prop · H1031d27 · 2013-09-18 00:00:00 — Re- geringen bedömer att Horisont 2020 är av betydande vikt för det svenska näringslivets konkurrenskraft och att arbetet att verka för ett starkt svenskt deltagande är prioriterat. Insatser för att stimulera innovation är också centralt i genomförandet av EU:s strukturfondsprogram. Även internationella samarbeten med aktörer utanför EU inom forskning och innovation är av vikt för svensk konkurrenskraft. Arbetet för att stärka förutsättningarna för svenska forsknings- och innovationsmiljöers utomeuropeiska samarbeten fortsätter därför. Regeringen avser att fortsatt verka för en politik för ökad innovation som är kunskapsbaserad, grundas på evidens samt tar tillvara lärdomar och goda exempel såväl nationellt som från andra länder. Som ett led i detta avser regeringen att regelbundet redovisa genomförandet av den nationella innovationsstrategin. Eftersom strategins genomförande också är en fråga för många aktörer avser regeringen att med jämna mellanrum redovisa hur innovationsklimatet i utvecklas. En lärande innovationspolitik ska bidra till att stärka innovationsklimatet i och innovationsförmågan hos människor, företag, organisationer i civilsamhället och offentliga verksamheter. Klimatförändringarna är en av vår tids största utmaningar och kräver såväl regionala, nationella som globala lösningar. Det är regeringens övertygelse att klimat-, miljö- och energiutmaningarna utgör en möjlighet för teknik-, varu- och tjänsteutveckling inom alla branscher. Affärsmöjligheter skapas för svenska företag i och med den växande globala efterfrågan på hållbara och resurseffektiva varor och tjänster. En omställning till en grön ekonomi innebär möjligheter till nya jobb i både stads- och landsbygdsregioner. Klimat-, miljö- och energiutmaningarna hanteras av regeringen med flera instrument och inom flera områden. Det behövs därför en fortsatt och utvecklad samverkan mellan myndigheter liksom mellan myndigheter och den kommunala och regionala nivån. Den nationella och regionala tillväxtpolitiken, närings-, miljö-, it-, innovations- och energipolitiken samt politiken för areella näringar, landsbygd och livsmedel ska bidra till att skapa en långsiktigt hållbar tillväxt och välfärd, förbättrat miljötillstånd, innovationer och export. Omställningen till en grön ekonomi innebär möjligheter för utveckling av svensk miljöteknik, inklusive hållbara varor, tjänster och produktionssystem, och kan därigenom minska miljöpåverkan nationellt och globalt. För att lyckas möta de globala miljö- och klimatutmaningarna som vi står inför krävs också omfattande internationell samverkan. I det internationella arbetet inom t.ex. FN, och 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 det har frågor kring grön ekonomi och grön tillväxt fått stor uppmärksamhet . Vidare kommer Horisont 2020 att spela en viktig roll och bidra till utvecklingsmöjligheter inom grön ekonomi och en miljödriven näringslivsutveckling nationellt och regionalt. Regeringen stödjer detta arbete, som siktar mot en global omställning. Svenska företag erbjuder miljömässigt hållbara varor och tjänster som det finns en stor och växande efterfrågan på runt om i världen. Ny grön teknik kommer att vara viktig och efterfrågas när länders energi- och transportsystem ska ställas om. Även den globala efterfrågan på teknik och systemlösningar för t.ex. hållbar stadsutveckling bedöms öka. har hög kompetens inom dessa områden och miljö- och energiteknikområdet har mycket goda förutsättningar att utgöra ett betydande tillväxtområde i . För att den gröna omställningen ska skapa ännu fler jobb och företag har regeringen –2014 lanserat en bred nationell miljöteknikstrategi i syfte att tydliggöra och fokusera de statliga insatserna. Regeringen fokuserar på genomförandet av strategin, som täcker hela kedjan från forskning och innovation inom miljödriven näringslivsutveckling, via affärsutveckling till export. Regeringen kommer i och med den utvärdering av Miljöteknikstrategins genomförande som