prop · H003175 · 2013-06-12 00:00:00 — För att socionomexamen ska vara ett krav för behörighet, när det gäller viss myndighetsutövning inom hela , måste grundutbildningen bli mer likvärdig och ge den kompetens som behövs för dessa reglerade arbetsuppgifter. Vi menar att om de behörighetskrav vi föreslår införs, är det troligt att socionomutbildningen kommer att bli mer likvärdig. Former bör också utvecklas för en kontinuerlig dialog mellan utbildningsanordnare och om utbildningens innehåll och framtida utveckling. En övergångstid bör införas. Det ger de som önskar möjlighet att komplettera sin utbildning och huvudmännen ges tid att planera verksamheten. En modell för hur detta kompetenslyft kan åstadkommas är att staten erbjuder utbildningsplatser, medan huvud- männen möjliggör studier, helt eller delvis inom ramen för respektive socialsekreterares tjänst. Våra förslag kommer att öka efterfrågan på socionomer. Enligt en rapport från (2009:5R Högskoleutbildningarna och arbetsmarknaden) kommer tillgången på socionomer att öka med mellan , givet att det utbildas lika många som . Någon risk för att behörighetskravet skulle vara svårt att uppnå på grund av brist på personer med rätt utbildning finns därför inte. I likhet med föreslår vi också en lagstiftning om introduktion och stöd i yrket för dem som saknar tidigare erfarenheter av de arbetsuppgifter som är reglerade. Krav ska ställas i lag på socionomexamen, eller annan relevant examen på minst grundnivå i högskolan, för följande arbetsuppgifter inom : 1.bedömning av om utredning ska inledas, 2.utredning och bedömning av behovet av insatser eller andra åtgärder och 3.uppföljning av beslutade insatser. För arbete inom verksamhet enligt LSS ska arbetsuppgift 2 och 3 reg- leras. bör få i uppdrag att i samarbete med Högskole- verket ta fram underlag för en närmare beskrivning av vad som avses med annan relevant examen på minst grundnivå i högskolan inom området. Befintlig personal ska erbjudas kompetenshöjande utbildning. Den som saknar tidigare erfarenheter av de arbetsuppgifter som är reglerade ska få en lämplig introduktion och stöd i yrket under . En uppföljning och utvärdering ska genomföras efter att behörighetsregleringen till fullo genomförts. Författningsförslag i betänkandet Kompetens och ansvar (SOU 2010:65) lag om alternativa behandlingsformer Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag gäller den som yrkesmässigt undersöker någon annans hälsotillstånd eller behandlar någon annan för sjukdom eller därmed jämförligt tillstånd genom att vidta eller föreskriva åtgärder i förebyggande, botande eller lindrande syfte. Lagen gäller inte den som enligt 1 kap. 4 § patientsäkerhetslagen (2010:659) tillhör hälso- och sjukvårdspersonalen. 2 § Med alternativa behandlingsformer avses i denna lag åtgärder enligt 1 §. Inskränkningar i verksamhet på hälso- och sjukvårdens område 3 § Andra än hälso- och sjukvårdspersonal får inte yrkesmässigt undersöka någon annans hälsotillstånd eller behandla någon annan för sjukdom eller därmed jämförligt tillstånd genom att vidta eller föreskriva någon av följande åtgärder i förebyggande, botande eller lindrande syfte: 1.behandla sådana smittsamma sjukdomar som enligt smittskydds- lagen (2004:168) är anmälningspliktiga sjukdomar, 2.behandla cancer och andra elakartade svulster, diabetes, epilepsi eller sjukliga tillstånd i samband med havandeskap eller förlossning, 3.undersöka eller behandla någon annan under allmän bedövning eller under lokal bedövning genom injektion av bedövningsmedel eller under hypnos, 4.behandla någon annan med radiologiska metoder, 5.utan personlig undersökning av den som sökt honom eller henne, lämna skriftliga råd eller anvisningar för behandling, 6.undersöka eller behandla barn , eller 7.prova ut kontaktlinser. 4 § Utövare av alternativa behandlingsformer ska kunna ingå i ett frivilligt register över sådana yrkesutövare. 