prop · H003192 · 2013-09-16 00:00:00 — till att en viss uppgift lämnas ut. Om det i ett avtal föreskrivs att sekre- tesskyddet i inte får vara svagare än i ursprungslandet, måste det beaktas vilket sekretesskydd eller motsvarande skydd uppgifterna har hos det utländska organ som har lämnat uppgiften. Det finns inte något som hindrar att den svenska myndigheten i en sådan situation skyndsamt tar kontakt med det utlämnande organet för att utreda förhållandena i dessa avseenden i det enskilda fallet. Gäller sekretess för uppgifterna hos det utländska organet är utgångspunkten att ett utlämnande typiskt sett får anses innebära att skaderekvisitet är uppfyllt och att hinder för utlämnande från den svenska myndigheten föreligger. tioner då avtalet eller EU-rättsakten inte innehåller någon tydlig sekre- tessbestämmelse kommer däremot en tillämpning av denna bestämmelse normalt inte att aktualiseras, även om en sådan inte utesluts av bestäm- I sådana fall torde det främst vara uppgiftens art och anknytning till det internationella samarbetet som medför att skaderekvisitet anses uppfyllt, vilket innebär att det ligger närmare till hands att tillämpa sekretessbestämmelsen i 15 kap. 1 § OSL. Av andra stycket framgår att motsvarande sekretess gäller även för Prop. 2012/13:192 uppgifter som myndigheten har samlat in på annat sätt, t.ex. inom landet eller direkt från enskilda, om uppgiften inhämtats enbart i syfte att över- lämnas till ett utländskt organ i enlighet med en sådan rättsakt eller ett sådant avtal som avses i första stycket, dvs. i enlighet med en bindande EU-rättsakt eller ett av EU ingånget eller av godkänt avtal med en annan stat eller en mellanfolklig organisation. En förutsättning för att en sådan internationell handräcknings- eller biståndsskyldighet över huvud taget ska kunna aktualiseras är att utlämnande av uppgifter till utländska organ i sig är förenligt med svensk rätt. Andra stycket anger endast att om en sådan skyldighet gäller, och uppgifter samlas in enbart för att vidarebefordras i enlighet med denna, gäller sekretess för uppgifterna, om det kan antas att möjlighet att delta i det internationella samarbete som avses i rättsakten eller avtalet försämras om uppgiften röjs. Bestämmelsen är däremot inte tillämplig på uppgifter som samlats in av myndigheten av något annat skäl, t.ex. inom ramen för handläggningen av ett eget tillsynsärende. Av tredje stycket följer att om sekretess gäller enligt första eller andra stycket föreligger hinder mot tillämpning av vissa sekretessbrytande bestämmelser. Vid bedömningen av om sådan sekretess gäller i förhållande till en annan myndighet måste det i normalfallet beaktas om uppgiften även hos den mottagande myndigheten omgärdas av ett sekretesskydd. Om det i det enskilda fallet inte kan antas att ett utlämnande till exempelvis de rättsvårdande myndigheterna skulle försämra det framtida samarbetet, är skaderekvisitet inte uppfyllt. I en sådan situation gäller inte sekretess i förhållande till den andra myndigheten och bestämmelsen i tredje stycket aktualiseras därmed inte. Om det däremot i det enskilda fallet kan antas att möjligheter att delta i ett avtalsreglerat samarbete försämras om en uppgift lämnas ut till exempelvis regeringen, innebär tredje stycket att ett utlämnande inte kan ske med stöd av den sekretessbrytande bestämmelsen i 10 kap. 15 § OSL. I fjärde stycket anges att sekretessen gäller i högst . Om det finns särskilda skäl, får dock regeringen meddela föreskrifter om att sekre- tessen ska gälla . Behov av sådana föreskrifter kan komma att aktualiseras med anledning av avtal eller EU-rättsakter som saknar begränsning i fråga om sekretesstid. 