pågår, få ett underlag kring vilket mervärde olika insatser gett och med utgångspunkt i detta kunna ta ställning till vilka satsningar som bör fortsätta. Det kan t.ex. handla om att driva efterfrågan på miljöteknikinnovationer genom innovationsupphandling, verka för ökade privata investeringar i nya miljötekniklösningar, bidra till ökad kunskap om miljöteknikmarknader eller att verka för att svenska företag får möjlighet att verifiera sina produkter. Det kan också vara att se till att bilden av som ett intressant miljöteknikland förstärks. Vissa marknader utgör en särskilt stor potential för svenska miljöteknikföretag. Det är fortsatt viktigt att stödja dessa företags internationalisering. Utvecklingen av politiken för en miljödriven näringslivsutveckling ska ske i samverkan med det svenska näringslivet, regionala, kommunala och andra aktörer. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 är ett av EU:s ledande malm- och metallproducerande länder. Med mineralstrategi, som regeringen beslutade , tar regeringen ett samlat grepp för att skapa gynnsamma förutsättningar, peka på möjligheter och identifiera utmaningar så att gruv- och mineralnäringen kan växa på ett hållbart sätt i takt med de möjligheter som dagens starka internationella efterfrågan på metall och ger. Med mineralstrategin avser regeringen bland annat att stärka dialogen och samverkan mellan aktörer som bidrar till eller berörs av gruvnäringens expansion, till att främja den långsiktiga kompetensförsörjningen inom gruv- och mineralområdet samt att främja gruvkommuners möjligheter att skapa attraktiva boendemiljöer. Huvuddelen av åtgärderna som presenteras i mineralstrategin kommer att genomföras inom uppdrag som lämnas till berörda myndigheter. För genomförandet av mineralstrategin har regeringen avsatt –2016. En grundbult i regeringens arbete med att främja gruvnäringens utveckling är att stödja samverkan, dialog och informationsutbyte. En del i detta är att utveckla tillståndsprocessen för undersökningstillstånd och arbetsplaner enligt minerallagen (1991:45) så att markägare, sakägare och kommuner med ökad tydlighet och effektivitet ska få tidig information om vad som avses med en undersökning enligt minerallagen. Mot bakgrund av detta gav regeringen en särskild utredare i uppgift att genomföra en översyn av vissa frågor i minerallagen (dir. 2011:73). Utredaren har överlämnat betänkandet Undersökningstillstånd och arbetsplaner (SOU 2012:73) till regeringen . Betänkandet bereds i . En annan del är det mineralforum som ska inrättas och ledas av näringsministern. Dialog och samordning mellan regionala aktörer främjas också av den gruvsamordnare som regeringen har tillsatt. Samordnaren har i uppdrag att sammanföra och underlätta dialogen mellan aktörer vars verksamhetsområden berörs av frågor som uppkommer med anledning av gruvindustrins expansion i . För att behålla och stärka position som EU:s ledande gruvnation arbetar regeringen aktivt i konstellationer på den internationella arean – såväl inom EU som inom ramen för det nordiska samarbetet. har initierat ett Europeiskt innovationspartnerskap för råvaror i vilket har en central position och miljöministern är ledamot i styrgruppen för partnerskapet. Med innovationspartnerskapet ska importberoende minskas genom att förstärka och påskynda satsningar på ökad innovation inom råvaruområdet. Den nordiska gruvnäringens konkurrenskraft ska främjas genom förbättrad dialog och ökat samarbete mellan näringens aktörer. Regeringen har därför inom ramen för sitt ordförandeskap i lanserat ett treårigt samarbetsprojekt inom gruv- och mineralområdet, kallat NordMin. Ramvillkor för företag och konkurrens Goda ramvillkor för företag och företagande är av central betydelse för utveckling. Ge- nom öppna marknader med väl fungerande konkurrens skapas förutsättningar för ett livskraftigt, innovativt och dynamiskt näringsliv som kan anpassa sig väl till nya förutsättningar. Regeringen har genomfört en rad förbättringsåtgärder genom nya eller ändrade regler