prop · H003145 · 2013-06-14 00:00:00 — Rymdstyrelsen gör en enkätundersökning bland de företag som sökt finansiering från Rymdstyrelsen eller på annat sätt varit i kontakt med myndigheten. Denna enkätundersökning använder myndigheten som underlag för att visa på rymdmarknadens utveckling i olika underlag, exempelvis i budgetpropositioner och inför ESA:s ministermöten.83 För att fånga upp även andra företag utöver de som Rymdstyrelsen undersökt, har uppdragit åt Ernst&Young att genomföra en marknadsanalys av den svenska rymdmarknaden.84 Eftersom det inte finns någon internationell vedertagen definition av vad som kan klassas som rymdmarknad finns det många tolkningar.85 Den definition som används i marknadsanalysen och som stämts av med berörda aktörer är följande: 83Svarsfrekvensen på denna enkät är cirka två tredjedelar av företagen. Rymdstyrelsen delar upp företagen i tre kategorier: de företag som utvecklar och levererar system och komponenter som sänds upp i rymden, de företag som utvecklar system och komponenter främst avsedda för markbaserad utrustning samt de som på ett eller annat sätt utnyttjar den information som rymdbaserad infrastruktur tillhandahåller. 84I uppdraget ingick att definiera vad som är svensk rymdverksamhet, att kartlägga de företag som är verksamma inom marknaden samt att kartlägga marknadens struktur. Eftersom det finns få företag som enligt SNI-kodsystemet är definierade med sökord rymd har Ernst&Young utöver SNI-kodningen också tagit med företag som klassificerats som rymdföretag av Rymdstyrelsen, företag som förekommit i svenska och utländska medier i samband med rymdverksamhet samt företag som benämns som konkurrenter i årsredovisningar med mera. 85Andra länders/organisationer tolkningar av begreppet redovisas i den internationella jämförelsen som finns i elektronisk bilaga på . SVENSK RYMDVERKSAMHET EN STRATEGISK TILLGÅNG? Den svenska rymdmarknaden består av företag som utvecklar, tillverkar och/ eller levererar system och komponenter som sänds upp i rymden och/eller den markbaserade utrustningen som kommunicerar med de rymdburna farkosterna samt företag som förädlar och bearbetar information angående jordobservationer som sänds ifrån rymden.86 3.2Rymdmarknaden en institutionell marknad Ernst&Young konstaterar i sin marknadsanalys att marknaden är institutionell och domineras av statliga upphandlingar, som ibland är konkurrensutsatta. I budgetpropositionen anger regeringen i resultatredovisningen att den svenska rymdindustrin står sig fortsatt stark när det gäller den del av omsättningen som kommer från konkurrensutsatta kommersiella affärer, , jämfört med övriga där senast redovisade andel var 47 procent.87 Siffrorna bygger på Rymdstyrelsens årliga enkätundersökning till företag i rymdbranschen.88 Det som anses som konkurrensutsatta kommersiella affärer är de uppdrag som inte får finansiering från EU, och . Sålunda räknas enligt Rymdstyrelsen de medel som kommer från EU, och som icke-kommersiella medan övrig finansiering benämns kommersiell. Med kommersiell menas vanligtvis att företagen fått uppdragen i konkurrens med andra företag. Uppdragsgivarna är dock i de flesta fall offentliga organ och finansieringen sker därmed även i denna del nästan uteslutande med offentliga medel.89 Rymdstyrelsen menar att det är positivt att företag kan göra affärer utan Rymdstyrelsens stöd och därmed kan påvisa en utväxling på satsade skattemedel.90 Rymdstyrelsen har också utvärderat såväl det svenska deltagandet i EU:s sjunde ramprogram, tema rymd som de egna satsningarna på små och medelstora företag.91 86Resultatet från de två olika undersökningarna är att Rymdstyrelsen definierade 33 svenska företag som aktiva på rymdmarknaden. Marknadsanalysen visar på att 32 företag var aktiva. Skillnaden ligger i att marknadsdefinitionen som används i marknadsanalysen endast inkluderar företag som använder jordobservationsdata och även har med företag som inte sökt medel från Rymdstyrelsen. 87Budgetpropositionen 2013 utgiftsområde 16, sid 179. 