prop · H1031d5 · 2013-09-18 00:00:00 — Skatt, tull och 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Förslag till statens budget Skatt, tull och exekution Förslag till riksdagsbeslut ...................................................................................... Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution ........................................................... Mål för utgiftsområdet ........................................................................... Analys och slutsatser .............................................................................. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution ......................... Härledning av ramnivån 2014–2017. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och Ramnivå 2014 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:1 ................................. Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:3 ..................................... Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:2 ........... 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 1 Förslag till riksdagsbeslut 1.för anvisar ramanslagen under utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution enligt följande uppställning: 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 2 Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution omfattar huvuduppgifterna beskattning, uppbörd av skatt, tull och avgifter samt verkställighet och indrivning av skatter och avgifter. Nära knutet till och starkt integrerade finns verksamheter med andra syften som antingen följer av eller direkt stödjer arbetet med huvuduppgifterna exempelvis folkbokföring, id-kort, fastighetstaxering, bouppteckningar, gränsskydd och verkställighet av enskildas betalningsanspråk. Inom skatte-, tull- och exekutionsområdet bedrivs även brottsbekämpning. , och är förvaltningsmyndigheter för respektive huvuduppgift. bedriver viss verksamhet inom utgiftsområdet genom att medverka i övervaknings- och kontrollverksamheten och ansvara för tullkontrollen till sjöss. Tabell 2.1 Utgiftsutveckling inom utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Totalt för utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 33 Tabell 2.2 Härledning av ramnivån 2014–2017. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Vissa anslag minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. I budgetpropositionen beräknades utgiftsområdet att öka med . föreslås utgiftsområdet öka med . Huvudanledningen är pris- och löneomräkningen som blev , högre än vad som beräknades i budgetpropositionen . En ny unionstullkodex (UCC) inom EU innebär genomgripande förändringar för . Myndigheten behöver enligt en EU- gemensam tidplan utarbeta nya effektiva arbetsprocesser, bygga nya it-system och byta ut det gamla tulldatasystemet. Det är en tidspressad och tvingande systemutveckling som måste starta redan innevarande år och medför därför behov av ytterligare medel. tillförs engångsvis på höständringsbudgeten. Dessutom ökas myndighetens anslag tillfälligtvis med 2014, 2015, 2016 och 2017. Med anledning av att regeringen föreslår och aviserar många nya och förändrade skatteregler som avses träda i kraft behöver anpassa sin verksamhet. behöver ta fram nya it-system, utbilda personal och förbereda informationsinsatser för dessa åtgärder men även säkerställa möjligheten att bedriva verksamheten i övrigt. anslag ökas därför på höständringsbudgeten med . Vidare minskas utgiftsområdet planenligt när engångsvisa medel upphör. anslag minskas med 8 respektive då de tillfälliga medlen för arbetet med förbättrad ärendehantering för stärkt rättssäkerhet samt införandet av EU:s direktiv om sanktioner mot arbetsgivare upphör. Under posten övrigt minskas utgiftsområdet med till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvalt- ningsprojekt genomförs i statsförvaltningen. Minskningen fördelas proportionellt med för , för och för . Slutligen, under samma post, tillförs respektive planenligt 15,4 respektive för 2009-års effekter av kostnadsmässig avräkning. Tabell 2.3 Ramnivå 2014 realekonomiskt fördelad. Utgiftsområde 3 Skatt, tull och exekution Den realekonomiska fördelningen baseras på utfall samt kända förändringar av anslagens användning. 1Med transfereringar avses inkomstöverföringar, dvs. utbetalningar av bidrag från staten till exempelvis hushåll, företag eller kommuner utan att staten erhåller någon direkt motprestation. 2Med verksamhetsutgifter avses resurser som statliga myndigheter använder i verksamheten, t.ex. utgifter för löner, hyror och inköp av varor och tjänster. 