som utgör ramvillkor för företag, i syfte att göra det enklare och mer lönsamt att starta och driva företag samt att anställa. Företag i har goda ramvillkor att verka inom, vilket framgår av resultatet från internationella konkurrenskraftsmätningar, se avsnitt 3.5.4. Även om förutsättningarna har förbättrats på många sätt, anser regeringen att det är prioriterat att fortsätta arbetet med att ytterligare förbättra ramvillkoren, inte minst för de små företagen. För att upprätthålla en konkurrenskraftig företagsmiljö för svenska företag, utländska etableringar och investeringar är det viktigt att kontinuerligt genomföra förbättringar i de regler och system som omger företag och företagande. Ar- betet med att göra det enklare och mer lönsamt att starta och driva företag fortsätter med oförminskad kraft. Nedan följer ett urval av åtgärder som regeringen behandlar i denna proposition för att skapa bättre ramvillkor för företag. -Goda förutsättningar för forskning och utveckling (FoU) är av stor betydelse för för att skapa hållbar tillväxt i en globaliserad ekonomi. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 vesteringar i FoU är dock höga för företa- gen och investeringarna är ofta riskfyllda. För att stimulera investeringar i forskning och utveckling föreslår därför regeringen att det införs ett skatteincitament för FoU. Skatteincitamentet ges i form av ett avdrag vid beräkningen av arbetsgivaravgifterna för personer som arbetar med FoU. -Förfarandet i samband med ansökan och anmälan om frivillig skattskyldighet till mervärdesskatt vid uthyrning av verksamhetslokal innebär en stor administrativ börda för företagen. För att förenkla för de berörda företagen föreslår därför rege- ringen att ansökan och anmälan till Skatte- verket slopas i de flesta fall vid frivillig skattskyldighet för upplåtelse av fastighet. För att ytterligare underlätta för företagen inom detta område föreslår även rege- ringen att det införs obligatorisk skatt- skyldighet till mervärdesskatt vid uthyr- ning till mobiloperatör av plats på mast samt att det införs möjlighet till retroak- tivt avdrag för ingående mervärdesskatt på de kostnader för en ny-, till- eller om- byggnad som avser tid före ett beslut om frivillig skattskyldighet under uppförande -För att göra det mer attraktivt att starta, driva och utveckla företag föreslår regeringen att den nedsättning av egenavgif- terna som infördes förstärks genom att avdraget vid avgiftsberäkningen höjs till av - avgiftsunderlag och det maximala avdragsbeloppet med 5 000 till per -För att främja, entreprenörskap och jobbskapande investeringar i snabbväxande företag kommer regeringen att låta utreda skattereglerna för finansiella instrument, t.ex. optioner och andra aktierelaterade incitament, som företagen ger till nyckelpersoner som en del av sin ägarstyrning. tet med utredningen är att skattereglerna för optioner och andra aktierelaterade in- citament som snabbväxande företag erbju- der sina anställda ska förbättras. bete ska grundläggande skatterättsliga Reglerna om dokumentationsskyldighet vid internprissättning uppfattas som administrativt betungande för berörda företag. Re- geringen avser därför att ge i uppdrag att utvärdera regelverket och bedöma reglernas funktionalitet samt analysera möjligheten till förenklingar. Husavdraget (RUT- och ROT-avdrag) har medfört en rad positiva effekter i ekonomin. Bland annat har sysselsättningen och företagandet ökat samt svartarbetet minskat. Re- geringen avser att arbeta vidare med att utveckla fakturamodellen för husavdraget i syfte att förbättra dess funktion. Skatteredovisningen kan för små företag uppfattas som mycket tidskrävande och administrativt betungande. Regeringen avser därför att analysera möjligheten att förenkla skatteredovisningen för dessa företag genom att införa en rak kontantmetod. Dagens regler om hantering av mervärdesskatt vid import medför försämrad likviditet och en administrativ börda för företagen. Regeringen avser därför att lämna en proposition till med