88Rymdstyrelsen, Särskild redovisning gällande företag. Rapport dnr 7/12, . 89Möte med företrädare för Rymdstyrelsen . 90E-post från Rymdstyrelsen . 91Halvtidsutvärdering av Nationellt rymdtekniskt forskningsprogram (NRFP), Technopolis 2010 samt Rymdstyrelsen (2012) Kartläggning av svenskt deltagande inom tema rymd i EU:s sjätte och sjunde ramprogram. GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN Svenska rymdföretag bidrar till genomförandet av rymdverksamheten genom att utveckla och tillverka tekniska komponenter, system och instrument, oftast på uppdrag av . De svenska rymdföretagen karaktäriseras av att de är starkt beroende av utländsk efterfrågan. Den svenska rymdmarknaden har enligt den definition som valts i denna granskning dominerats av fyra företag. SSC:s tidigare satellitdivision utgör numera en del av ett tyskt företag. verksamhet i är så omfattande att företaget räknas som ett av de stora på den svenska rymdmarknaden.92 Det svenska bidraget till är inte så stort att det tillåter en industriretur motsvarande tillverkning av hela satelliter. Istället är de svenska företagen underleverantör av komponenter till något av de stora rymdföretagen i , som finns i , och Italien.93 Detta innebär att utvecklingen av de komponenter eller uppdrag som anses som centrala stannar hos de stora företagen, de uppdrag mindre företag belägna i företrädelsevis mindre länder handlar därför om mindre centrala komponenter eller uppdrag. Ett exempel på detta är att ett svenskt företag från början arbetade med brännkammaren i motorn på ESA:s bärraketer men har uppdraget övergått till att utveckla en komponent till en del av raketen.94 Marknadsanalysen visar att antalet företag på rymdmarknaden ökat något . Det är antalet små företag som ökat medan antalet stora företag i branschen varit konstant.95 Totalt har antalet anställda i rymdbranschen minskat något . Det är de stora företagen som har minskat antalet anställda medan antalet anställda i små företag ökat. 92Företagen är SSC, RUAG, GKN Aerospace samt OHB . Endast ett av företagen, SSC, har svenska ägare. 93De tre stora rymdföretagen i som benämns som så kallade primes är Astrium, och . 94Ernst&Young Intervjuer SSC , intervjuer Rymdstyrelsen och SSC januarifebruari 2012. 95Enligt den definition som Ernst&Young använt i sin undersökning räknas företag med en genomsnittlig omsättning på mer än som stora företag. är företag med en genomsnittlig omsättning 2010 på . Till små företag räknas företag med en genomsnittlig omsättning på . SVENSK RYMDVERKSAMHET EN STRATEGISK TILLGÅNG? Omsättningstillväxten på rymdmarknaden är enligt marknadsanalysen räknat i fasta priser. De stora företagen har haft svag omsättningstillväxt. Möjliga förklaringar till detta är sjunkande orderläge och pressade priser på exempelvis satelliter och uppskjutningstjänster. Vissa medelstora och små företag har däremot haft en positiv omsättningstillväxt. Det kan förklaras med att dessa företag antingen har specialiserade produkter eller utvecklar konsument- och industriprodukter som har en kommersiell marknad med högre efterfrågan.96 3.3.2Många olika produkter och tjänster Företagen delas vanligtvis in i olika kategorier beroende på vilken typ av produkter de utvecklar och tillverkar. De företag som tillhör kategori 1, utveckling av produkter avsedda att skjutas upp i rymden, producerar exempelvis framdrivningssystem, datorer, antenner och integrering av Andra produkter är uppsändning av ballonger och sondraketer samt datahantering till och från satelliter. Företagen i kategori 2 utvecklar produkter avsedda för utveckling och produktion av antennlösningar och mottagare. Företagen i kategori 3 erbjuder tjänster inom jordobservation. Om produktkategorierna knyts till resonemanget om uppströms- och nedströmsverksamhet, kan kategori 1 sägas avse uppströmsverksamhet, kategori 2 både uppströms- och nedströmsverksamhet och kategori 3 nedströmsverksamhet. Lönsamheten är högst i kategori 3. Det är också denna kategori som växt något både i antal