breddat i de folkvalda församlingarna.......................... Åtgärder för ett breddat och jämlikt deltagande i de folkvalda församlingarna........ Stärkta möjligheter till inflytande, insyn och delaktighet mellan valen .................................. Politikens inriktning för att stärka möjligheterna till inflytande, insyn och delaktighet mellan valen ........................... Åtgärder för att stärka möjligheterna till inflytande, insyn och delaktighet Ökad demokratisk medvetenhet ....................................... Politikens inriktning för att öka den demokratiska medvetenheten och tilltron till det demokratiska systemet ......................... Åtgärder för att öka den demokratiska till det demokratiska systemet ......................... demokratin mot våldsbejakande extremism........... Politikens inriktning för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism ....41 Åtgärder för att värna demokratin mot Redovisning av genomfört och pågående arbete 3.1Genomfört och pågående arbete för ett högt och mer jämlikt valdeltagande.......................................... Reformer av valsystemet ................................. för ett ökat valdeltagande ................................ 3.2Genomfört och pågående arbete för ett breddat och jämlikt deltagande i de folkvalda församlingarna..... Ersättnings- och arbetsvillkoren för 3.2.3Arbetet för att underlätta för förtroendevalda med funktionsnedsättning..... Arbetet med att förebygga och motverka hot och våld mot förtroendevalda ................... 3.2.5De politiska partiernas ställning inom den representativa demokratin........................ 3.3Genomfört och pågående arbete för att stärka individens möjligheter till inflytande, insyn och deltagande mellan valen............................................ Möjligheter till inflytande, insyn och deltagande på lokal nivå........................... Arbetet med att stärka medborgarnas inflytande inom EU ........................................ Politiken för det civila samhället .................... Samråd och forum för inflytande inom särskilda politikområden ....................... Genomfört och pågående arbete för ökad 3.5Genomfört och pågående arbete för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism .................... 4 Demokratin i ..................................................................... Deltagandet i de allmänna valen...................................... Valdeltagandet inom olika väljargrupper ....... 4.2Utvecklingen av deltagandet inom de folkvalda 4.2.3Omfattningen av hot och trakasserier 4.2.4Personvalets effekt på valet 4.3Omfattningen och utvecklingen av politiskt deltagande och engagemang mellan valen .................... i den lokala demokratin ................................ Folkinitiativens omfattning och effekter....... Utvecklingen av EU:s medborgarinitiativ .... Politiskt engagemang utanför de inom det civila samhället............................... deras förankring i samhället ........................................... De antidemokratiska och våldsbejakande extremistmiljöernas omfattning och utveckling ............. 1 Målsättning, syfte och bakgrund Målet för demokratipolitiken är en levande demokrati där individens möjligheter till inflytande förstärks och de mänskliga rättigheterna respekteras (prop. 2008/09:1, bet 2008/09:KU1, rskr. 2008/09:83). En levande demokrati innebär att makten ska utgå från människorna och att varje individ ska ha makt över de beslut som rör den egna vardagen och känna förtroende för fattade beslut som rör den enskilde individen. De mänskliga rättigheterna, såsom de uttrycks genom internationella åtaganden, ska vara respekterade på alla nivåer i samhället och den svenska rättsordningen ska stå i överensstämmelse med de internationella konventioner som har anslutit sig till. Målsättningen utgår från regeringsformens två inledande kapitel om statsskickets grunder och om de grundläggande fri- och rättigheterna. Det finns ett ömsesidigt beroende mellan individens möjligheter till inflytande och respekten för de mänskliga rättigheterna. Respekten för dessa grundläggande fri- och rättigheter är en förutsättning för att individen ska kunna få inblick i politiska processer, uttrycka sin åsikt, bilda opinion och utkräva ansvar. Att makten utövas på ett rättvist sätt och med respekt för den enskildas mänskliga rättigheter är också en förutsättning för att det ska finnas förtroende för de demokratiska institutionerna. stärks och förankras de mänskliga