prop · H00380 · 2013-03-15 00:00:00 — Målsättningen med det s.k. Äldreåret var att underlätta skapandet av en kultur för aktivt åldrande i , som grundar sig på ett samhälle för alla åldrar. Det syftade till att öka medvetenheten om att äldre människors insatser är en samhällsinvestering och en tillgång för den enskilda människan och öka kunskapen om aktiviteter och insatser som främjar ett aktivt åldrande. har haft regeringens uppdrag att genomföra deltagande utifrån ett hälsoperspektiv, och Svenska har haft i uppdrag att samordna och följa upp det nationella arbetet med Äldreåret. De båda ordförandeskapen uppmärksammade året med konferenser och genom att lägga fram rådsslutsatser och en rådsdeklaration för att belysa frågan och uppmana till fortsatt arbete i medlemsländerna. Rege- ringen informerade socialutskottet och samråd hölls med . Kommissionen och kommittén för social trygghet har tagit fram en rapport som belyser de pensionsutmaningar som medlemsländerna har och står inför för att på ett säkert och hållbart sätt leverera tillräckliga pensioner till sina medborgare i ljuset av demografiska utmaningar, den ekonomiska krisen och i arbetet mot målet om minskad fattigdom och minskat utanförskap inom 2020-strategin. Rapporten är ett komplement till rapporten om åldrande som kommittén för ekonomisk politik tar fram och som belyser utvecklingen i de åldersrelaterade offentliga utgifter där pensionsutgifterna är en stor del av dessa. 2012/13:80 Regeringen överlade om huvudbudskap från rapporten i socialförsäk- ringsutskottet och samråd hölls med . 26.9Samordning av de sociala trygghetssystemen De ändringar i samordningsbestämmelserna om social trygghet som baserades på de förslag som kommissionen lade fram antogs . var särskilt drivande i att få till stånd en ändring som innebär att en väsentlig del av arbetet, vid arbete i två länder, kan omfatta arbete för fler än en arbetsgivare. Även de ändringar som avser stationeringsort för luftfartspersonal innebär en förenkling, eftersom det nu kopplas till regler om administrativa förfaranden inom området för civil luftfart. informerades genom faktapromemoria 2010/11:FPM66 och överläggningar med socialförsäkringsutskottet ägde rum , . Samråd med hölls . har även och EES-länderna genom särskilda avtal anslutit sig till att tillämpa reglerna om samordning av de sociala trygghetsförmånerna i förordningen 883/2004. lade kommissionen fram förslag på ett rådsbeslut om EU:s ståndpunkt i stabiliserings- och associeringsrådet, associeringsrådet respektive samarbetsrådet i fråga om samordning av bestämmelser rörande samordning av de sociala trygghetssystemen med , , och . Regeringen välkomnade förslagen i och med att en samordning av social trygghet med de respektive länderna underlättar för arbetstagare och deras familjer att röra sig mellan EU och de berörda länderna. Då de fyra förslagen i allt väsentligt var överensstämmande med tidigare beslut fattade av rådet om samordning av social trygghet med associerings- och samarbetsländer, hade medlemsstaterna i princip inga materiella invändningar mot de nya förslagen. informerades om förslagen genom faktaprome- moria 2011/12:FPM148. Information till och överläggning med socialförsäkringsutskottet ägde rum respektive september. Samråd med ägde rum . Förslagen behandlades vid rådet för sysselsättning, socialpolitik, hälso- och sjukvård samt konsumentfrågor och antogs . Kommissionens meddelande om den externa dimens- ionen av EU:s samordning av social trygghet gentemot tredje land utgör ett diskussionsunderlag som tar upp ett antal frågeställningar kring hur den nuvarande samordningen fungerar och hur denna kan utvecklas. Regeringen anser att meddelandet, som inte innehåller några konkreta lagförslag, är ett intressant diskussionsunderlag. I de framtida diskussionerna är det dock viktigt att poängtera att medlemsländer enligt fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är ensamt behöriga att utforma, organisera och finansiera