anställda och omsättningsmässigt. Även om det är svårt att identifiera trender på en så liten population kan konstatera att antalet små svenska rymdföretag ökat . Företagen som intervjuats av i marknadsanalysen menar att var ansträngande eftersom de offentliga anslagen till rymdforskning i hela endast ökade marginellt. Dessutom var de svenska rymdföretagen också utsatta för kraftiga svängningar i valutakurser, vilket påverkade företagens omsättning och lönsamhet. Projekten företagen deltar i är dessutom beroende av politiska beslut och därför finns det en direkt korrelation mellan det egna landets satsning på rymdverksamhet och omsättningen hos landets rymdföretag. I har denna relation länge varit 1:2 det vill säga Rymdstyrelsens anslag till nationell 96I bilaga 1 finns tabeller på omsättning, lönsamhet och verksamhet för de företag som ingått i marknadsanalysen som Ernst&Young genomfört på uppdrag. GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN verksamhet varit cirka hälften av företagens omsättning på den svenska rymdmarknaden.97 Företagen uppger att det finns en slitning mellan nationell finansiering och ESA-finansiering. Det är lättare att få nationell finansiering, men nackdelen är att produkten kanske inte efterfrågas internationellt. Några av företagen menar också att som är ett litet land inte har möjlighet att satsa på alla ESA-program och att det därmed finns utvecklingsområden där företag inte kan utveckla verksamhet eftersom det inte finns någon annan finansiering än den via . har Rymdstyrelsen begränsade resurser att satsa på nationella program. Den globala rymdmarknaden styrs dock huvudsakligen av nationella prioriteringar, vilket medför att det kan vara svårt för företag att få uppdrag i andra länder. Det finns företag som önskar att Rymdstyrelsen kunde vara mer aktiv att marknadsföra svenska rymdföretag på den globala rymdmarknaden. Rymdstyrelsens stöd till nationella initiativ är begränsat eftersom huvuddelen av stödet går till . Det finns och har funnits program på Rymdstyrelsen som stimulerar små och medelstora företag, det så kallade RYT-programmet98 anses exempelvis ha varit framgångsrikt. Företagen menar också att det offentliga stöd som finns för rymdverksamhet mer är inriktat på bransch än teknologi och att det är svårt för ett litet företag att säkra kontinuiteten i finansieringen när det råder osäkerhet om livslängden på exempelvis en satellit. Företagen anger i undersökningen att ett hinder för tillväxt är svårigheten att få finansiering från riskkapitalaktörer. Det gäller särskilt tjänsteutvecklingen. För att överbrygga detta finns det statliga aktörer som har till uppgift att finansiera utvecklingsprojekt. Dessa aktörer erbjuder marknadskompletterande affärsutveckling och finansiering till små och medelstora företag och har därmed som uppdrag att gå in i utvecklingsprojekt där privat kapital inte ser det som tillräckligt intressant att gå in. Exempelvis har detta uppdrag för små och medelstora företag.99 Även finansierar industrinära utvecklingsprojekt. 98Programmet för rymdtekniska tillämpningar. 99Riksrevisionen, och samhällsuppdraget, RiR 2007:15. SVENSK RYMDVERKSAMHET EN STRATEGISK TILLGÅNG? Ett exempel på svårigheter att hitta annan statlig finansiering till rymdrelaterade utvecklingsprojekt än Rymdstyrelsens är SSC:s försök att hitta finansiering till utvecklingsprojektet / OLEV.100 Exemplet visar att det varken finns intresse eller kompetens för rymdprojekt utanför den trängre krets av aktörer som den svenska rymdmarknaden utgörs av. I detta fall tog Industrifonden inte ens emot en ansökan från SSC.101 Det är även svårt att attrahera privat kapital, eftersom rymdprojekt ofta är mycket långsiktiga och möjligheten till framtida förtjänster är för osäkra.102 3.3.5Rymdagenda myndigheter, SSC och privata företag i samverkan Den svenska rymdindustrin tog 2011 tillsammans med företrädare för forskare, myndigheter och organisationer fram den så kallade Rymdagendan.103 Rymdstyrelsen valde att inte medverka i detta