prop · H1031d4 · 2013-09-18 00:00:00 — ökade sjukfrånvaron marginellt för både kvinnor och män. Kvinnors sjukfrånvaro är fortfarande nästan dubbelt så hög som männens: jämfört . Ökningen av sjukfrånvaron gäller för alla åldersgrupper. För de som är var ökningen , och både för de som är 30 till och de som är var ökningen . Frånvaron för de som är har dock legat stadigt kring av arbetstiden . Även inom statens olika verksamhetsområden10 ökade sjukfrånvaron 2012, från . Den största ökningen skedde inom området Samhällsskydd och rättskipning där sjukfrånvaron ökade till . Inom övriga sex verksamhetsområden var ökningen . Regeringens mål är att arbetsmiljön i staten ska vara god. Målet följs framför allt upp utifrån 10 Enligt COFOG-indelningen (Classification of the functions of the government) syftar till att redovisa sektorns uppgifter efter deras funktion eller ändamål. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Högst sjukfrånvaro finns inom området Socialt skydd och hälso- och sjukvård, samt Samhällsskydd och rättskipning, där sjukfrånvaron uppgick till . Lägst sjukfrånvaro har Försvar och Utbildning, där sjukfrånvaron uppgick till . Inom områdena Allmän förvaltning, Näringslivsfrågor m.m. och Fritidsverksamhet m.m. var sjukfrånvaron . Av de statliga myndigheterna hade samma eller lägre sjukfrånvaro och högre sjukfrånvaro än . Utvecklingen av antalet nybeviljade sjukpensioner Statligt anställda som beviljas sjukersättning eller aktivitetsersättning enligt socialförsäkringsbalken har rätt till en sjukpensionsförmån, sjukpension eller tillfällig sjukpension, enligt det statliga tjänstepensionsavtalet PA 03. Det totala antalet nybeviljade sjukpensionsförmåner minskade –2011. har dock det totala antalet nybeviljade förmåner ökat, men ligger fortsatt på en låg nivå. Tabell 5.5 Anställda som har beviljats tillfällig sjukpension respektive sjukpension 2011 och 2012 Anm. I det redovisade antalet individer som beviljats sjukpension ingår även personer som tidigare beviljats tillfällig sjukpension. Ökningen av antalet nybeviljade sjukpensionsförmåner är hänförlig till kvinnorna. Bland männen var det totala antalet nybeviljade förmåner något lägre. Bland kvinnor har nybeviljandet ökat både vad gäller förmåner med en omfattning lägre än och med omfattningen . För män var det däremot något färre som beviljades en sjukpensionsförmån med omfattningen , och något fler som beviljades en förmån med en lägre omfattning än . Det finns en markant skillnad mellan könen när det gäller sjukpensioner. mer än dubbelt så många kvinnor än män som beviljades en förmån. Kunskap och förståelse för grundläggande värden i statsförvaltningen Regeringens mål är att de statligt anställda ska ha kunskap om och förståelse för grundläggande värden i statsförvaltningen och rollen som statstjänsteman. På regeringens uppdrag har för utveckling i staten () t.o.m. utgången av 2012 bedrivit . Syftet med projektet har varit att de anställdas kunskaper om förståelse för grundläggande värden i statsförvaltningen och rollen som statstjänsteman ska stärkas. Projektet vände sig till hela statsförvaltningen, med särskilt fokus på cheferna i förvaltningen. (dnr S2011/51/). upphörde som myndighet . Regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att utvärdera med fokus på myndigheternas arbete med den gemensamma värdegrunden i statsförvaltningen. (dnr S2013/6132/). tionen (prop. 2011/12:1, utg.omr. 2, avsnitt 5.4). 