rättigheterna i ett samhälle med ett brett deltagande och ett aktivt samhällsengagemang. Principerna om demokrati och mänskliga rättigheter, såsom de fastslagits i våra grundlagar, utgör samhällets grundläggande värdegrund. Utifrån dessa principer kan ett socialt sammanhållet samhälle skapas, i vilket individerna kan enas om och acceptera fattade beslut samt ta ansvar för det gemensamma samhällets utveckling. Syftet med denna skrivelse är att presentera en inriktning och en handlingslinje för det framtida arbetet inom demokratipolitiken samt redovisa åtgärder som regeringen avser att genomföra. Vidare beskrivs de åtgärder som har vidtagits inom demokratipolitiken för att stärka och värna individens rättigheter och möjligheter till inflytande, insyn och delaktighet. Skrivelsen ger också en lägesbild av folkstyrets villkor. Denna lägesbild utgör en utgångspunkt för regeringens bedömningar av vilka utmaningar som politiken bör fokusera på. Skrivelsen berör inte de delar av demokratipolitiken som avser skyddet för de mänskliga rättigheterna. Regeringen avser att återkomma till med en skrivelse om en samlad strategi för ett fortsatt arbete med mänskliga rättigheter i . Inriktningen i arbetet med att uppnå målen för demokratipolitiken måste utgå från de utmaningar som samhällsutvecklingen ställer på demokratin. Tendenser och omständigheter såsom teknikutvecklingen, tillståndet i ekonomin, större händelser i omvärlden och förändringar i befolkningens värderingar och normer påverkar villkoren för det demokratiska styrelseskicket. För att folkstyrets former ska vara relevanta måste demokratin ständigt utvecklas. bör möjligheterna till inflytande och delaktighet vara utformade efter individens förutsättningar. Den offentliga makten ska utgå från människorna och varje individ ska ha makt över de beslut som rör den egna vardagen. Regeringen aviserar i denna skrivelse åtgärder som avses genomföras. Åtgärderna redovisas tillsammans med regeringens bedömningar av vilka utmaningar som politiken bör fokusera på. Inriktningen för det fortsatta arbetet med att förverkliga målet för demokratipolitiken har fem utgångspunkter: Ett högt och mer jämlikt valdeltagande Valdeltagandet är ett utryck för demokratins förankring i samhället. Ett högt valdeltagande innebär också ett mer jämlikt valdeltagande och att valresultaten mer korrekt avspeglar de olika intressen och åsikter som uttrycks i samhället. Regeringen avser att verka för ett högt och mer jämlikt valdeltagande. Ett breddat och jämlikt deltagande i de folkvalda församlingarna Det är avgörande för demokratins vitalitet att det finns ett utbrett intresse att inneha förtroendeuppdrag och delta i de folkvalda församlingarna. Det är också av betydelse att de beslutsfattande politiska församlingarna speglar befolkningens sammansättning när det gäller framför allt kön, ålder och födelseland. Regeringen avser att verka för ett breddat och jämlikt deltagande i de folkvalda församlingarna. Stärkta möjligheter till inflytande, insyn och delaktighet mellan valen Det är viktigt att var och en kan göra sin röst hörd på andra sätt än genom att rösta i de allmänna valen. Enskilda individer liksom organisationer inom det civila samhället ska ha goda förutsättningar att delta och få insyn i politiska processer. En kontinuerlig dialog mellan beslutsfattare och väljare är betydelsefull för demokratins förankring i samhället. Det är särskilt viktigt att möjligheter till inflytande skapas för dem som annars deltar i mindre utsträckning. Regeringen avser att verka för att stärka individens möjligheter till inflytande, insyn och delaktighet i de politiska processer som utformar samhället och som rör den egna vardagen. En ökad demokratisk medvetenhet Medvetenhet om demokratins grundläggande principer och kunskapen om demokratins spelregler är en förutsättning för ett fungerande Demokratins förankring i samhället . 2013/14:61 avspeglas i förtroendet för demokratins institutioner. känner tillit till stat och myndigheter finns det förutsättningar för ett beslutsfattande som får bred acceptans i samhället. Detta är viktigt såväl på nationell som på europeisk nivå. Regeringen avser att genomföra insatser för att stärka medvetenheten om demokratins grundläggande principer i samhället och öka tilltron till det demokratiska systemet, inte minst bland unga. demokratin mot våldsbejakande extremism Ideologiskt våld som riktas mot samhällets institutioner, dess representanter eller mot enskilda individer är en utmaning för demokratin och den sociala sammanhållningen i samhället. Ett samhälle som inte tydligt tar avstånd från våldsbejakande extremism och ideologiskt motiverat våld riskerar att bli polariserat. Regeringen avser att verka för att förebygga att individer lockas till våldsbejakande extremism och att motverka att antidemokratiska miljöer får förankring och breder ut sig i samhället. 