5 § Regeringen får meddela ytterligare föreskrifter om hur registret ska administreras, vilka uppgifter det ska innehålla, villkoren för registrering, och avgift för godkännande och registrering. 6 § Till böter eller fängelse i högst döms den som 1.bryter mot någon av bestämmelserna i 3 § 17, eller 2.under utövning av verksamhet som sägs 3 § uppsåtligen eller av oaktsamhet a) tillfogar den undersökte eller behandlade en skada som inte är ringa, eller b) framkallar fara för en sådan skada. Första stycket 2 gäller oavsett om skadan eller faran orsakats av olämplig behandling eller genom avbrott i eller dröjsmål med läkarvård. Den omständigheten att gärningsmannen på grund av brist i utbildning och erfarenhet inte kunnat inse sjukdomens natur eller förutse skadan eller faran befriar honom eller henne inte från ansvar. Om gärningen är belagd med straff enligt 10 kap. 3 eller 4 § patientsäkerhetslagen (2010:659) ska i stället dömas till ansvar enligt dessa bestämmelser. 7 § Till ansvar enligt bestämmelsen i 6 § ska inte dömas, om gärningen är belagd med strängare straff i annan lag. 8 § Har någon gjort sig skyldig till brott som anges i 6 §, får meddela förbud för honom eller henne att eller för alltid utöva verksamhet som avses i 5 kap. 1 §. Förbudet får förenas med vite. Den som överträtt ett sådant vitesförbud får inte dömas till straff för gärning som omfattas av vitesförbudet. Överklagande av beslut m.m. 9 § beslut om förbud att utöva verksamhet enligt 8 § första stycket får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 10 § Beslut som meddelar enligt denna lag gäller , om inte annat anges i beslutet. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125) Härigenom föreskrivs att en ny paragraf, 13 §, ska införas i tandvårds- lagen (1985:125). I landstingen ska finnas möjlighet till anställning för tandläkares specialiseringstjänstgöring enligt patientsäkerhetslagen (2010:659) i en omfattning som motsvarar det planerade framtida behovet av tandläkare med specialist- kompetens i klinisk verksamhet. Denna lag träder i kraft . 1 upphävd genom 1996:788 lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade Härigenom föreskrivs att det i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade ska införas två nya paragrafer, 6 a § och 6 b §, av följande lydelse. enligt denna lag som innefattar 1. utredning och bedömning av behovet av insatser eller andra har avlagt svensk socionom- examen på grundnivå i högskolan eller som har sådan utbildning enligt 6 b §. den socialsekreterare som själv- ständigt utför sådana arbetsupp- gifter som avses i denna paragraf lämplig introduktion och stöd i examen för utförande av de upp- gifter som anges i 6 a § om den eller annan relevant examen på kraven enligt första stycket är Regeringen meddelar de före- skrifter som behövs för verkställig- heten av denna bestämmelse. 1.Denna lag träder i kraft . 2.En socialsekreterare som före ikraftträdandet av denna lag anställts för att utföra de uppgifter som anges i 6 a § första stycket ska till och med anses behörig att utföra de angivna upp- gifterna. lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föreskrivs att det i socialtjänstlagen (2001:453) ska införas två nya paragrafer, 3 kap. 3 a § och 3 b §, av följande lydelse. För utförande av uppgifter inom som innefattar 1. bedömning av om utredning ska inledas, 2. utredning och bedömning av behovet av insatser eller andra åtgärder, eller 3. uppföljning av beslutade insatser är kommunen skyldig att använda socialsekreterare som har avlagt svensk socionomexamen eller annan relevant examen på grundnivå i högskolan eller som har sådan utbildning som erkänts av enligt 3 b §. ansvarar för att den socialsekreterare som själv- ständigt utför sådana arbetsupp- gifter som avses i denna paragraf har för uppgiften tillräcklig erfarenhet. Saknar social- sekreteraren tillräcklig erfarenhet ska nämnden erbjuda denne lämplig introduktion och stöd i yrket under . får använda en socialsekreterare med utländsk examen för utförande av de upp- gifter som anges i 3 a § om den utländska utbildningen ensam eller tillsammans med yrkeslivs- erfarenhet motsvarar en svensk socionomexamen eller annan relevant examen på grundnivå i högskolan. bedömer om kraven enligt första stycket är uppfyllda. Regeringen meddelar de före- skrifter som behövs för verkställig- heten av denna bestämmelse. 