2012/13:1, utg.omr. 2, avsnitt 5.4) satsade regeringen 2013–2016 för att fortsatt främja värdegrundsarbetet i den statliga förvaltningen. Regeringen har därefter beslutat (dnr S2012/9080/) att det inom ska tillsättas en arbetsgrupp, Värdegrundsdelegationen, som genom aktiviteter, skrifter och andra utåtriktade insatser ska verka för att respekten och förståelsen för den statliga värdegrunden upprätthålls på alla nivåer i statsförvaltningen. Syftet med Värdegrundsdelegationen är att stärka den statliga värdegrunden samt att främja värdegrundsarbetet i statsförvaltningen genom att vara ett stöd för myndigheterna i deras arbete. Värdegrundsdelegationens uppgift är att i samarbete med andra aktörer inom statlig förvaltning bidra till att uppfylla regeringens delmål att de statsanställda ska ha kunskap om och förståelse för de grundläggande värden i statsförvaltningen och rollen som statstjänsteman. Inriktningen på arbetsgruppens arbete finns närmare angivet i bilagan till beslutet, där regeringen ser det som angeläget att de erfarenheter som upparbetats i tas till vara och utvecklas. Bland de punkter som bör vara vägledande i Värdegrundsdelegationens arbete nämns bl.a. följande: –Hur bemöter staten, genom sina anställda, allmänheten? –Hur vidmakthålls och förstärks tilltron till statsförvaltningen genom att främja en kultur som förebygger korruption och oegentligheter? –Legitimiteten för statsförvaltningen är viktigt. Hur utvecklas förtroendet för de enskilda myndigheterna/staten totalt ? Hur kan man följa upp och mäta förtroendet? En samlad redovisning av arbetet och en bedömning av resultat ska redovisas till () . Myndigheternas personalansvarsnämnder handlägger ärenden som rör disciplinansvar, åtalsanmälan, avstängning och skiljande från anställning på grund av personliga förhållanden när det gäller statligt anställda. För statligt anställda med högre befattningar, t.ex. myndighetschefer, domare, åklagare, polischefer och professorer, prövas frågor om disciplinansvar, åtalsanmälan, avstängning, läkarundersökning eller avskedande av . tar endast upp ärenden på anmälan av anställningsmyndigheten, ombudsmän eller Justitiekanslern. Skrivelser från t.ex. allmänheten tas däremot inte upp av . Myndigheternas personalansvarsnämnder och har viktiga funktioner när det gäller att upprätthålla allmänhetens förtroende för statlig förvaltning och tillgodose arbetstagarnas intresse av en korrekt handläggning av de enskilda ärendena. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 De statliga myndigheterna hanterade 572 personalansvarsärenden , vilket är 201 fler ärenden än 2011. Av diagram 5.5 framgår utvecklingen av antalet personalansvarsärenden –2012. Diagram 5.5 Antal personalansvarsärenden och antal ärenden som lett till åtgärd, 2003-2012 som lett till åtgärd Källa: Ds 2006:19 samt 2006-2013. Anm: Uppgifterna 2006–2012 bygger på en enkätundersökning. Svarsfrekvensen uppgick för , , , , , och 2012 till Tabell 5.6 Personalansvarsärenden, typ av ärende och utfall Ärenden som lett till registrerades elva anmälningsärenden hos , varav fem lämnats av enskilda och därför inte prövats i sak av nämnden. Året innan registrerades nio anmälningsärenden, varav fyra hade lämnats in av enskilda. Av tabell 5.7 framgår utvecklingen av antalet anmälningsärenden som inletts i behörig ordning –2012. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Tabell 5.7 Antal behörigen inledda anmälningsärenden hos 2008–2012 - varav avsked/avstängning - varav avskrivna ärenden *Uppgifter om pågående ärenden är anpassad till den redovisningsmetod som tillämpas . **Två avskrivna ärenden föregicks av delbeslut om åtalsanmälan. Av de fem ärenden som avgjorde innebar ett att beslut fattades om åtalsanmälan av en domare, och att två beslut fattades om disciplinansvar i form av varning. Två ärenden om disciplinansvar föranledde inte någon åtgärd utan har skrivits av. –2022 beräknas knappt 53 300 personer i statsförvaltningen uppnå sin pensionsålder. Av dessa ingår drygt 5 000 personer som uppnått sin pensionsålder enligt gällande tjänstepensionsavtal , men som kvarstår i anställning. En av de stora utmaningar som statsförvaltningen måste hantera är generationsväxlingen bland de anställda. För att följa utvecklingen i detta avseende används uppgifter om åldersstrukturen i staten. Diagram 5.6 Andelen anställda inom olika åldersgrupper i staten 2007 och 2012 Som framgår av diagram 5.6 har andelen anställda ökat . Jämfört med 2011 har andelen män ökat med en procentenhet till i denna åldersgrupp, medan andelen kvinnor fortfarande utgör . Av diagrammet framgår vidare en minskning av andelen