sina nationella sociala trygghets- system samt att ingå avtal med tredje länder som inte faller inom ramen för associeringsländer m.m. informerades genom fakta- promemoria 2011/12:FPM149 och besök i socialförsäkringsutskottet . Jämställdhet och arbetet mot diskrimine- Skr. Jämställdhetsarbetet på EU-nivå omfattar dels strategiskt arbete för att aktivt främja jämställdhet, dels att ytterligare stärka arbetet med jämställdhetsintegrering i alla relevanta områden och processer. har bl.a. drivit frågan om att stärka jämställdhetsperspek- tivet i förhandlingarna om EU:s fleråriga budgetram, särskilt inom kommissionens förslag om programmet Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap. EU:s arbete mot diskriminering syftar till att säker- ställa en gemensam miniminivå när det gäller skydd mot diskrimi- nering oavsett diskrimineringsgrund. Regeringen verkar för att arbetet med romers inkludering bör utgå från de mänskliga rättigheterna med särskild betoning på principen om icke-diskriminering och jämställd- het. Kommissionen beslutade om ett förslag till ett direktiv om förbättrad könsbalans i börsbolagens styrelser. Förslaget innebär att styrelserna för börsbolag med mer än 250 anställda och en årlig omsätt- ning på ska bestå av av vartdera könet. Offentligt ägda företag ska uppnå målet . Förslaget har bl.a. föregåtts av en öppen konsultation om möjliga åt- gärder på EU-nivå. Som ett inspel i den processen diskuterade jäm- ställdhetsministrarna i ministerrådet frågan . Jämställdhetsministerns inlägg i debatten behandlades i , efter samråd med civilutskottet. Ämnet var också uppe för debatt på och behandlades i . Inom ramen för för jämställdhet, Pekinguppfölj- ningen, har rådet antagit rådsslutsatser inom två områden. antogs slutsatser om jämställdhet och miljö. Överläggning med arbetsmarknads- utskottet hölls och samråd med . På rådsmötet antogs slutsatser om våld mot kvinnor. Överläggning med justitieutskottet och behandling med ägde rum . Kommissionen lämnade 2008 ett förslag till skydd mot diskriminering på grund av religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning. har välkomnat förslaget och verkat för ett antagande av ett direktiv som säkerställer samma nivå av skydd mot diskriminering inom EU oavsett diskrimineringsgrund (se faktapromemoria 2007/08:FPM127). och har arbetat vidare med förslaget. Frågor relaterade till diskriminering på grund av ålder har diskuterats liksom förtydliganden avseende direktivets räckvidd på samhällsom- rådena socialtjänst, hälso- och sjukvård samt utbildning. Det krävs enhällighet i rådet för att direktivet ska antas. Vid presenterades därför en lägesrapport. Överläggningar och samråd med ägde rum , . Arbetet avseende romers situation Kommissionen presenterade ett meddelande i vilket de utvärderat medlemsstaternas nationella strategier för integrering av romer. välkomnade kommissionens meddelande och anser att det är betydelse- fullt för den fortsatta processen att kommissionen för en nära dialog med medlemsstaterna om deras strategier eftersom medlemsstaterna har olika välfärdssystem och situationen för romer skiljer sig åt i de olika medlemsstaterna. Vidare verkar för att arbetet med romers inklu- dering bör utgå från de mänskliga rättigheterna med särskild betoning på principen om icke-diskriminering och jämställdhet. anser också att romska barns situation särskilt ska beaktas med utgångspunkt i FN:s konvention om barnets rättigheter inom alla frågor som berör barn. genomfördes ett särskilt möte för plattformen för romers integrering. Detta fokuserade särskilt på medlemsstaternas genomförande av de nationella strategierna för romsk inkludering. Vidare har för grundläggande rättigheter fortsatt att särskilt fokusera på romers situation. höll kommissionen ett första möte med ett nätverk bestående av medlemsstaternas nationella kontaktpunkter för romska frågor. Syftet är att driva på medlemsstaternas arbete med strategierna för romsk inkludering genom att stödja