1.Denna lag träder i kraft . 2.En socialsekreterare som före ikraftträdandet av denna lag anställts för att utföra de uppgifter som anges i 3 kap. 3 a § första stycket ska till och med anses behörig att utföra de angivna uppgifterna. lag om ändring i patientsäkerhetslagen (2010:659) Härigenom föreskrivs i fråga om patientsäkerhetslagen (2010:659) dels att 5 kap. 1 §, 10 kap. 6 och 8 § ska upphöra att gälla, dels att 1 kap. 1 §, 10 kap. 7 och 13 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 4 kap. 6 a § av följande lydelse. Denna lag syftar till att främja hög Denna lag syftar till att främja hög patientsäkerhet inom hälso- och patientsäkerhet inom hälso- och I lagen finns bestäm- I lagen finns bestäm- anmälan av verksamhet m.m. anmälan av verksamhet m.m. (2 kap.), (2 kap.), bedriva ett systematiskt patient- bedriva ett systematiskt patient- säkerhetsarbete (3 kap.), säkerhetsarbete (3 kap.), behörighetsfrågor (4 kap.), behörighetsfrågor (4 kap.), andra än hälso- och sjukvårds- personal att vidta vissa hälso- och sjukvårdande åtgärder (5 kap.), sjukvårdspersonal m.fl. (6 kap.), sjukvårdspersonal m.fl. (6 kap.), (7 kap.), (7 kap.), legitimation m.m. (8 kap.), legitimation m.m. (8 kap.), ansvarsnämnd (9 kap.), och ansvarsnämnd (9 kap.), och klagande m.m. (10 kap.). klagande m.m. (10 kap.). Allmänna bestämmelser om mål Allmänna bestämmelser om mål och krav på hälso- och sjukvården och krav på hälso- och sjukvården och tandvården finns i hälso- och och tandvården finns i hälso- och tandvårdslagen (1985:125). tandvårdslagen (1985:125). Vid marknadsföring av verk- samhet får en i 1 § angiven yrkes- titel (skyddad yrkestitel) eller en titel som kan förväxlas med dessa inte användas på ett sådant sätt att det oriktigt ger sken av att verk- samheten utövas av någon som har legitimation för yrket. Till ansvar enligt någon av Till ansvar enligt någon av bestämmelserna i 3-6 §§ ska inte bestämmelserna i 3-5 §§ ska inte dömas, om gärningen är belagd dömas, om gärningen är belagd med straff i annan lag. med straff i annan lag. beslut får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol, om beslutet gäller 1.behörighet, rätt att använda en skyddad yrkestitel eller legitimation enligt 4 kap., 2.föreläggande enligt 7 kap. 20 § andra stycket att lämna upplysningar, handlingar eller annat material, 3.föreläggande enligt 7 kap. 24 § att vidta rättelse, 4.förbud enligt 7 kap. 26, 27 eller 28 § att driva verksamhet, eller 5.förbud att utöva verksamhet enligt 8 § första stycket. Andra beslut av enligt denna lag får inte överklagas. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Denna lag träder i kraft . förordning om ett nationellt register över utövare av alternativa behandlingsformer Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om ett register för utövare av alternativa behandlingsformer och organisationer för sådana utövare. 2 § Organisationerna får efter ansökan delta i registret. Uppgifter om yrkesutövarna får, enligt vad som närmare framgår av denna förordning och föreskrifter som meddelats med stöd av förordningen, efter ansökan antecknas i ett register. Registret ska föras med hjälp av automatiserad behandling. 3 § ska föra registret, vara personuppgiftsansvarig för behandlingen av personuppgifter i registret och även i övrigt handlägga ärenden enligt denna förordning. Förordningens förhållande till personuppgiftslagen 4 § Personuppgiftslagen (1998:204) gäller vid behandling av person- uppgifter i registret, om inte annat följer av denna förordning eller föreskrifter som har meddelats med stöd av denna eller annars av 2 § personuppgiftslagen. 