3 § Sekretessen enligt 1, 1 a och 2 §§ hindrar inte att uppgifter som avses i 37 kap. 4 § lämnas till den nationella upplysningsbyrån enligt vad som föreskrivs i 6 kap. 1 § lagen (2006:544) om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap och förordningen (1996:1475) om skyldighet att lämna upplysningar m.m. om krigsfångar och andra skyddade personer. I paragrafen regleras sekretessgenombrott till förmån för den nationella upplysningsbyrån. Övervägandena finns i avsnitt 6.1.2. Ändringen inne- bär att den sekretessbrytande bestämmelsen kan tillämpas även avseende sådana uppgifter för vilka sekretess gäller enligt 1 a §. 6 § Den tystnadsplikt som följer av 1 § inskränker rätten enligt 1 kap. 1 § tryck- frihetsförordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter, när det är fråga om uppgift vars röjande kan antas sätta rikets säkerhet i fara eller annars skada landet allvarligt. Den tystnadsplikt som följer av 1 b § inskränker rätten enligt 1 kap. 1 § tryck- frihetsförordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter. Att den tystnadsplikt som följer av 2 § inskränker rätten att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall följer av 7 kap. 3 § första stycket 1, 4 § 18 och 5 § 3 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 1 yttrandefrihetsgrundlagen. I paragrafen behandlas inskränkningar i rätten att meddela och offentlig- göra uppgifter. Ändringen i andra stycket är en ren följdändring, som föranleds av att nuvarande 1 a § ska betecknas 1 b §. Sammanfattning av promemorian Sekretess i det internationella samarbetet (Ds 2012:34) Promemorian innehåller förslag till ändringar i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) som syftar till att säkerställa att svenska myndigheter kan uppfylla internationella förpliktelser rörande sekretess och tystnadsplikt. Förslagen har utformats med målsättningen att undvika starkare sekretess än vad som är nödvändigt. Absolut sekretess ska därför inte gälla med automatik för uppgifter som omfattas av sekretess- bestämmelser i internationella avtal och bindande EU-rättsakter. I stället måste en sekretessprövning göras i varje enskilt fall. Övervägandena i promemorian bygger till stora delar på Offentlighets- och sekretesskommitténs (OSEK) slutbetänkande, Insyn och sekretess i statliga företag i internationellt samarbete (SOU 2004:75). En följd av EU-medlemskapet är att inom vissa områden har överlåtit sin normgivningskompetens och möjlighet att ingå inter- nationella överenskommelser till EU. I vissa fall har EU exklusiv kom- petens att ingå ett avtal. I andra fall ska en EU-rättsakt antas med s.k. kvalificerad majoritet i rådet. Sådana avtal och rättsakter utgör ofta kompromisser och minoritetsinvändningar, såsom synpunkter om största möjliga öppenhet, kan inte alltid beaktas. kan således inte alltid ensidigt bestämma vilka informationsutbyten med andra stater som landet ska delta i och under vilka förutsättningar informationsutbytet ska ske. Vidare förekommer det att måste acceptera långtgående sekretessbestämmelser i bilaterala och multilaterala avtal, på grund av att fördelarna med att ingå avtalet ändå överväger eller för att över huvud taget ska få ta del av för landet nödvändig eller viktig information som härrör från andra stater eller mellanfolkliga organisationer. Uppgifter som överlämnats till svenska myndigheter från andra stater eller mellanfolkliga organisationer under förutsättning att uppgifterna inte lämnas vidare kan i normalfallet, av hänsyn till behovet av skydd för allmänna intressen, sekretessbeläggas med stöd av bestämmelsen om utrikessekretess enligt 15 kap. 1 § OSL. Högsta förvaltningsdomstolens praxis visar dock att det är osäkert i vilka fall och i vilken mån bestäm- melsen om utrikessekretess kan åberopas när det gäller informations- utbyten som är reglerade genom EU-förordningar eller EU-direktiv. Det finns i offentlighets- och sekretesslagen ett antal bestämmelser om absolut sekretess som direkt eller indirekt hänvisar till internationella avtal. Dessa bestämmelser har dock en begränsad räckvidd, t.ex. till skatte-, indrivnings-, finansmarknads- eller tillsynsområdet. Det finns därmed områden som är föremål för