dessa, skapa möjlig- heter för medlemsstaterna att ha erfarenhetsutbyte och fördjupade diskussioner som berör olika områden. Folkhälsa respektive hälso- och sjukvård är huvudsakligen nationell kompetens, men det finns ett stort mervärde i att arbeta tillsammans i EU inom dessa områden. Som exempel kan nämnas att arbetet med förslaget till rättsakt om allvarliga gränsöverskridande hälsohot fort- satt och att ett flertal nya förslag till rättsakter på läkemedelsområdet presenterats . Regeringen verkade även fortsatt aktivt för trygg och effektiv vård över gränserna i EU. Det svenska engage- manget vad gäller e-hälsa och antimikrobiell resistens var särskilt stor. Ett förslag till rättsakt om allvarliga gränsöverskridande hälsohot presenterades av kommissionen och syftar till att effektivisera och stärka unionens kapacitet och strukturer för att på ett effektivt sätt möta allvarliga gränsöverskridande hälsohot. I förslaget ställs krav på medlemsstaterna att samordna sina åtgärder för att utveckla, förstärka och vidmakthålla sin förmåga i fråga om över- vakning av, tidig varning för, bedömning av och insatser vid allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa. Förslaget ska tillgodose att det finns former för en koordinering av riskvärdering och en risk- hantering av allvarliga gränsöverskridande kemiska, biologiska och miljömässiga hälsohot (se faktapromemoria 2011/12: FPM102). Hanteringen av en kris och beslut om åtgärder är nationell kompetens. Regeringen anser dock att ett utvecklat samarbete inom EU när det gäller allvarliga gränsöverskridande hot är viktigt och nödvändigt. Krav på sådant samarbete får emellertid inte leda till att hanteringen av en kris försenas eller försvåras på nationell nivå. har en riktlinjedebatt om förslaget hållits vid . Vid presenterades en läges- rapport. Överläggning skedde med socialutskottet och samråd skedde också med . antog rådet i samband med rådsslut- satser om antimikrobiell resistens. Rådsslutsatserna följde på en ord- förandeskapskonferens på temat som arrangerades . Rådsslutsat- serna syftar bl.a. till att framhålla One health perspektivet, det vill säga ett perspektiv som omfattar såväl humansidan som den veterinära sidan, och rådsslutsatserna fokuserar även på behovet av restriktiv användning av antibiotika. har även antagit en rapport om det ökande hotet som antimikrobiell resistens medför. EU:s nuvarande narkotikastrategi gäller . har rådet enats om en ny narkotikastrategi för EU som ska gälla över perioden 20132020. Den nya strategin bygger på samma funda- ment som den nuvarande med en balans mellan åtgärder mot efterfrågan och tillgång till narkotika. presenterades även två förslag till rättsakter för att förbättra kontrollen vad gäller handeln med narkotikaprekursorer (se fakta- promemoria 2012/13:FPM21). Programmet för hälsa och tillväxt 20142020 Kommissionen lämnade förslag om inrättande av ett program för hälsa och tillväxt; det tredje fleråriga programmet för EU-åtgärder på hälsoområdet för perioden 20142020 (se fakta- promemoria 2011/12:FPM53). De allmänna målen för programmet Hälsa för tillväxt är att stödja samarbete mellan medlemsländerna för att stimulera innovation inom hälso- och sjukvården, göra hälso- och sjukvårdssystemen mer hållbara, förbättra EU-medborgarnas hälsa samt att skydda dem mot gränsöver- skridande hälsohot. nådde en allmän partiell inriktning . informerades och samråd inför rådsmötet skedde med . Arbetet med att genomföra patientrörlighetsdirektivet i har fort- gått . Departementsskrivelsen Patientrörlighet i EU förslag till ny lag (Ds 2012:6) skickades ut på remiss . En proposition, vilken innehåller förslag som syftar till att i svensk rätt genomföra patientrörlighetsdirektivet, kommer att presenteras för riks- dagen . Vidare har den kommissionsledda genom- förandekommittén träffats i . Gruppen syftar till att möjliggöra insyn och påverkansmöjlighet för medlemsländerna i de frågor där kommissionen genom s.k. genomförande- och delegerade akter har fått mandat att utreda frågor ytterligare. Dessa områden om- fattar främst e-hälsa, högspecialiserad vård (europeiska referensnätverk) och utvärdering av medicinska metoder. Rätten att välja vårdgivare över medlemsstatsgränserna och söka ersättning för denna utlandsvård från sitt bosättningsland är väl förankrad i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. 