5 § Registret ska innehålla uppgift om den registrerades 2.yrkesverksamhet inom alternativa behandlingsformer och, 3.organisationstillhörighet inom detta område. 6 § Innehållet i registret ska publiceras på Internet. Uppgifter om person- nummer, samordningsnummer eller bostadsadress får dock inte publiceras på detta sätt. Organisationers deltagande i registret 7 § En organisation, som är väletablerad och har som huvudändamål att organisera sådana yrkesutövare som avses i 1 § lagen (2012:xxx) om alternativa behandlingsformer, får efter ansökan godkännas att delta i registret, om organisationen har stadgar av vilka framgår att medlemmarna ska 1.ha tillräcklig utbildning och övrigt yrkeskunnande, 2.följa de riktlinjer för yrkesutövningen som organisationen har antagit, 3. inneha ansvarsförsäkring, 4. omfattas av organisationens skyldighet att pröva anmälningar om klagomål mot yrkesutövningen samt 5. kunna uteslutas ur organisationen. En organisation som utgör en sammanslutning av sådana i första stycket angivna organisationer kan efter ansökan också godkännas att delta i registret, om den i tillämpliga delar uppfyller de där angivna 8 § En organisation eller en sammanslutning av organisationer som godkänts att delta i registret är skyldig att meddela register- myndigheten om en medlem, som är registrerad, inte längre uppfyller villkoren för att vara registrerad. 9 § Ett godkännande enligt 7 § får återkallas om villkoren för god- kännandet inte längre uppfylls. 10 § En yrkesutövare som är medlem i en organisation som godkänts enligt 7 § får efter ansökan registreras i registret. 11 § Den som av meddelats förbud enligt 8 § lagen (2012:xx) om alternativa behandlingsformer får inte registreras så länge 12 § Den registrerade är skyldig att informera register- myndigheten om sådana förhållanden som påverkar förutsättningarna för registreringen samt om uppgifterna i registret i något avseende behöver 13 § Den registrerade ska avföras från registret om 1.han eller hon inte längre uppfyller villkoren för registrering enligt 10 §, 2.förbud enligt 8 § lagen (2012:xx) om alternativa behandlingsformer har meddelats för den registrerade, 3.avgift inte betalas enligt 15 § eller 4.han eller hon begär det. 14 § En registrerad som avförts från registret med stöd av 13 § denna lag får, om det beror på uteslutning från en organisation, inte registreras på nytt i registret förrän efter beslutet om avregistrering. 15 § Den som ansöker om godkännande eller registrering, ska betala en ansökningsavgift. Den registrerade ska betala en årlig avgift. 16 § Bestämmelserna i personuppgiftslagen (1998:204) om rättelse och skadestånd gäller vid behandling av personuppgifter enligt denna förordning eller föreskrifter som har meddelats stöd av denna förordning. 17 § Beslut enligt 7, 9-11 och 13 §§ får överklagas hos allmän förvalt- ningsdomstol. Beslut om rättelse eller om avslag på ansökan om information enligt 26 § personuppgiftslagen (1998:204) får också över- klagas hos sådan domstol. Andra beslut enligt denna förordning får inte överklagas. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 18 § får meddela ytterligare föreskrifter om 1.vilka uppgifter som registret närmare ska innehålla, 2.villkoren för godkännande och registrering, 3.avgift för godkännande och registrering. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i högskoleförordningen (1993:100) Härigenom föreskrivs att bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100) ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Tandhygienistexamen uppnås efter att studenten fullgjort kurs- fordringar om 120 högskolepoäng. Tandhygienistexamen uppnås efter att studenten fullgjort kurs- fordringar om 180 högskolepoäng. Denna förordning träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2010:542 förordning om ändring i förordningen (1998:1513) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område Härigenom föreskrivs