förslag om förändrad hantering av mervärdesskatt vid import i syfte att bl.a. förenkla och förbättra för företagen. Förslaget innebär att mervärdesskatt vid import ska redovisas i mervärdesskattedeklaration till istället för som till , i de fall importören är registrerad till mervärdesskatt i och agerar i egenskap av beskattningsbar person vid importen. I finns det områden kring stora eller medelstora städer som präglas av utbrett utanförskap. Genom att öka möjligheterna till arbete och företagande i dessa områden ökar möjligheterna att minska utanförskapet. Re- geringen avser därför att senare lämna en proposition till med förslag om att det införs ett system med nystartszoner i , inriktade mot just dessa områden. Sy- stemet innebär att företag i nystartszoner får göra avdrag vid beräkning av socialavgifterna. Företag med ett beskattningsunderlag på högst kan redovisa mervärdesskatt en gång i en mervärdesskattedeklaration. För att förenkla för de flesta av dessa små företag avser regeringen att lämna en proposition till med förslag på att tidpunkten för att lämna 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 en sådan mervärdesskattedeklaration för helt beskattningsår samordnas med tidpunkten för att lämna inkomstdeklarationen. På EU-nivå har kommissionen tagit fram ett meddelande om mervärdesskattens framtid (KOM(2011) 851). Meddelandet har två syften, dels att beskriva de grundläggande dragen i ett framtida mervärdesskattesystem för EU, dels att ange prioriterade områden för ytterligare åtgärder . De grundläggande dragen i ett nytt mervärdesskattesystem är dels ett regelverk för gränsöverskridande handel som baseras på att varor och tjänster beskattas i destinationslandet, dels att systemet är enkelt, effektivt och robust vilket bl.a. innebär ökad harmonisering, stärkta möjligheter till skatteintäkter samt minskade kostnader för efterlevnad och skatteuppbörd. Arbetet kommer i hög grad att påverka de svenska mervärdesskattereglerna och således få stor betydelse för . Målet för regeringens konkurrenspolitik är att skapa förutsättningar för en effektiv konkurrens som leder till tillväxt. De insatser som genomförs inom konkurrensområdet för att stärka konkurrenslagstiftningen och tillsynen är av stor vikt för väl fungerande marknader. Regeringens inriktning är att synliggöra och renodla det statliga åtagandet och att värna konkurrensneutralitet mellan privata och offentliga aktörer. Det är även av stor vikt att följa upp och förbättra förutsättningarna för konkurrens på marknader som har öppnats upp. Moderna regler och effektiv tillsyn Ett modernt och effektivt regelverk och en effektiv tillsyn är grunden för väl fungerande konkurrens. I takt med att marknader utvecklas och omvärlden förändras måste det dock säkerställas att regelverket är väl anpassat till rådande förhållanden. En effektiv tillsyn är en viktig förutsättning för konkurrensreglernas genomslag och för väl fungerande marknader. En förutsättning är att har de tillsynsinstrument och befogenheter som krävs för att bedriva tillsynen snabbt, rättssäkert och effektivt. Allvarliga konkurrensöverträdelser begränsar möjligheterna för nya företag att etablera sig och överleva och har negativa effekter för konsumenterna och även för samhällsekonomin. Det är i detta sammanhang viktigt att instrument och befogenheter i tillsynsutövningen är behovsanpassade och upp- Mot bakgrund av bland annat erfarenheter av tillämpningen av konkurrenslagen, itutvecklingen och harmoniseringen inom EU har regeringen identifierat ett behov av ett antal förändringar i regelverket. Regeringens särskilde utredare har redovisat sitt betänkande Effektivare konkurrenstillsyn (SOU 2013:16) som varit på remiss till . Utredaren föreslår på flera centrala områden nya och effektiva instrument och befogenheter; att tillfälligt ska få avbryta en tidsfrist (stoppa klockan) vid utredningar av företagskoncentrationer, att det införs en möjlighet för att medge ett företag anstånd med (kölapp) att lämna underlag för en fullständig