arbete. I Rymdagendan beskriver de medverkande vad de anser är värdet och betydelsen av den samlade svenska rymdverksamheten. Exempelvis beskrivs hur samhällsfunktioner ska effektiviseras med hjälp av rymdteknik och hur innovationer på rymdområdet sprids och bidrar till tillväxt. Även den militära användningen av rymdteknik ingår i rymdagendan. I dokumentet ger de medverkande rekommendationer om hur värdet av rymdverksamhet kan öka ytterligare. Frågeställningarna kring tillträde till rymden formuleras i agendan på följande sätt: har som medlem i och även i EU, valt att stödja i att säkra det oberoende tillträdet till rymden av solidaritetsskäl och egenintresse av ett europeiskt oberoende. Vi har uttryckt vår politiska vilja i EU och genom signering av . I forsknings- och innovationspropositionen menar regeringen att en nationell strategi för rymden är motiverad utifrån den större samhällsnyttan. Regeringen anser att denna bland annat bör utgå ifrån Rymdstyrelsens strategi104 samt Rymdagendan Fördel Rymd. 100SMART/var ett utvecklingsprojekt som handlade om bogsering av satelliter. Se vidare avsnitt 5.1. 101Intervju SSC samt e-post . 102Intervju Rymdstyrelsen samt värld . Om rymdområdet i Nyttor och förutsättningar, 2011. I arbetet med Rymdagendan medverkade ACREO, , , , Försvarsmakten, FRA, IRF, IVA, KTH, LTU, Metria, , Progressum, Ruag Space, SSC, , SGU, , , , Swerea SICOMP, Aero (numera GKN Aerospace) samt ÅAC Mictrotec. 104Rymdstyrelsen, , Rymdstyrelsens strategi med fokus på 20112015. GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN Det finns ingen internationellt vedertagen definition av rymdverksamhet. Därmed finns olika tolkningar av vad som ingår i rymdverksamhet, vilket påverkar jämförbarheten i olika undersökningar av rymdmarknaden. Rymdmarknaden är en institutionell marknad som domineras av statliga beställare. Rymdstyrelsen och SSC använder begreppet konkurrensutsatt och kommersiell marknad för uppdrag som inte finansieras av Rymdstyrelsen, eller EU även om beställarna i dessa fall nästan uteslutande är statliga. har antalet svenska rymdföretag ökat något, då framförallt mindre företag, men antalet anställda har minskat. Omsättningstillväxten på rymdmarknaden har varit svag. Rymdstyrelsens utvärderingar av nationella program visar att det finns svårigheter att mäta effekterna men att programmen visat på resultat, särskilt på lång sikt där företag som tidigare fått stöd från liknande satsningar haft en god tillväxt. Företagen upplever att det är svårt att få finansiering för rymdrelaterade utvecklingsprojekt, särskilt gäller detta från andra finansiärer än Rymdstyrelsen. Rymdagendan togs fram 2011 av den svenska rymdindustrin tillsammans med företrädare för forskare myndigheter och organisationer. I Rymdagendan ger medverkande organisationer rekommendationer på hur värdet på rymdverksamhet kan öka. SVENSK RYMDVERKSAMHET EN STRATEGISK TILLGÅNG? GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN 4 Den internationella rymdmarknaden Svensk rymdverksamhet är starkt beroende av andra länders beslut kring rymdpolicies, särskilt gäller det länder som arbetar med aktivt i exempelvis och EU. Eftersom den globala rymdmarknaden är beroende av statlig finansiering är kunskap om de förutsättningar andra länder skapar för rymdverksamhet i respektive land av betydelse. har därför inom ramen för denna granskning genomfört en internationell jämförelse av tretton länders beslutsprocesser och strategier för rymdpolicy.105 Detta anknyter till granskningens delfråga om hur den statligt finansierade rymdverksamheten styrs i förhållande till andra länder. Detta kapitel sammanfattar de viktigaste iakttagelserna i den internationella jämförelsen.106 Kapitlet innehåller också en analys av trender på den globala rymdmarknaden, särskilt marknaden för uppskjutningar och satelliter. 