1.4Behovet av en demokratipolitik har haft ett demokratiskt styrelseskick i nästan . Besluten att utvidga rösträtten till kvinnor som fattades av 1919 och riksdagar innebar demokratins verkliga genombrott i . Införandet av allmän och lika rösträtt var ett resultat av en historisk process. regeringsform föreskrev en maktdelning mellan kung och riksdag och etablerade en självständig ställning för rättsväsendet. Därmed skapades förutsättningar för framväxten av rättsstat och parlamentarism i . Tryckfrihetsförordningen och förbudet mot censur var en del av grundlagarna och kunde tidningar tryckas och föra opinion för införande av fria och allmänna val. utvidgades mötesfriheten, vilket möjliggjorde att medborgarrörelser kunde formeras och föra fram krav på allmän rösträtt, jämlikhet och social välfärd. I synnerhet var den kamp för kvinnors rösträtt som drevs av rösträtt betydelsefull för införandet av den allmänna och lika rösträtten. En begränsad rösträtt till tvåkammarriksdagen hade emellertid redan introducerats i och med att ståndsriksdagen avvecklades . Den koalition av partier som bildades utifrån målsättningen att uppnå allmän rösträtt, , fick en avgörande roll för att i driva fram den reform som ledde till införandet av allmän rösträtt för män 1909. har demokratin utvecklats och fördjupats. Genom ett flertal reformer har diskvalifikationsgrunderna för att rösta i de allmänna valen tagits bort gällande t.ex. personer som inte fullgjort värnplikten, som har straffpåföljd eller som blivit omyndigförklarade. Åldersgränsen för rösträtt har sänkts vid fyra tillfällen och är från valet satt till . rösträtten så att även utländska medborgare som varit folkbokförda i 2013/14:61 fick rätt att rösta i kommun- och landstingsval. De grundläggande demokratiska principerna som växt fram förankrades regeringsform som reglerar formerna för vårt nuvarande statsskick. I den inledande paragrafen uttrycks att all offentlig makt utgår från folket. Folkstyret bygger på fri åsiktsbildning och på allmän och lika rösträtt. Demokratins framsteg har skett parallellt med framväxten av ett rättssamhälle. har de medborgerliga fri- och rättigheterna stärkts. har anslutit sig till flera konventioner om mänskliga rättigheter, däribland konvention om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (). gäller som svensk lag. är medlem i Europeiska Unionen (EU). Beslut som fattats av EU påverkar direkt och indirekt det svenska samhället. EU utgör en integrerad del av det svenska demokratiska styrelseskicket och är det enda mellanfolkliga samarbete som ger medborgare möjlighet att genom direkta val utse sina företrädare i ett parlament med lagstiftande befogenheter. Den fria åsiktsbildningen och den allmänna och lika rösträtten samt principerna om alla människors lika värde och respekten för den enskilda människans frihet och värdighet är både grundvalen för vår samhällsordning och de medel med vilka vi kan förändra samhället. efter att den allmänna och lika rösträtten introducerades är stödet för denna samhällsordning i alla grundläggande avseenden förankrad i samhället. Deltagandet i de allmänna valen är ur ett internationellt perspektiv högt. Enligt de undersökningar som genomförts av , Opinion och Media vid () uppger en övervägande del av den svenska befolkningen att de är nöjda med hur demokratin fungerar och att de hyser förtroende för regering och riksdag. Förekomsten av våldsbejakande extremistgrupper är enligt Säkerhetspolisen begränsad och utgör inget hot mot demokratin. Det demokratiska styresskicket har även påverkat värderingar såsom synen på rättvisa och jämlikhet. Stödet för de grundläggande demokratiska principerna är starkt. Liksom den allmänna rösträttens genomförande i inte kan betraktas som en slutlig triumf för demokratin, kan inte dagens demokratiska landvinningar tas för givna. Demokratin är inte ett politiskt mål som kan uppnås en gång för alla utan måste ses som en process. Stödet för demokratins principer kan mattas av och dess institutioner kan förlora sin legitimitet. Demokratin behöver därför ständig tillsyn. Detta är grunden för demokratipolitiken. Demokratipolitiken inrättades