ansökan om eftergift från konkurrensskadeavgift och att i samband med säkring av bevis vid platsundersökningar ska få utföra granskning och kopiering av dokument i verkets lokaler. Beredning pågår i . Intressenternas kännedom om att det är verket som ansvarar för tillsynen avseende offentlig upphandling är relativt låg. avser därför att delta i en rad olika sammanhang för att synliggöra sitt arbete inom upphandlingsområdet. Genom öppna marknader med väl fungerande konkurrens skapas förutsättningar för ett livskraftigt och dynamiskt näringsliv vilket är en central förutsättning för ökad tillväxt och sysselsättning. Konkurrens stimulerar innovation och effektivitet som stärker ekonomins förmåga till anpassning till nya förutsättningar. Den ger också högre nytta för konsumenter och andra köpare genom bättre produkter och lägre priser. På väl fungerande marknader ska företag kunna konkurrera på likvärdiga villkor, både med varandra och med kommun, landsting och stat när dessa agerar på marknaden. Det är regeringens uppfattning att statliga myndigheter inte bör bedriva säljverksamhet på marknaden. Regeringen avser därför att fortsätta att se över myndigheternas instruktioner med syfte att tydliggöra vilken säljverksamhet som de får bedriva på marknaden och för att förbättra möjligheten till styrning och kontroll av densamma. har en jämförelsevis stor offentlig sektor och enligt finns det betydande vinster med att öka konkurrensen i produktionen av offentligt finansierade tjänster. Genom att konkurrensutsätta sådana tjänster erhålls ef- fekter i termer av ökad valfrihet, tillgänglighet, entreprenörskap och mer effektiv resursanvändning. Som ett led i arbetet med att förbättra företagsklimatet på alla områden så att konkurrenskraften upprätthålls har i regleringsbrevet fått i uppdrag av regeringen att ge en aktuell överblick av konkurrensen i och lämna förslag till konkurrensfrämjande åtgärder. Verkets uppdrag omfattar även analys av behovet av fördjupning eller komplettering av utvärderingar av omreglerade marknader. Målet är att uppnå en ökad konkurrens genom att fokusera på områden med etableringshinder eller där det på annat sätt råder bristfällig konkurrens. Myndigheten har offentliggjort att den avser att analysera och lämna konkurrens- och marknadsfrämjande förslag inom följande områden; effektiv konkurrenstillsyn, konkurrensneutralitet, statligt tandvårdsstöd, drivmedel samt bygg och bo. Den del av uppdrag som innebär en analys av behovet av fördjupning eller komplettering av utvärderingar, med utgångspunkt i Statskontorets rapport av om- och avregleringar – en kartläggning (2012:10), har redovisats i en delrapport . När det gäller regeringens arbete för ökad konsumentrörlighet, vilket är en viktig förutsättning för väl fungerande marknader, se avsnitt 5.4.2 och 5.5 under utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande samt konsumentpolitik. Offentlig upphandling är ett viktigt verktyg för att öka effektiviteten i de offentliga utgifterna. Upphandlingen kan också bidra till att uppnå gemensamma samhälleliga mål såsom skydd för miljön samt främjande av innovation, sysselsättning och social integration. Kunskapen om effektiv offentlig upphandling hos upphandlande myndigheter och enheter samt leverantörer behöver förbättras. Det är en entydig bild som tecknas i aktuella utredningar och rapporter. I den senaste utredningen , har utredaren genomfört en av de mest grundliga undersökningarna av hur offentlig upphandling fungerar i praktiken som redovisas i betänkandet Goda affärer – en strategi för hållbar offentlig upphandling (SOU2013:12). Resultatet bekräftar problembilden. Det handlar dels om en utbredd osäkerhet om regelverkets tillämpning, dels om brister i 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 genomförandet av upphandlingsprocessens samtliga delar. Detta visar sig särskilt tydligt i upphandlande enheters bristfälliga eller icke-exi- sterande uppföljningsrutiner av leverantörens åtaganden i de upphandlade