internationellt informationsutbyte eller EU-rättslig reglering där sådana särskilda sekretessbestämmelser i offentlighets- och sekretesslagen saknas. Även om bestämmelsen om utrikessekretess i normalfallet kan tillämpas då särskilda sekretess- bestämmelser saknas, riskerar den befintliga lagstiftningstekniken att skapa en osäkerhet kring om kan uppfylla ingångna interna- förpliktelser, vilket försvårar förhandlingar och 2012/13:192 samarbete med främmande makt. Lagstiftningstekniken medför dess- Bilaga 1 utom, såsom OSEK har påpekat, att regelverket avseende sekretess på grund av internationella avtal blir onödigt svåröverskådligt och svår- tillämpat. Utformningen av offentlighets- och sekretesslagens särskilda bestämmelser om sekretess på grund av internationella avtal medför också en uppenbar risk för att uppgifter sekretessbeläggs i högre utsträckning än vad den internationella förpliktelsen faktiskt kräver eller i vart fall att en tillräcklig prövning av sekretessens styrka inte görs i det Mot den angivna bakgrunden finns det anledning att reformera sekretesslagstiftningen såvitt avser sekretessförpliktelser som följer av internationella avtal och EU-rättsakter. En utgångspunkt för reformen bör vara att fortsatt ska verka för största möjliga öppenhet inom det internationella samarbetet. Reformen bör syfta till att skapa en hel- täckande, lättförståelig och lättillämpad reglering som tydligt möjliggör för att uppfylla sina internationella sekretessförpliktelser. bör regleringen utformas så att sekretess inte gäller i högre grad än vad de internationella förpliktelserna faktiskt kräver. Sekretess till skydd för enskilda enligt internationella förpliktelser Sekretess ska gälla för en uppgift om en enskilds personliga eller ekono- miska förhållanden som har lämnats till eller inhämtats av en svensk myndighet på grund av en bindande EU-rättsakt eller ett av eller EU ingånget internationellt avtal, om ett röjande av uppgiften skulle strida mot de sekretessförpliktelser som följer av EU-rättsakten eller avtalet. Om avtalet ingåtts av en förvaltningsmyndighet, ska dock sekre- tess gälla endast om regeringen meddelar föreskrifter om detta. I fråga om uppgift i en allmän handling ska sekretessen gälla i högst . Om uppgiften gäller en enskilds personliga förhållanden ska dock sekre- tessen gälla i högst . Den tystnadsplikt som följer av denna bestämmelse ska ha företräde framför rätten att meddela och offentliggöra uppgifter om uppgifterna avser verksamhet rörande bl.a. skatt, tull, tillsyn, stödverksamhet, utsök- ning och indrivning. Bestämmelsen ska ersätta fyra befintliga bestämmelser om sekretess enligt internationella avtal. Sekretess till skydd för allmänna intressen enligt internationella förpliktelser Sekretess ska gälla för en uppgift som har lämnats till eller inhämtats av en svensk myndighet på grund av en bindande EU-rättsakt eller ett av eller EU ingånget internationellt avtal, om ett röjande av uppgiften skulle strida mot de sekretessförpliktelser som följer av EU- rättsakten eller avtalet. Om avtalet ingåtts av en förvaltningsmyndighet, ska dock sekretess gälla endast om regeringen meddelar föreskrifter om detta. I fråga om uppgift i en allmän handling ska sekretessen gälla i högst . Den tystnadsplikt som följer av denna bestämmelse ska ha företräde framför rätten att meddela och offentliggöra uppgifter, när det är fråga om uppgift vars röjande kan antas sätta rikets säkerhet i fara eller annars skada landet allvarligt. Tydlighet vid avslag på enskilds begäran att få ta del av allmän handling Om en myndighet avslår en begäran om att få ta del av en allmän handling, under åberopande av att sekretess gäller enligt någon av de nya sekretessbestämmelserna, ska myndigheten vara skyldig att ange vilken EU-rättsakt eller vilket internationellt avtal som avses och tillämplig bestämmelse i EU-rättsakten eller avtalet. Varje myndighet ska komplettera sin beskrivning av myndighetens