2012/13:80 direktivet antogs och ska vara genomfört i samtliga EU- medlemsländer samt EES-länder . Regeringen har fortsatt arbetet med att stärka e-hälsoarbetet i genom olika aktiva insatser. Arbetet med politiskt strategiska e-hälso- frågor har stärkts genom etableringen av eHealth Network som är beslu- tat under patientrörlighetsdirektivet. Samarbetet European eHealth Governance Initiative har som främsta roll att leverera rapporter och konkreta förslag till eHealth Network att ta ställning till och så har skett med lyckat resultat. Inom det Sverige-ledda epSOS (Services for European Patients) har t.o.m. fem länder tagit sina pilotprojekt i drift. Syftet med epSOS är att mellan medlemsstater möjliggöra utbyte av patientinformation samt expediering av elektroniska läkemedelsrecept. På rådets begäran presenterade kommissionen ett uppdelat förslag om patientinformation och säkerhetsövervakning av läkemedel. För tidigare sammanslaget förslag se faktapromemoria 2011/12:FPM25. Rättsakterna behandlades i rådet och . ansåg att förslagen om patientinformation var problematiskt i förhållande till svensk grundlag och kunde inte acceptera det. Övriga medlemsländer var också negativa till förslagen och det fanns inga förut- sättningar att fortsätta förhandlingarna om den delen. De ändrade bestämmelserna om säkerhetsövervakning fokuserade till att förtydliga och förstärka rapportering av allvarliga säkerhetsfrågor om läkemedel i det centrala unionsförfarandet. Förhandlingarna avslutades framgångsrikt . Överläggning skedde med socialutskottet . Kommissionen har antagit och presenterat en handlingsplan för hälsopersonal som en del av sysselsättningspaketet Towards a job rich recovery. Insatsen görs för att råda bot på den höga arbetslösheten inom EU som var , och för att hälsosektorn har en stor potential för anställningar. Även under den ekonomiska tillbaka- gången har sektorn vuxit. Det är den åldrande befolkningen, ändrade vårdmönster och ett totalt sett ökande vårdbehov som förklara detta. I handlingsplanen föreslås tre kärnområden som de viktigaste: att bedöma behovet av hälsopersonal, att förutsäga vilket kunskapsbehov som finns hos professionen samt att utbyta erfarenheter om strategier för effektiv rekrytering och att kunna behålla hälsopersonal. Kommissionen presenterade ett reviderat direktiv om transpa- rens gällande insyn i de åtgärder som reglerar prissättningen på human- läkemedel och deras inordnande i de nationella sjukförsäkringssystemen (se faktapromemoria 2011/12:FPM125). Överläggningar skedde med socialutskottet . Förslaget är framför allt fokuserat på kortare tidsgränser för prissättning av läkemedel framför allt för generiska läke- medel. Förhandlingarna förväntas fortsätta . presenterade kommissionen ett förslag till förordning om kliniska prövningar (se faktapromemoria 2011/12:FPM182). Förhandlingar har inletts i rådet och regeringen är preliminärt i huvudsak positiv till för- slagen. Förslagen har som syfte att öka attraktionskraft för kliniska prövningar. Kliniska prövningar är en viktig del av den kliniska forskningen, som i sin tur är nödvändig för att man ska kunna utveckla läkemedel och förbättra vården. Nyheter i den nya förordningen, som är tänkt att ersätta nuvarande direktiv, är bl.a. ett förenklat centralt ansökningsförfarande för att få starta kliniska prövningar, ett ansökningsförfarande för prövningar som ska utföras i flera medlemsstater samt ett förbättrat säkerhetsövervak- ningssystem för incidenter i samband med kliniska prövningar. Förhand- lingarna i rådet förväntas pågå och en bit in i 2014. Överläggning