kontrakten. Bristen på kontinuerliga kontraktsuppföljningar är allvarlig av flera skäl. Det innebär en ineffektiv användning av offentliga medel om den upphandlande enheten inte upptäcker en försummelse hos leverantören att uppfylla delar av det åtagande som omfattas av ett kontrakt. Det missgynnar i sin tur såväl de seriösa leverantörerna som den enskilda användaren. Bristfällig uppföljning gör också att det i praktiken inte går att genomföra utvärderingar av leverantörernas prestation, vilket försvårar kunskapsinsamlingen inför nästa upphandlingstillfälle. Vidare genomförs i relativt få s.k. innovationsupphandlingar jämfört med länder som och . Även detta beror till stor del på bristande kunskaper om vad regelverket tillåter, samt osäkerhet om hur en upphandlare i praktiken kan genomföra en upphandling som är öppen för innovationer och innovativa lösningar, eller en upphandling av en lösning som ännu inte finns på marknaden. Slutligen är det tydligt att det metodstöd om offentlig upphandling inklusive innovationsupphandling, som tillhandahålls av statliga aktörer behöver samordnas bättre. Det nuvarande statliga stödet till vägledning och information om offentlig upphandling inklusive innovationsupphandling, är utspritt på ett flertal myndigheter och ett bolag, i huvudsak , Kammarkollegiet, Verket för innovationssystem () och AB . En rimlig utgångspunkt är att den som har både juridiska och praktiska frågor om en planerad upphandling, inte ska behöva vända sig till olika myndigheter för att få svar. Både , (dir. 2011:78) och remissinstanserna understryker vikten av en minskad splittring och att stöd och vägledning om upphandlingsprocessens samtliga delar koncentreras och förbättras. Regeringen gör bedömningen att stöd, information och vägledning om offentlig upphandling inklusive innovationsupphandling, samt miljö- och social hänsyn, behöver koncentreras, förbättras och förstärkas. I och med den snabba utvecklingen på upphandlingsområdet har det blivit allt viktigare att ett effektivt upp- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 handlingsstöd finns att tillgå för upphandlande myndigheter och enheter samt leverantörer. Därför avser regeringen att samla den statliga stöd- och informationsverksamheten om offentlig upphandling inklusive innovationsupphandling, samt miljö och sociala krav i . Mot bakgrund av förändringarna på upphandlingsområdet, utvecklingen av EU- rätten och förslag avser regeringen att återkomma med ett utvecklat mål . har som bl.a. ansvarig för tillsynen av offentlig upphandling en väl fungerande verksamhet och en bred kompetens om upphandlingsregelverket, om rättspraxis och inte minst om vikten av att genomföra upphandlingsprocessens samtliga delar för att åstadkomma en effektiv upphandling. Ambitionen är att ska kunna få det samlade upphandlingsstödet inklusive stödet till innovationsupphandling, att vara tillgängligt . Mot bakgrund av den ovan nämnda problembilden är det vidare regeringens avsikt att koncentrationen av resurser inriktas på kompetenshöjande insatser inom främst följande tre områden. Regelverk och rättspraxis; hur en effektiv upphandling genomförs, i synnerhet vikten av kontinuerlig uppföljning; och hur man utvärderar leverantörens prestation inför nästa upphandling. Regeringen avser att återkomma i Vårpropositionen med förslag om ändrad fördelning av ändamål och verksamheter på utgiftsområden. För att ytterligare förstärka nämnda verksamhet bedömer regeringen därtill att anslag bör ökas permanent med . Reglerna om statligt stöd är en central del av konkurrensregler och därmed av stor betydelse för den inre marknadens funktionssätt och hur väl konkurrensen mellan medlemsstaterna fungerar. Med reglerna om statligt stöd på EU-nivå, och den granskning detta regelverk föranleder, säkerställs att medlemsstaterna genom offentligt stöd inte kan säkra den egna nationens konkurrenskraft på bekostnad av andra medlemsstater inom EU. Utan ändamålsenliga regler och en strikt efterlevnad och kontroll av hur regelverket til-