anställda i åldersgruppen 55–. Jämfört med 2011 har andelen kvinnor minskat med en procentenhet till i denna åldersgrupp medan andelen män fortfarande utgör . Det är således fortfarande en jämn könsfördelning i båda dessa grupper. Genomsnittsåldrarna för kompetenskategorierna lednings-, kärn- och stödkompetens avseende samtliga anställda framgår av tabell 5.8. Strukturen är densamma som 2011. Tabell 5.8 Genomsnittsålder för respektive kompetenskategori och för samtliga anställda 2012 Medianåldern för pensionsavgångar är 65 år Medianåldern för när statsanställda avgår med pension är . Kvinnorna hade en högre medianålder vid pensionering än männen. har medianåldern varit både för kvinnor och för män. Allt fler statsanställda fortsätter att arbeta efter 65-årsdagen. Antalet statsanställda med månadslön och som är eller äldre har fortsatt att öka, från 1 165 personer 2011 till 1 359 personer 2012. Detta kan jämföras med 2002, då antalet statsanställda med månadslön och som var eller äldre uppgick till drygt 30 personer. Fördelningen efter kompetenskategori och kön framgår av tabell 5.9. Tabell 5.9 Antal anställda eller äldre fördelade efter kompetenskategori och kön 2012 Jämfört med 2011 har antalet ökat inom kärnkompetens och bland oklassade. En minskning har skett inom lednings- och stödkompetens. Andelen kvinnor bland totala antalet uppgår till , att jämföra 2011. Utbildningsbakgrund bland de statsanställda Medelåldern är högre inom statlig sektor än på den övriga arbetsmarknaden, för både män och kvinnor 2012. En stor anledning till detta är att utbildningsnivån i statlig sektor är högre än på arbetsmarknaden i övrigt, vilket innebär att de anställda i de yngsta åldersgrupperna är få. Av de anställda inom statlig sektor hade eftergymnasial utbildning. En majoritet av dessa har en utbildning som är eller längre. På arbetsmarknaden i stort var andelen med eftergymnasial utbildning 43 procent11. Män i staten har i snitt en högre utbildningsnivå än kvinnor inom staten. Bland yngre statsanställda är dock inte den skillnaden lika tydlig, däremot finns stora skillnader mellan vilka utbildningsområden som män och kvinnor finns inom. Inom det enskilt största utbildningsområdet säkerhetstjänster finns en mycket stor majoritet män. Detta område inkluderar poliser och militär personal. Även inom teknikområdet dominerar männen, medan kvinnorna är fler inom övriga områden, främst inom samhälls- och beteendevetenskap, företagsekonomi, handel och administration, juridik och rättsvetenskap samt hälso- och sjukvård. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Praktikantprogram i statsförvaltningen för personer med funktionsnedsättning m.m. Enligt regeringens strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken 2011–201612 framgår bl.a. att hela den offentliga sektorn behöver ta ett större ansvar för att skapa arbetstillfällen för personer med funktionsnedsättning. Staten bör vara ett föredöme. Regeringen har (dnr A2012/4066/A) gett Arbetsförmedlingen i uppdrag att, inom ramen för befintligt regelverk, genomföra ett praktikantprogram i statliga myndigheter för personer med funktionsnedsättning. Syftet med programmet är att deltagarna ska få erfarenhet av arbete inom statliga myndigheter, vilket kan förbättra deras möjligheter till ett framtida arbete, med eller utan lönesubvention. Genomförandet av programmet ska initialt ske stegvis utifrån tillgången på lämpliga arbetssökande och praktikplatser. Utgångspunkten är att praktikantprogrammet ska bedrivas under fr.o.m. . Insatserna mot individen bör i normalfallet omfatta arbetspraktik på tre plus . I övrigt ska programmet i huvudsak genomföras med den inriktning Arbetsförmedlingen föreslår (dnr A2012/1321/A). vid genomförandet av uppdraget nära samråda med . Arbetsförmedlingen ska också samråda med Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam), och samt de centrala arbetstagarorganisationerna på det statliga avtalsområdet. Arbetsförmedlingen har redovisat hur arbetet med uppdraget fortskrider (dnr A2013/2235/A). Se vidare utg.omr. 6, avsnitt 6.6 och utg.omr. 14, avsnitt 4.4.5. Tjänstepensioner vid vissa statsunderstödda teater-, dans- och musikinstitutioner Tjänstepensionerna för ca 5 700 anställda vid ett sextiotal statsunderstödda teater-, dans- och musikinstitutioner är delvis statligt reglerade. Regleringen sker genom förordningen (2003:56) 12 Beslutad (dnr S2011/5905/FST). 