4.1Gränsdragningsproblematik för rymdverksamhet finns i alla länder Rymdverksamhet definieras olika i olika länder. Det öppnar för olika uppfattningar om gränsdragningen av rymdverksamhet mot annan verksamhet. En del av gränsdragningsfrågorna har att göra med att rymdverksamheten förändras från att ha fokuserats på utforskning av yttre rymden till att nu upprätthålla funktioner på jorden som telekommunikation och jordobservationstjänster, det som kallas nedströmsverksamhet. Det är också här gränsdragningsfrågorna finns. Eftersom flera länder utgår från en uppdelning av rymdmarknaden i uppströms och nedströmsverksamhet utgår också beskrivningarna flera länder i den internationella jämförelsen från detta.107 105Följande länder har ingått i den internationella jämförelsen: , , , , , , , , , , , och . Rikrevisionen har inte inkluderat . har världens näst största rymdprogram och är den enda nationen som har förmåga att transportera människor till internationella . 106Den internationella jämförelsen finns i sin helhet i elektronisk bilaga på . 107Sättet att dela upp rymdmarknaden i uppströms och nedströmsverksamhet är omdiskuterat eftersom aktörer anser att denna typ av uppdelning är en förenkling av en komplex marknad. SVENSK RYMDVERKSAMHET EN STRATEGISK TILLGÅNG? Det är just gränsdragningsproblematiken som också gör att beräkningar av rymdverksamhetens hävstångseffekter skiljer sig åt mellan olika Uppskattningar om rymdverksamhets omfattning bör därför beaktas med viss försiktighet, eftersom definition och utgångspunkter skiljer sig åt mellan länder. All blandad verksamhet är svårklassificerad. Exempelvis är företaget genom sina kart-, positionerings- och navigeringstjänster en stor användare av rymddata men betraktas som ett företag som säljer annonser, eftersom det är dessa som genererar intäkter.108 Rymdverksamhet är också svårdefinierad i den betydelsen att många av företagen och även forskningen har blandad civil och militär karaktär. Den totala offentliga efterfrågan på tillverkning av rymdutrustning uppgick till 2010 varav två tredjedelar avsåg efterfrågan i . EU, och dess medlemstater svarade för (12,) och för (4,). Det finns tre större satellittillverkare i . Deras försäljning uppgick till jämfört med den globala marknaden som omsätter cirka 11 miljarder amerikanska dollar.109 Generellt sett finns en stor optimism kring rymdmarknadens utveckling. Tillväxtpotentialen, särskilt för rymdrelaterade tjänster är stor. Detta visas inte minst i de underlag som tagits fram exempelvis av Storbritannien.110 Framtagandet av präglas av samma optimism. Kommissionen pekar på att marknaden för satellitnavigeringstjänster och produkter växer och beräknas vara en viktig faktor i den globala ekonomin efter 2010. Även när det gäller produkter och tjänster i samband med jordobservationssystemet GMES/är kommissionen optimistisk och ser en växande marknad framför sig.111 108Rymdstyrelsen informerar i svar på faktagranskning att företaget inte är villiga att diskutera köp av satellitdata eftersom företaget utgår från att det alltid kostnadsfritt kommer att finnas tillräckligt bra satellitdata. 109Evaluation of the Impact of European Space Policy on and the . Appendix E to final report Detailed Sectoral Assessment, , 23rd 2012 final_report_appendices_en.pdf. 110Internationella jämförelsen avsnitt 11 om , elektronisk bilaga som finns på . 111RådsPM från till inför TTE rådets möte . GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN 4.2.1Marknaderna för satelliter och uppskjutningstjänster Orderläget sjönk på hela rymdmarknaden eftersom efterfrågan på telekommunikationssatelliter minskade.112 sjönk prisnivåerna för satelliter och uppsändningstjänster eftersom flera nya länder skaffade sig kapacitet. Detta hade störst påverkan på de europeiska rymdföretagen jämfört med andra marknader eftersom den europeiska institutionella marknaden mer eller mindre kollapsade vid den här tidpunkten. är mer beroende av uppskjutningar som benämns som kommersiella, det vill säga affärer som vinns i konkurrens med andra företag. Se diagram nedan.113 av alla uppskjutningar som skedde från jorden och 2010 var dock institutionella, det vill säga att kunden är en stat som uppdrar åt ett inhemskt företag att skjuta upp en statlig satellit. Global efterfrågan på uppskjutningar fördelat på kommersiella och institutionella uppskjutningar . Källa: , Commercial Space Transportation: 2010 Year in Review, , FAA, . En annan orsak till nedgången var också att osäkerheten kring större rymdinfrastrukturprojekt som var stor. skedde en ekonomisk återhämtning i rymdbranschen på grund av att ett stort antal nya satellitprojekt startade. Efterfrågan på militära system såväl som 112Telekomföretag ingår inte i Ernst&Young marknadsanalys. 