allmänna handlingar med information om vilka bestämmelser i akter och internationella avtal som kan medföra att de nya sekretess- bestämmelserna blir tillämpliga hos myndigheten. Förslag till lag om ändring i (1942:740) Härigenom föreskrivs i fråga om (1942:740) att 5 kap. 1 § ska ha följande lydelse. En förhandling vid domstol ska vara offentlig. Kan det antas att det vid en Kan det antas att det vid en förhandling kommer att läggas fram förhandling kommer att läggas fram uppgift, för vilken hos domstolen uppgift, för vilken hos domstolen gäller sekretess som avses i gäller sekretess som avses i (2009:400), får rätten, om det (2009:400), får rätten, om det bedöms vara av synnerlig vikt att bedöms vara av synnerlig vikt att uppgiften inte röjs, besluta att för- uppgiften inte röjs, besluta att för- handlingen i den del som rör handlingen i den del som rör uppgiften ska hållas inom stängda uppgiften ska hållas inom stängda Även i annat fall får en Även i annat fall får en dörrar, om sekretessen gäller enligt dörrar, om sekretessen gäller enligt 36 kap. 1 eller 2 § offentlighets- 36 kap. 1 eller 2 § offentlighets- och sekretesslagen eller, när det och sekretesslagen eller, när det därmed likställt mål eller ärende, därmed likställt mål eller ärende, enligt 18 kap. 1, 2, 3 eller 17 § eller enligt 18 kap. 1, 2, 3 eller 17 § eller 35 kap. 1 eller 2 § samma lag. 35 kap. 1 eller 2 § samma lag. förhandling ska alltid hållas inom förhandling ska alltid hållas inom gäller enligt 27 kap. 5 § andra och avser uppgift i verksamhet som tredje styckena eller 34 kap. 4 § avses i 27 kap. 14 §§ eller 34 kap. samma lag och det skulle strida mot 13 §§ och gäller enligt 21 a kap. avtal som avses där att uppgiften 1 § första stycket samma lag och röjs vid förhandlingen. det skulle strida mot sekretessför- pliktelse som avses i sistnämnda bestämmelse att uppgiften röjs vid Förhör med den som är eller lider av en psykisk störning får hållas inom stängda dörrar. 5 Senaste lydelse 2009:401. Är det annars för särskilt fall föreskrivet att förhandling får hållas inom stängda dörrar, ska det gälla. Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs i fråga om offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) dels att 30 kap. 24 §, 34 kap. 4 § samt 37 kap. 2 § ska upphöra att gälla, dels att 1 kap. 6 §, 4 kap. 2 §, 15 kap. 3 och 6 §§, 27 kap. 5 §, 30 kap. 30 §, 34 kap. 11 § samt 43 kap. 5 och 8 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas ett nytt kapitel, 21 a kap., av följande lydelse, dels att det i lagen ska införas två nya paragrafer, 6 kap. 3 a § och 15 kap. 1 a §, av följande lydelse. Den femte avdelningen innehåller bestämmelser om sekretess till skydd för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska för- hållanden. Vissa av dessa bestäm- melser tillämpas oavsett i vilket sammanhang uppgiften före- kommer (21 kap.). Bestämmelserna i övrigt avser -folkbokföring, delgivning, m.m. (22 kap.), -utbildningsverksamhet, m.m. (23 kap.), -forskning och statistik (24 kap.), (25 kap.), - socialtjänst, bostads- (26 kap.), -skatt, tull, m.m. (27 kap.), -socialförsäkring, studiestöd, arbetsmarknad, m.m. (28 kap.), -transporter och andra former av kommunikation (29 kap.), -tillsyn m.m. i fråga om närings- livet (30 kap.), -annan verksamhet med an- knytning till näringslivet (31 kap.), -annan tillsyn, granskning, över- vakning, m.m. (32 kap.), -Diskrimineringsombuds- mannen, , Den femte avdelningen innehåller bestämmelser om sekretess till skydd för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska för- hållanden. Vissa av dessa bestäm- melser tillämpas oavsett i vilket sammanhang uppgiften före- kommer (21 kap.). Bestämmelserna i övrigt avser -internationellt samarbete (21 a kap.), -folkbokföring, delgivning, m.m. (22 kap.), -utbildningsverksamhet, m.m. (23 kap.), -forskning och statistik (24 kap.), (25 kap.), - socialtjänst, bostads- (26 kap.), -skatt, tull, m.m. (27 