som ett särskilt politikområde i och med budgetpropositionen . Detta visade att regeringen prioriterade frågor om folkstyrets vitalitet och utveckling och att det fanns behov av ett samlat synsätt och förfarande. Det första målet för politikområdet, att fördjupa och förstärka folkstyret, formulerades i propositionen Demokrati för det nya seklet (prop. 2001/02:80). Målsättningen följdes upp i skrivelsen Demokratipolitik (skr. 2003/2004:110). I enlighet med budgetpropositionen för beslutade den nuvarande målsättningen för demokratipolitiken (prop. 2008/09:1, bet, 2008/09:KU1, rskr. 2008/09:83). Målsättningen omfattar både ett arbete med att stärka och värna individens rättigheter till inflytande och ett arbete för att försäkra att de mänskliga rättigheterna respekteras. Målen för demokratipolitiken förverkligas därmed genom flera politikområden. En central del av arbetet med att utveckla demokratin och dess funktionssätt utgörs av ett traditionellt författningsarbete, framför allt genom reformer av grundlagarna och valsystemet. Regeringen har fattat beslut om att se över flera centrala delar av valsystemet. tillsatte regeringen en parlamentarisk sammansatt kommitté för att göra en samlad översyn av grundlagarna. Mot bakgrund av förslagen i betänkande (SOU 2008:125) har , i enlighet med regeringens proposition En reformerad grundlag (prop. 2009/10:80), fattat beslut om ändringar i valsystemet, däribland rörande personvalssystemet, valdagens förläggande och kommunala folkomröstningar. Vidare tillsatte regeringen en parlamentarisk sammansatt kommitté för att göra en översyn av delar av valsystemet. Kommittén lämnade ett delbetänkande med förslag som berör proportionalitet i val och förhandsanmälan av partier och kandidater (SOU 2012:94). Slutbetänkande som bl.a. berör e- röstning och förtidsröstning lämnades (SOU 2013:24). Vissa av förslagen i slutbetänkandet behandlas i propositionen Tillgänglighet och deltagande i val (prop. 2013/14:37). Förslagen i delbetänkandet behandlas i propositionen Proportionell fördelning av mandat och förhandsanmälan av partier i val (prop. 2013/14:48). Förslagen i övrigt bereds inom . är den myndighet som ansvar för frågor om val och landsomfattande folkomröstningar. Myndigheten sorterar under och leds av en nämnd som utses av regeringen. Flera centrala frågor om den lokala demokratins funktionssätt regleras av kommunallagen. För att utveckla det kommunala beslutsfattandet och stärka den representativa demokratins funktionssätt tillkallade regeringen en parlamentarisk kommitté. Kommittén lämnade betänkandet demokrati till regeringen (SOU 2012:30). Delar av förslagen, såsom kommuners möjligheter att införa beslutsfattande på distans och ändrade regler för kommunalt partistöd, behandlas av regeringen i propositionen demokrati (prop. Regeringen har även genomfört åtgärder för att stärka och värna demokratin på andra sätt. Dialog om samhällets värdegrund (skr. 2009/10:106). Skrivelsen redovisar ett arbete med värdegrundsdialog som syftar till att förankra och levandegöra demokratin och att öka kunskapen om de demokratiska spelreglerna. Regeringen beslutade skrivelsen Handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism (skr. 2011/12:44). individer utvecklar ett beteende som står i strid med demokratins grundläggande värden och principen om allas människors lika värde. övergripande syftet med handlingsplanen är att värna och stärka demokratin och att därmed göra samhället mer motståndskraftigt mot EU-politiken berör flera centrala demokratifrågor. EU är en av fyra beslutsfattande nivåer och demokratiutvecklingen inom EU har därför stor påverkan på demokratin i . En stor del av de ärenden som riksdag samt landstings- och kommunfullmäktige behandlar utgår från beslut som är fattade av rådet och . en förstärkt demokrati i EU och ett ökat engagemang för EU-frågor i innebär också en förstärkning av den svenska demokratin. Individens möjligheter till inflytande och delaktighet omfattas även av politiken för det civila samhället. Målet för politiken för det civila samhället är att förbättra villkoren för det civila samhället som en central del av demokratin (prop. 2009/10: 55, 2009/10:KrU7, rskr. 2009/10:195). Jämställdhetspolitiken omfattar ett arbete med att förstärka möjligheterna till inflytande. Målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv (prop. 2008/09:1, bet. 2008/09:AU1, rskr. 2008/09:115). arbetar utifrån flera delmål för jämställdhetspolitiken av vilka ett avser en jämn fördelning av