113Rymdstyrelsen framför i svar på faktagranskning att en annan viktig faktor troligen är att har mindre militära anslag än de andra länderna som konkurrerar på uppskjutningar. SVENSK RYMDVERKSAMHET EN STRATEGISK TILLGÅNG? på jordobservationssatelliter ökade. pressades priserna ytterligare genom ökad konkurrens från bland annat nya rymdländer.114 4.2.2Arianespace utveckling av marknaden för uppskjutningar bildades bolaget i syfte att kommersialisera och sälja uppskjutningar med Ariane-raketen. Cirka en tredjedel av Arianespace ägs av franska rymdstyrelsen . Övriga ägare är underleverantörerna till Arianeprogrammet. Även två svenska rymdföretag är delägare i bolaget. var relativt ensamma på marknaden för uppskjutningar. Telekomindustrin var då en stor kund. Dock började länder som och utveckla egen uppskjutningskapacitet och kunde erbjuda uppskjutningar till lägre kostnader. Därmed pressades priserna och marknaden för 5 minskade kraftigt. kraschade dessutom en 5 raket vilket också medförde minskat förtroende på marknaden. har svårt att få full kostnadstäckning för användningen av raketer och uppskjutningsbas. Det kan bero på att andra uppskjutningsfaciliteter utanför får statliga subventioner och därmed kan sänka sina priser och då måste ESA-anläggningen också sänka priserna för att få uppskjutningsuppdrag. Som ett exempel tas ofta amerikanska SpaceX som visserligen har en privat finansiär som huvudfinansiär men där ett antal uppskjutningar är garanterade av statligt finansierade NASA.115 Inför lanserades programmet EGAS (European Guaranteed Access to Space). Programmet startade för att garantera att 5-raketen kunde fortsätta användas för uppskjutningar. Programmet finansierade delar av produktionskostnaden för och garanterade ett minsta antal årliga uppskjutningar. tillsköt dessutom ägarna till Arianespace bolaget . EGAS-programmet är ännu inte avslutat men det har bedömts nödvändigt med fortsatt stöd till exploateringen av 5 ytterligare några år.116 Rymdstyrelsen hoppas det är möjligt att avsluta programmet 2015. 114Ernst&Young 2012, Marknadsanalys den svenska rymdmarknaden, uppdrag av . SSC årsredovisning 2011. 115Intervju 2012-07-12-13, Intervju Rymdstyrelsen , Istituto Affari Internazionali (IAI), , 2011, for European Policy in Access to Space, IAI Working Papers 1122 m.fl. 116Rymdstyrelsens svar på faktagranskning . GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN Den europeiska rymdutvecklingen har byggt på samarbetet inom . Det organiserade samarbetet har också via som upphandlare etablerat en europeisk marknad organiserad kring tre dominerande europeiska Detta har premierat stabilitet framför effektivitet och innovation inom europeisk rymdindustri.117 Som ESA-systemet fungerar använder huvudleverantörer i ett ESA-uppdrag underleverantörer som i sin tur måste, för att bli aktuella för uppdraget, ha industrireturer från det egna landet. kan således genom val av underleverantör dra nytta av andra länders industriretur. EU:s växande ambitioner på rymdområdet i ska passas ihop med den roll som redan har. Här skiljer sig uppfattningarna åt mellan olika länder. Exempelvis anser att EU bör få en ökad roll som strategisk drivkraft på rymdområdet, som ESA:s och de olika organisationernas medlemsstaters kompetens tas till vara. För ett land som som står utanför EU ses EU:s förändrade mandat som en av de viktigaste utmaningarna . I har rivalitet och nationell prestige drivit på utvecklingen.