skedde med socialutskottet om förslaget . Kommissionen presenterade två förslag till förord- ningar på det medicintekniska området. Ett övergripande om medicin- tekniska produkter generellt (se faktapromemoria 2012/13:FPM17) och ett om medicintekniska produkter för in vitro-diagnostik (se faktaprome- moria 2012/13:FPM18). Förslagen är tänkta att ersätta nuvarande tre direktiv . Regelverken är i behov av revidering på grund av den utveckling, såväl teknisk som vetenskaplig, som har gjorts på området. Dessutom har vissa luckor och otydligheter i det nuvarande regelverket identifierats och måste åtgärdas för att garantera den fria rörligheten av medicintekniska produkter och, kanske framför allt, garantera patientsäkerheten. Förhandlingsarbetet i rådet är inlett och väntas pågå under åtminstone hela 2013. informerades om förslagen vid en överläggning . 29 Den inre marknadens utveckling EU:s inre marknad spelar en central roll för tillväxt och sysselsätt- ning, särskilt i ett präglat av ekonomisk kris och växande skuldsättning. Utöver reformer är genomförande av redan överenskomna regler centralt för en väl fungerande inre marknad. har vid flera möten lyft fram de båda inremarknadsakterna, behovet av att främja den digitala inre mark- naden samt av att förbättra styrningen i syfte att stärka tillväxten. Inom ramen för den första inremarknadsakten (SMA I) som antogs av kommissionen (se faktapromemoria 2010/11:FPM112) har samtliga tolv lagstiftningsförslag presenterats och förhandlingar pågått . Förslagen, som syftar till att stimulera tillväxten och stärka förtroendet för den inre marknaden, ska enligt Europeiska rådets slut- satser () ha behandlats och beslutats av EU-institutionerna före utgången av 2012. För en del av förslagen sattes tidsgränsen för beslut . Mot bakgrund av den ekonomiska krisen och den betydelse som inre marknaden spelar för europeisk tillväxt och konkurrenskraft har uppmanat EU-institu- tionerna och medlemsstaterna att skynda på förhandlingarna för att dessa ska kunna slutföras . fattades dock slut- ligt beslut om endast ett av de tolv lagstiftningsförslagen nämligen stan- dardisering. Överenskommelser hade träffats om ytterligare fyra av de tolv lagstiftningsförslagen. Det gäller standardisering, ett enhetligt patent, alternativ tvistlösning, riskkapitalfonder och sociala entreprenörskapsfonder. Vid Europeiska rådets möte slogs fast att förhandlingarna borde snabbas på i synnerhet vad gäller offentlig upphandling, yrkeskvalifikationsdirektivet, utstatio- neringsdirektivet och e-signaturer/e-identifiering. Regeringen har informerat och samrått med näringsutskottet respektive , juni, september, . Kommissionen antog den andra inremarknadsakten (SMA II) Tillsammans för ny tillväxt, med åtgärder för att stärka tillväxt och öka människors och företags förtroende för den inre marknaden (se faktapromemoria 2012/13:FPM19). 2012/13:80 fortsättning på den första inremarknadsakten och utgör en viktig del för genomförandet av 2020-strategin. Den andra inremarknadsakten består av tolv nyckelåtgärder inom fyra områden (a) integrerade nätverk, (b) personers och företags rörlighet över gränserna, (c) digitala ekonomin och (d) socialt företagande, sammanhållning och konsumentförtroende. Regeringen välkomnar kommissionens meddelande och de åtgärder som stimulerar hållbar tillväxt och ökad konkurrenskraft. Kommissionen väntas senast att lägga fram de enskilda lagstiftningsförslag som aviserats i meddelandet. Förslagen kommer att förhandlas för att därefter godkännas av rådet och Europa- parlamentet, senast . välkomnade vid dess möten kommissionens intention att presen- tera samtliga förslag och uppmanade medlemsstaterna och institutionerna att ge högsta prioritet åt förhandlingarna. Rådslutsatser antogs vid konkurrenskraftsrådets möte . Regeringen har överlagt och samrått med näringsutskottet respektive , juni, september, . 