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 om tjänstepension och tjänstegrupplivförsäkring för vissa arbetstagare med icke-statlig anställning (PISA-förordningen), som knyter an till det statliga tjänstepensionsavtalet PA 03. Som komplement till förmånerna enligt PISA- förordningen har områdets kollektivavtalsparter slutit ett avtal om avgiftsbestämd individuell ålderspension (AIP). Av budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg.omr. 17) framgår att regeringen anser att arbetsmarknadens parter bör ta över ansvaret för att genom kollektivavtal reglera pensionsvillkoren på scenkonstområdet. Som redogörs för under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid avsnitt 3.2.2 bedömer regeringen att en övergång till en helt kollektivavtalsreglerad ordning bör inledas 2015 och den nuvarande regleringen av tjänstepensioner för anställda vid scenkonstinstitutionerna utmönstras ur PISA-förord- ningen . Det innebär att PISA-förordningen fr.o.m. inte längre kommer att reglera villkoren för anställda vid scenkonstinstitutionerna. kommer det att införas övergångsbestämmelser till förordningen, som reglerar fastställandet av pensionsrätter och fortsatt tillämpning för de arbetstagare vid scenkonstinstitutionerna som 2015 har eller mindre kvar till pensionsåldern enligt förordningen. Förordningsändringen bereds i . Förmånerna enligt PISA-förordningen hanteras inom den interna statliga försäkringsmodellen. Det innebär bl.a. att scenkonstinstitutionerna betalar pensionspremier som redovisas på inkomsttiteln 5211 Statliga pensionsavgifter, och att förmånsutbetalningar till anställda och tidigare anställda vid institutionerna belastar anslaget 1:5 Statliga tjänstepensioner m.m. Med övergången till en kollektivavtalsreglerad ordning följer att pensionspremier inte längre ska betalas in på inkomsttitel utan i stället fonderas på kapitalmarknaden. Staten kommer dock att ha kvar pensionsåtaganden för dem som varit anställda vid scenkonstinstitutionerna, vilket innebär att anslaget fortsatt kommer att belastas med förmånsutbetalningar. Detta medför en viss saldoförsvagning på statsbudgeten , då premiebetalningen till inkomsttiteln minskar när flertalet anställda övergår till att omfattas av den kollektivavtalsreglerade ordningen. Efter avvecklingsperioden beräknas inkomstförsvagningseffekten uppgå till ca Därefter kommer även de pensionsutbetalningar som belastar anslaget successivt att minska, vilket på lång sikt kommer att balansera inkomstbortfallet. Regeringen noterar att utvecklingen är fortsatt positiv för flertalet av de delmål som har ställts upp för staten som arbetsgivare och där utvecklingen följs upp med angivna indikatorer. –Löneutvecklingen i staten fortsätter att relativt väl följa utvecklingen på arbetsmarknaden i stort. –Andelen kvinnor på ledande befattningar har ökat. –Löneskillnaderna mellan kvinnor och män fortsätter att minska. –Andelen anställda med utländsk bakgrund har ökat på samtliga nivåer. –Sjukfrånvaron i staten har ökat marginellt men är fortfarande på en låg nivå. –Antalet nybeviljade sjukpensioner har ökat marginellt från en mycket låg nivå. Statskontoret har på uppdrag av regeringen genomfört en analys av hur myndigheterna arbetar med att förebygga och hantera hot, våld och andra riskfaktorer. Uppdraget redovisades (dnr S2012/6934/). I rapporten säkerhets skull – myndigheters arbete mot hot och våld riktat mot deras anställda slår Statskontoret fast att hot och våld som riktas mot tjänstemän inte enbart är ett arbetsmiljö- och säkerhetsproblem för den enskilda tjänstemannen och för myndigheten. Det är dessutom ett rättssäkerhets- och demokratiproblem