kap.), -socialförsäkring, studiestöd, arbetsmarknad, m.m. (28 kap.), -transporter och andra former av kommunikation (29 kap.), -tillsyn m.m. i fråga om närings- livet (30 kap.), -annan verksamhet med an- knytning till näringslivet (31 kap.), -annan tillsyn, granskning, över- vakning, m.m. (32 kap.), (33 kap.), -utsökning och indrivning, , m.m. skuldsanering, m.m. (34 kap.), (33 kap.), - verksamhet som syftar till att förebygga eller beivra brott, m.m. skuldsanering, m.m. (34 kap.), (35 kap.), - verksamhet som syftar till att - vissa mål och ärenden hos dom- förebygga eller beivra brott, m.m. stol, vissa fall av medling, rätts- (35 kap.), hjälp, m.m. (36 kap.), - vissa mål och ärenden hos dom- stol, vissa fall av medling, rätts- samarbetet, m.m. (37 kap.), hjälp, m.m. (36 kap.), totalförsvar, krisberedskap, m.m. (38 kap.), samarbetet, m.m. (37 kap.), het (39 kap.), och m.m. (38 kap.), verksamheter (40 kap.). het (39 kap.), och verksamheter (40 kap.). Varje myndighet ska upprätta en beskrivning som ger information om 1.myndighetens organisation och verksamhet i syfte att underlätta sökande efter allmänna handlingar, 2.register, förteckningar eller andra sökmedel till myndighetens allmänna handlingar, 3.tekniska hjälpmedel som enskilda själva kan få använda hos myndigheten för att ta del av allmänna handlingar, 4.vem hos myndigheten som kan lämna närmare upplysningar om myndighetens allmänna handlingar, deras användning och sök- möjligheter, 5.vilka bestämmelser om sekretess som myndigheten vanligen tillämpar på uppgifter i sina handlingar, 6.vilka bestämmelser i bindande EU-rättsakter och av eller EU ingångna avtal med andra stater eller mellanfolkliga organi- 15 kap. 1 a § eller 21 a kap. 1 § blir tillämplig hos myndigheten, lämnar till andra samt hur och när lämnar till andra samt hur och när detta sker, och detta sker, och 7. myndighetens rätt 8. myndighetens rätt till försälj- ning av personuppgifter. ning av personuppgifter. I beskrivningen ska uppgifter utelämnas om det behövs för att beskrivningen i övriga delar ska kunna hållas tillgänglig för allmänheten. Om en myndighet vägrar att lämna ut en allmän handling på grund av att sekretess gäller enligt 15 kap. 1 a § eller 21 a kap. 1 §, ska myndigheten i avslagsbeslutet ange vilken EU-rättsakt eller vilket avtal som avses och vilken bestäm- melse i EU-rättsakten eller avtalet som är tillämplig. Sekretess på grund av inter- nationella förpliktelser Sekretess gäller för uppgift som lämnats till eller inhämtats av en myndighet på grund av en bindande EU-rättsakt eller ett av eller EU ingånget avtal med en annan stat eller mellanfolklig orga- nisation, om ett röjande av upp- giften skulle strida mot de sekretessförpliktelser som följer av EU-rättsakten eller avtalet. Om avtalet ingåtts av en förvaltnings- myndighet, gäller sekretess endast om regeringen meddelar före- skrifter om detta. Om sekretess gäller enligt första stycket, får de sekretessbrytande bestämmelserna i 10 kap. 1527 §§ och 28 § första stycket inte tillämpas i strid med EU-rättsakten eller avtalet. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . 1 och 2 §§ hindrar inte att uppgifter som avses i 37 kap. 4 § lämnas till den vad som föreskrivs i 6 kap. 1 § (2006:544) om och landstings åtgärder inför och Sekretessen enligt 1, 1 a och 2 §§ hindrar inte att uppgifter som avses i 37 kap. 4 § lämnas till den nationella upplysningsbyrån enligt vad som föreskrivs i 6 kap. 1 § lagen (2006:544) om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap och förordningen (1996:1475) om skyldighet att lämna upplysningar m.m. om krigsfångar och andra skyddade personer. fredstid och höjd beredskap och Prop. 2012/13:192 förordningen (1996:1475) om Bilaga 2 skyldighet att lämna upplysningar m.m. om krigsfångar och andra skyddade personer. Den tystnadsplikt som följer av inskränker rätten enligt 1 kap. 1 kap. 1 och 2 §§ yttrandefrihets- grundlagen att meddela och