29.2Styrning av den inre marknaden Korrekt genomförande och lika tillämpning av redan överenskomna regler är centralt för en väl fungerande inre marknad. finns det stora brister i medlemsstaternas tillämpning av gemensamt beslutade regel- verk. Det finns därmed ett stort behov av att förbättra styrningen av inre marknaden, vilket även har framförts av . Mot den bak- grunden presenterade kommissionen ett meddelande (se fakta- promemoria 2011/12:FPM157). Meddelandet innehåller två delar där den första delen inkluderar förslag som syftar till att höja ambitionsnivån för utvalda tillväxtfrämjande sektorer medan den andra delen tar sikte på hur kommissionen mer horisontellt avser att följa upp medlemsstaternas genomförande och tillämpning. Regeringen delar kommissionens bedömning om vikten av att förbättra styrningen av inre marknaden. Det är viktigt att bredda ansatsen vad gäller genomförande och styrning för att säkerställa att den inre mark- naden fungerar väl. Regeringen välkomnar särskilt kommissionens ambition att presentera en årlig rapport om styrningen på inre marknaden som kopplas till kommissionens årliga tillväxtöversikt och den euro- peiska terminen. Detta är avgörande för att behålla trycket på genom- förande och tillämpning på nationell nivå. Regeringen har uppmärksammat vikten av att förbättra styrningen av inre marknaden, bl.a. inom ramen för inremarknadsakterna, vid kontakter med kommissionen och rådet samt i Europeiska rådets slutsatser. Rådsslutsatser antogs vid konkurrenskraftsrådets möte . Regeringen har överlagt och samrått med näringsutskottet respektive , . Informationssystemet för den inre marknaden () har skapats inom är ett system för informationsutbyte mellan myndigheter i EU och ger medlemsstaterna möjlighet att samarbeta effektivare i sin är nationell samordnare för används för att underlätta gränsöverskridande administrativt samarbete enligt yrkeskvalifikationsdirektivet, tjänste- direktivet och utstationeringsdirektivet. Flera områden ligger i start- groparna för att kunna omfattas av . gjordes i EU:s officiella tidning och träder i kraft (se faktapromemoria 2011/12:FPM3). Solvit är ett nätverk där EU-länderna samarbetar för att praktiskt lösa problem som beror på att bestämmelserna för den inre marknaden har Det finns ett Solvit-center i varje EU-land (och i , och ). Solvit har funnits och fyllde således 2012. Solvit hjälper inte bara medborgare och företag som stöter på problem, utan ger också EU-institutionerna och medlems- staterna direkt återkoppling på hur den fria rörligheten fungerar. har 1 113 ärenden godtagits i som helhet, varav 61 ärenden behandlades av Solvit . Av dessa ärenden gällde 43 ärenden problem i och 18 ärenden problem i andra medlems- har Solvit arbetat med att sprida information om sin verksamhet. Ett problem som Solvit arbetat intensivt med rör icke svenska EU-medborgares svårigheter att få person- Många EU-medborgare har nekats personnummer med hänvisning till att deras sjukförsäkring som är en förutsättning i prövningen har varit privat. Därmed har de nekats tillgång till alla de tjänster, funktioner och rättigheter som är knutna till innehavande av ett Framöver kommer dock även privata sjukförsäkringar beaktas i prövningen, vilket bör medföra att fler EU-medborgare kommer att få ett svenskt personnummer. Den digitala inre marknaden och utvecklingen av e-handel och online- tjänster har stor tillväxtpotential och prioriteras högt av regeringen. Gränsöverskridande e-handel ökar även konsumenternas valfrihet såväl som företags möjligheter att nå ut till en större marknad. Det finns dock många hinder som måste undanröjas. Mot den bakgrunden presenterade kommissionen ett meddelande om den digitala inre marknaden, e-handel och onlinetjänster (se faktapromemoria 2011/12:FPM110). Meddelandet syftar till att undanröja hinder och stärka förtroendet och innehåller konkreta åtgärder med målsättningen att till 2015 fördubbla e- handelns andel av detaljhandeln samt internetbaserade verksamheters andel av EU:s BNP. En av åtgärderna var att starta ett samråd