för samhället i sin helhet. Rapporten presenterades på ett seminarium som genomfördes av , och () . har genomfört särskilda satsningar, däribland inom området hot och våld vid myndighetsutövning (se vidare utg.omr. 14, avsnitt 5.4). Partsrådet13 inrättade ett arbetsområde för att stödja lokala parter i arbetet med säkerhetstänkande och att förebygga och hantera hot och våld i arbetet. genomförs seminarier riktade till lokala parter med fokus på erfarenhetsutbyte, väsentliga kunskaper för lokala parter och metoder för att hålla framtagna rutiner levande. Regeringen följer arbetet med den arbetsgivarpolitiska strategin där medlemmarna, dvs. myndigheterna förbinder sig att, tillsammans med , förverkliga och uppfylla strategins intentioner som redogörs för under avsnitt 5.3.2. Det tillgängliga underlaget, som redovisats i avsnitt 5.3.2, visar att kompetensförsörjningen i staten i huvudsak fungerar väl. Fler statsanställda som är eller äldre väljer att fortsätta sin tjänstgöring. Staten har dock enbart fått en marginell ökning av antalet yngre bland sina anställda. Det är positivt att äldre medarbetare väljer att stanna kvar längre i sin anställning. är det angeläget att de statliga arbetsgivarna fortsätter att arbeta för att attrahera yngre arbetskraft. För de medlemmar hos som haft omfattande pensionsavgångar anser att verksamheten har påverkats negativt. har låtit göra en undersökning om 1 500 nyanställda i staten och deras uppfattning om staten som attraktiv arbetsgivare. Undersökningen publiceras i rapporten för samhällsnytta och utveckling. Statskontoret har på uppdrag av regeringen genomfört en analys av hur myndigheterna arbetar för att bidra till att staten är en attraktiv och föredömlig arbetsgivare. Uppdraget har redovisats (dnr S2013/5989/). Det är i första hand medlemmar som ska bedöma verkets resultat. De barometrar som sammanställt 13 Rådet för partsgemensamt stöd inom det statliga avtalsområdet. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 visar på en nöjdhet i nivå och med fortsatt goda resultat för verket som helhet med en nivå där är nöjda. Trots en fortsatt strävan av för en ökad svarsfrekvens avseende Medlems- och chefsbarometern ligger dessa kvar på motsvarande nivåer som för . har också i uppgift att utföra stabsuppgifter åt regeringen. Regeringen bedömer att dessa har utförts på ett tillfredsställande sätt. Enligt regeringens bedömning tar sitt arbetsgivarpolitiska ansvar. Verket bedriver ett strategiskt arbete med sin egen kompetensförsörjning. Utifrån en sammanvägning av ett antal indikatorer (driftskostnader, nöjd-kund-index, analys av kostnadsutvecklingen samt säkerheten i form av andelen felaktiga utbetalningar, för mycket utbetald pension och aktualiseringsgrad) bedömer regeringen att SPV hanterar den statliga tjänstepensioneringen och statens tjänstegrupplivförsäkring på ett tillfredsställande sätt. Det sker en mycket positiv utveckling av verksamheten vid SPV med kunden i fokus där ytterligare e-tjänster förbereds. Kvaliteten i matrikelregistret, dvs. aktualiseringsgraden, är en viktig förutsättning för såväl en effektiv handläggning av pensionsärenden som olika former av prognoser. Nöjd-kund-undersökningar är också viktiga underlag i denna utveckling, där svarsfrekvensen för samtliga målgrupper är fortsatt låga. Positivt med en ny stickprovskontroll av felaktiga utbetalningar som är en viktig del i SPV:s fortsatta kvalitetsarbete. Regeringen bedömer att SPV tar sitt arbetsgivarpolitiska ansvar. SPV arbetar aktivt med sin strategiska kompetensförsörjning och för att vara en attraktiv arbetsgivare. Den fortsatta positiva utvecklingen av myndighetssamverkan i gynnar såväl staten totalt som berörda deltagande myndigheter, där SPV är en av aktörerna. Regeringens beslut om justering i försäkringsmodellen för statens avtalsförsäkringar bidrar till de intentioner om stabila och förutsägbara som regeringen hade 2004, då det beslutades att avkastningen skulle knytas till den 10-åriga statsobligationsräntan. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 för utveckling i staten () har, trots undantag från det ekonomiadministrativa regelverket, lämnat en resultatredovisning. Av revisionsberättelse, med anledning av revisionen av årsredovisning , framgår att till stor del saknar dokumentation av informationen som lämnas i resultatredovisningen. har lämnat en revisionsberättelse med reservation för för utveckling i staten (). bedömer att skulle ha redovisat en övrig avsättning med ett väsentligt belopp för lokalkostnader i årsredovisningen . är under avveckling men är bundet av ett hyresavtal . Myndigheten har uppskattat det maximala beloppet avseende framtida hyror till . En tillförlitlig uppskattning av det troliga utflödet av resurser som kommer att krävas för att reglera åtagandet borde redovisats som en avsättning. Om en avsättning hade redovisats skulle flera delar av årsredovisningen påverkats såsom övriga avsättningar, lokalkostnader samt kapitalförändringen. Enligt uppfattning ger årsredovisningen, förutom effekterna av det förhållande som beskrivs vad gäller grund för uttalande av reservation, en i alla väsentliga avseende rättvisande bild av finansiella ställning per och av dess resultat och finansiering för året enligt förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag, instruktion, regleringsbrev och övriga beslut för . har därutöver gett en upplysning av särskild betydelse utan att det påverkat dess uttalande med reservation genom att fästa uppmärksamheten på sidorna 46 och 47 i årsredovisningen som beskriver att erhållit undantag från 12 § anslagsförordningen (2011:223) när det gäller avsättningar för omstruktureringar. Detta har lett till att inte har redovisats mot ansla- get utan kommer att redovisas mot anslag av avvecklingsmyndigheten14 . Regeringen har genom ändring av regleringsbrev avseende som villkor för anslaget angett att förvaltningsanslaget inte ska belastas med avsättningar för omstruktureringar som finns kvar i årsredovisningen och som ska regleras perioden efter . Regeringen anser därmed att har hanterat anslaget i enlighet med regeringens beslut. Regeringen har i denna proposition (Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor, avsnitt 12.5.2) redovisat den ordning som tillämpas i fråga om finansiering av omstruktureringskostnader som uppstår i samband med att myndighet avvecklas och upphör. När det gäller lokaler kan upplysningsvis nämnas att avvecklingsmyndigheten har slutit en överenskommelse med annan hyresgäst om att överta hyreskontraktet fr.o.m. . uttalande och upplysning föranleder inga åtgärder från regeringen. Regeringens mål för staten som arbetsgivare är en samordnad statlig arbetsgivarpolitik som säkerställer att kompetens finns för att nå verksamhetens mål. Genom den arbetsgivarpolitiska delegeringen har myndigheterna en betydande frihet att själva utforma sin organisation och kompetensförsörjning. De av regeringen angivna delmålen för de statliga arbetsgivarna kvarstår. Regeringen framhåller vidare att en god arbetsmiljö är viktig både för medarbetarnas hälsa och utveckling och för verksamhetens långsiktiga effektivitet. Arbetet mot hot och våld måste få genomslag i myndigheternas verksamhet. De statliga arbetsgivarnas arbete för att fortsätta att utveckla formerna för att marknadsföra staten som en attraktiv arbetsgivare är 14 för utbildningsmyndigheter (dir. 2012:112) ansvarar för avvecklingen av bl.a. Såväl undersökning av nyanställda i staten som Statskontorets analys av hur myndigheterna arbetar för att bidra till att staten är en attraktiv och föredömlig arbetsgivare bör härvid kunna utgöra ett stöd för myndigheterna i detta arbete. En fortsatt utökad samverkan mellan myndigheter bör också kunna främja kompetensförsörjningen och vara positiv för både den enskilda myndigheten som för staten totalt. Praktikantprogrammet i statsförvaltningen för personer med funktionsnedsättning är en prioriterad fråga som regeringen kommer att följa utvecklingen av. Det är viktigt att myndigheternas arbete med värdegrundsfrågor fortsätter.