att 4 kap. 2 § och 6 kap. 2 § förordningen (1998:1513) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område ska ha följande lydelse. Den legitimerade tandläkare som vill uppnå specialist- kompetens skall ha utövat allmän tandläkarpraktik under efter att ha fått legitimation som tandläkare och skall därefter genomgå vidareutbildning under för att förvärva de kunskaper, färdigheter och förhåll- ningssätt som föreskrivits för den sökta specialistkompetensen. Specialistkompetensen skall för- värvas genom tjänstgöring som tandläkare under handledning vid en klinik som godkänts av och genom del- tagande i kompletterande utbild- ning (specialiseringstjänstgöring). De specialiteter inom vilka specialistkompetens kan uppnås är följande. Den legitimerade tandläkare som vill uppnå specialist- kompetens ska ha utövat allmän tandläkarpraktik under efter att ha fått legitimation som tandläkare och ska därefter genomgå vidareutbildning under för att förvärva de kunskaper, färdigheter och förhåll- ningssätt som föreskrivits för den sökta specialistkompetensen. Specialistkompetensen ska för- värvas genom tjänstgöring som tandläkare under handledning vid en klinik som godkänts av och genom del- tagande i kompletterande utbild- ning (specialiseringstjänstgöring). får meddela föreskrifter om indelning och benämning av de specialiteter inom vilka specialistkompetens kan uppnås samt om vad som ska krävas för att bevis om specialist- kompetens. Meriter från utbildning på forskarnivå får tillgodoräknas i specialiseringstjänstgöringen. får meddela närmare föreskrifter av sådana meriter. får meddela före- får meddela före- skrifter om kompetenskrav för skrifter om kompetenskrav för behörighet som kontaktlinsoptiker. behörighet som kontaktlinsoptiker och för att få förordna läkemedel. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (1999:1134) om belastningsregister Härigenom föreskrivs att det i förordningen (1999:1134) om belast- ningsregister ska införas en ny paragraf, 16 b §, av följande lydelse. , 4 kap. 15 §§ brotts- balken eller någon av dessa para- balken, 6 kap. , 8 kap. någon av dessa paragrafer jämte 12 § , 13 17 kap. 1 eller 2 § eller lagen (2000:1225) om straff för smuggling i fråga om lämnas ut om det begärs av landstingskommunal nämnd som i vissa fall beslutar om förordnande enligt 4 kap. 4 § patientsäkerhets- lagen (2010:659). Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i socialtjänstförordningen (2001:937) Härigenom föreskrivs att det i socialtjänstförordningen (2001:937) ska införas två nya kapitel, kapitel 9 kap. och 10 kap., av följande lydelse. Utländsk utbildning som omfattas av avtalet om Europeiska ekonomiska sam- arbetsområdet () eller avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlems- stater å ena sidan och å andra sidan. En sökande som har utbildning som socionom eller annan relevant annan relevant examen på grund- nivå i högskolan från ett annat EES-land än , eller från , ska på ansökan få kompetensbevis här i landet om 1.den sökande har ett sådant utbildnings-, examens- eller behörighetsbevis över behörig- hetsgivande utbildning som följer av eller av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och å andra sidan, och 2.det yrke som sökanden avser att utöva här i landet och det yrke han eller hon är behörig för i ursprungsmedlemsstaten, är jäm- förbara yrkesverksamheter. enligt 1 § görs hos . En yrkesutövare som avses i 1 § och som avser att temporärt och tillfälligt utöva yrket i Om yrkesutövaren har för avsikt att ett senare år tillhandahålla temporära och tillfälliga tjänster här, ska en underrättelse om detta ske . En underrättelse enligt denna bestämmelse ska anses innefatta även en ansökan om tidsbegränsad behörighet. får meddela före- skrifter om vilka handlingar som ska bifogas en underrättelse enligt 3 §. En yrkesutövare som har ansökt om behörighet enligt 3 § och som uppfyller villkoren för behörighet enligt 1 §, ska få en tidsbegränsad