makt och inflytande. Kvinnor och män ska ha samma rätt och möjlighet att vara aktiva medborgare och att forma villkoren för beslutsfattandet. Ungdomspolitiken omfattar flera delar som är centrala för demokratin. Ett av de övergripande målen för ungdomspolitiken är att ungdomar ska ha verklig tillgång till inflytande. en ny ungdomspolitisk proposition fram. Denna kommer att omfatta frågor om ungas inflytande och delaktighet. Funktionshinderspolitiken som ytterst syftar till att personer med funktionsnedsättning, oavsett ålder och kön, ska kunna delta i samhället på lika villkor som alla andra, liksom politiken för de nationella minoriteterna, gällande de nationella minoriteternas möjligheter till inflytande och delaktighet, berör också grundläggande demokratifrågor. Även kultur- och mediepolitiken behandlar viktiga delar av demokratins Kulturen och media är fria och kreativa arenor för uttryck När det gäller det andra ledet i den övergripande målsättningen för demokratipolitiken, mänskliga rättigheter, har regeringen antagit två nationella handlingsplaner (skr. 2001/02:83 och 2005/06:95). nationella handlingsplanen angav regeringen att den för att uppnå målet om full respekt för de mänskliga rättigheterna avsåg att öka kunskapen och medvetenheten om rättigheterna, förbättra samordningen och på andra sätt främja arbetet för rättigheterna. återkomma till med en skrivelse om en samlad strategi för ett fortsatt arbete med mänskliga rättigheter i . Flera andra rättighetsfrågor är centrala för det öppna samhället och det demokratiska styrelseskicket, däribland villkoren för de fria medierna. stärka skyddet för de grundläggande fri- och rättigheterna, såsom Skr. 2013/14:61 yttrandefriheten och åsiktsbildningen, utan omfattar huvudsakligen frågor om delaktighet och inflytande. 1.6Skrivelsens innehåll och struktur Skrivelsen är uppdelad i tre delar. Den första delen (avsnitt 2) presenterar regeringens bedömning av vilka utmaningar politiken bör inriktas på och de åtgärder som regeringen avser att genomföra under 2014-2015. Bedömningen redovisas utifrån de fem utgångspunkterna: (1) ett högt och mer jämlikt valdeltagande, (2) ett breddat och jämlikt deltagande i de folkvalda församlingarna, (3) stärkta möjligheter till inflytande, insyn och deltagande mellan valen, (4) ökad demokratisk medvetenhet samt (5) värna demokratin mot våldsbejakande extremism. Den andra delen (avsnitt 3) är en redovisning av det genomförda och pågående arbetet inom demokratipolitiken. Den tredje delen (avsnitt 4) är en redogörelse av demokratiutvecklingen i och tillståndet i demokratin. Redogörelsen av demokratiutvecklingen bygger i första hand på rapporter och underlag som tagits fram av regeringens myndigheter och till viss del på rapporter och forskning från fristående organisationer och universitet. 2.1Ett högt och mer jämlikt valdeltagande 2.1.1Politikens inriktning för ett högt och mer jämlikt valdeltagande Regeringens bedömning: Valdeltagandet är ett utryck för demokratins förankring i samhället. Ett högt valdeltagande innebär också ett mer jämlikt valdeltagande och att valresultaten mer korrekt avspeglar de olika intressen och åsikter som uttrycks i samhället. Mot denna bakgrund är det angeläget att verka för ett högt och mer jämlikt valdeltagande. Skälen för regeringens bedömning: Folkstyret förverkligas först och främst genom de allmänna valen. Genom att lägga sin röst på ett politiskt parti utser väljarna sina företrädare till de politiska församlingarna. ger de allmänna valen väljarna ett tillfälle att utvärdera den politik som förts och att hålla sina företrädare ansvariga för de löften de utfärdat. Därigenom får de folkvalda företrädarna mandat av väljarna att fatta beslut å deras vägnar. En förutsättning för att de beslutsfattande politiska församlingarna ska anses agera utifrån folkets mandat är att tillräckligt många av de röstberättigade deltar i de allmänna valen. Ett högt valdeltagande ger de valda ett starkare mandat att företräda väljarna, men deltagandet är också i sig ett uttryck för demokratins legitimitet. I ett samhälle där det demokratiska styrelseskicket är väl förankrat finner de flesta väljare ett värde i att rösta. Ett högt valdeltagande kan därför ses som ett tecken på att demokratin som sådan fungerar och är livskraftig. Valdeltagandet är även betydelsefullt för den politiska jämlikheten i samhället. Ett högt valdeltagande innebär att de intressen och åsikter som uttrycks av olika grupper i samhället kommer till uttryck i valresultaten.