offent- liggöra uppgifter, när det är fråga om uppgift vars röjande kan antas sätta rikets säkerhet i fara eller annars skada landet allvarligt. Den tystnadsplikt som följer av 1 och 1 a §§ inskränker rätten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ yttrandefri- hetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter, när det är fråga om uppgift vars röjande kan antas sätta rikets säkerhet i fara eller annars skada landet allvarligt. Att den tystnadsplikt som följer av 2 § inskränker rätten att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall följer av 7 kap. 3 § första stycket 1, 4 § 18 och 5 § 3 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 1 yttrandefrihetsgrundlagen. Sekretess till skydd för enskild vid internationellt samarbete Sekretess gäller för uppgift om en enskilds personliga eller ekono- miska förhållanden som lämnats till eller inhämtats av en myndighet på grund av en bindande EU-rättsakt eller ett av eller EU in- gånget avtal med en annan stat eller en mellanfolklig organisation, om ett röjande av uppgiften skulle strida mot de sekretessförpliktelser som följer av EU-rättsakten eller Om avtalet ingåtts av en meddelar föreskrifter om detta. Om sekretess gäller enligt första bestämmelserna i 10 kap. 1527 §§ tillämpas i strid med EU-rättsakten För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . personliga förhållanden gäller dock sekretessen i högst . skydd för enskild vid internationellt samarbete finns även i 27 kap. 5 § samt i 30 kap. 7 § första stycket och 11 § första stycket första meningen. samarbete finns även i 30 kap. 7 § andra stycket, 11 § första stycket andra meningen och 17 § samt 34 kap. 9 §. inskränker rätten enligt 1 kap. 1 kap. 1 och 2 §§ yttrandefrihets- offentliggöra uppgifter, när det är fråga om uppgift i verksamhet som avses i 27 kap. 14 §§ eller 34 kap. följer av 1 § inskränker vidare rätten att meddela och offentlig- göra uppgifter, när det är fråga om uppgift i verksamhet som avses i 30 kap. 23 § rörande andra ekono- miska eller personliga förhållanden än affärs- och driftsförhållanden för den som trätt i affärsförbindelse eller liknande förbindelse med den som är föremål för myndighetens Sekretessen enligt 14 §§ gäller, i den utsträckning har godkänt ett avtal om detta med en annan stat eller med en mellanfolklig i ärende om handräckning 6 Senaste lydelse 2011:739. Ändringen innebär att andrafjärde styckena upphävs. myndighet lämnar åt en myndighet eller något annat organ i den staten eller inom den mellanfolkliga organisationen i verksamhet som mot- svarar den som avses i nämnda paragrafer. Sekretess gäller, i den ut- sträckning har godkänt ett avtal om detta med en annan stat eller med en mellanfolklig organisation, hos en myndighet i verksamhet som avses i 14 §§ för sådan uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska för- hållanden som myndigheten för- fogar över på grund av avtalet. Om sekretess gäller enligt andra stycket, får de sekretessbrytande bestämmelserna i 10 kap. 1527 §§ och 28 § första stycket inte tillämpas i strid med avtalet. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen enligt andra stycket i högst . Den tystnadsplikt som följer av 2 § första stycket första meningen, 4 § första stycket 2, 12 § första stycket och andra stycket 2, 13 §, 15 § första stycket 2, 23 § första stycket 2 och 27 § första stycket 2 och den tystnadsplikt som följer av ett förbehåll som gjorts med stöd av 9 § andra meningen, 14 § andra meningen, 26 § andra meningen eller 29 § andra meningen inskränker rätten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter. Den tystnadsplikt som följer av 24 § inskränker rätten att meddela och offentliggöra uppgifter, när det är fråga om uppgift om andra ekonomiska eller personliga för- hållanden än affärs- och drift- förhållanden för den som trätt i affärsförbindelse eller liknande för- bindelse med den som är föremål för myndighetens verksamhet.