behörighet för yrket. ska se till att en sökande enligt 1 och 3 §§ får de upplysningar om svenska författ- ningar som är nödvändiga för att utöva yrket. ska även i övrigt på förfrågan från en yrkesutövare i ett EES-land eller i som har för avsikt att etablera sig i lämna upplysningar om vad som gäller i fråga om själv- ständig yrkesverksamhet inom m.m. här i landet. ska vid prövning av ansökan om kompetensbevis eller behörighet enligt 1 eller 3 §§ ta hänsyn till den sökandes yrkes- erfarenhet, vidareutbildning och fortbildning i yrket. Ärenden om behörighet enligt föreskrifter som avses i 1 och 3 §§ ska handläggas skyndsamt. beslut ska fattas från ansök- ningsdagen. Om ansökan måste kompletteras eller om det finns andra särskilda skäl, får tidsfristen förlängas. ska om det behövs underrätta de behöriga myndigheterna i det eller de EES- länder eller i där yrkes- utövaren tidigare varit verksam om beslut om behörighet som meddelats enligt 1 och 3 §§. Om en yrkesutövare med svensk behörighet som avses i 1 och 3 §§ även har motsvarande utbildnings- , examens- eller annat behörig- hetsbevis från ett annat EES-land än eller från och yrkesutövaren här i landet döms för brott i sin yrkesutövning eller får sin behörighet återkallad, ska underrätta den behöriga hälso- och sjukvårds- myndigheten i det andra landet om åtgärden och om skälen för åt- gärden. På begäran av en myndighet i ett annat EES-land eller i , ska skyndsamt lämna de upplysningar som kan behövas för prövning av behörig- het i ett visst fall. får meddela föreskrifter om behörighet som avses i 1 och 5 §§ samt om anpassningsperiod, lämplighets- prov och yrkesverksamhet i den utsträckning sådana krav enligt eller avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och å andra sidan och som får ställas på en sökande. utsträckning det behövs för att och dess medlemsstater å ena sidan och å andra sidan utfärda de intyg om behörighet, EES-länder eller i begär. Bestämmelser om annan utländsk utbildning Den som har genomgått annan avses i 9 kap. 1 § ska på ansökan få behörighet att utöva vissa LSS för vilket det finns bestämmel- ser om behörighet här i landet om fullgjort den praktiska tjänst- som behövs för att kun- motsvara de svenska kraven, 2. har för yrket nödvändiga kun- skaper i svenska författningar, och 3. har för yrket nödvändiga kun- skaper i svenska, danska eller enligt 1 § görs hos . ligare föreskrifter om kraven på kunskaper i svenska författningar och språkkunskaper för dem som genomgått sådan utländsk utbild- ning som avses i 1 §. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (2009:607) med instruktion för Härigenom föreskrivs att 3 § förordningen (2009:607) med instruktion för ska ha följande lydelse. 1.följa och analysera konsumenternas ställning på marknaderna samt vid behov vidta eller föreslå åtgärder, 2.med utbildning och information stödja kommunernas konsument- verksamhet i frågor som rör konsumentskydd och konsumentlagstiftning, 3.vara kontaktmyndighet för svenska myndigheters samarbete med myndigheter inom EES och med Europeiska gemenskapernas kommission i konsumentrelaterade frågor som rör informations- samhällets tjänster enligt lagen (2002:562) om elektronisk handel och andra informationssamhällets tjänster, 4.vara kontaktmyndighet enligt och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 av om sam- arbete mellan de nationella till- synsmyndigheter som ansvarar för konsumentskyddslagstiftningen, och 5.fullgöra de uppgifter som en behörig myndighet har enligt samma förordning, i fråga om efterlevnaden av sådana regler som myndigheten har tillsyn över. 4.vara kontaktmyndighet enligt och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 av om sam- arbete mellan de nationella till- synsmyndigheter som ansvarar för konsumentskyddslagstiftningen, 5.fullgöra de uppgifter som en behörig myndighet har enligt samma förordning, i fråga om efter levnaden av sådana regler som myndigheten har tillsyn över, och