3Med investeringar avses utgifter för anskaffning av varaktiga tillgångar såsom byggnader, maskiner, immateriella tillgångar och finansiella tillgångar. Utgiftsområdets utgifter utgörs i huvudsak av verksamhetsutgifter. Målet för utgiftsområdet är att säkerställa finansieringen av den offentliga sektorn och bidra till ett väl fungerande samhälle för medborgare och näringsliv samt motverka brottslighet. Resultatbedömning av utgiftsområdet görs i huvudsak utifrån myndigheternas resultat vad gäller rättssäkerhet, kvalitet, förtroende och kostnadseffektivitet. Att myndigheterna arbetar för att underlätta för medborgare och företag att göra rätt för sig är också en bedömningsgrund. Som stöd för att bedöma det samlade resultatet inom utgiftsområdet finns bl.a. respektive myndighets årsredovisning, utvärderingar samt underlag som erhålls från årliga revisioner. Vidare finns undersökningar om allmänhetens förtroende för myndigheterna. En mer detaljerad resultatredovisning och bedömning av resultatet följer under respektive myndighetsavsnitt. Samtliga myndigheters verksamhet bedrivs i huvudsak med god kvalitet, kostnadseffektivitet och produktivitet. Gemensamt för , och är fokus på insatser för att förenkla regelverk och förebygga fel så att det blir rätt från början. Regelbundna undersökningar visar att medborgarnas och företagens förtroende för myndigheterna sammantaget är högt. Insatserna för att bekämpa brottslighet har förstärkts och samtliga myndigheter deltar i arbetet mot grov organiserad brottslighet. Regeringens bedömning är att samtliga myndigheter på ett positivt sätt bidrar till att uppfylla målet för utgiftsområdet. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Myndigheterna inom utgiftsområdet ska underlätta för medborgare och företag att göra rätt för sig. Medborgare och företag som kommer i kontakt med myndigheterna ska få en enhetlig behandling och de ska känna förtroende för rättssäkerheten i regelsystemen. De regelverk och rutiner som myndigheterna själva disponerar över ska vara så enkla som möjligt. Regeringen understryker betydelsen av det fortsatta förenklingsarbetet och att myndigheterna aktivt bidrar med att utarbeta förslag till förenklingar av de nationella och internationella regelverken. Kontroller och sanktioner syftar till att förstärka och upprätthålla normer och att se till att regelverken följs. Det är viktigt att säkerställa att systemen inte utnyttjas på icke avsett sätt. Fortsatta förändringar och rationaliseringar är nödvändiga för att klara av framtidens krav. Standardisering och automatisering av arbetsflöden liksom utveckling av e-tjänster för att effektivisera är av stor betydelse. Utvecklingen måste ske tillsammans med de insatser som görs för att förbättra servicen till allmänheten och företagen och i lämpliga delar bygga på gemensamma lösningar för statsförvaltningen. Myndigheterna ska kontinuerligt följa samhällets utveckling och styra resurserna till prioriterade områden. Myndigheterna ska kunna möta de krav som ställs på dem på både kort och lång sikt. I myndigheternas uppgift ligger att organisera sig på ett sätt som bidrar till att förstärka förutsättningarna för en effektiv verksamhet. Det är av stor betydelse att myndigheterna har ändamålsenliga interna system för att löpande följa upp verksamheten och bedöma enhetlighet, kvalitet, produktivitet och effektivitet. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 För ska målet för utgiftsområdet uppnås genom att –eftersträvade skatte- och avgiftsintäkter ska säkerställas rättssäkert och på ett för samhället ekonomiskt effektivt sätt samt på ett sätt som är kostnadseffektivt och enkelt för medborgare och företag, –brottslighet inom skatteområdet ska förebyggas och bekämpas, –medborgare och företag ska ha förtroende för verksamhet. verksamhet är indelad i åtta skatteregioner. Huvudkontoret leder och styr skatteregionerna. bedriver enskilt och i samverkan med andra myndigheter verksamhet på ett hundratal orter. rekryterade i stor omfattning tack vare myndighetens ekonomiska läge och resurstillskott från regeringen. Kostnadsutfallet blev vilket är mer än 2011. fastställer och redovisar av de skatter som betalas i . betaldes det in i skatter och avgifter till vilket var en ökning med 9 miljarder jämfört med . Det har blivit ännu enklare att göra rätt från början genom att fler kan e-deklarera och fler valde att göra det. Ett annat tecken på att det blivit enklare för medborgare och företag att deklarera är att andelen formella fel minskade. Förtroendet för hos medborgare och företag är oförändrat högt. fick även goda betyg för sitt bemötande både i Skatteupplysningen och för besök på servicekontoren. För att behålla allmänhetens höga förtroende är det viktigt att upprätthåller en hög och enhetlig kvalitet. Rättssäkerheten stärktes genom att fler rättsliga ställningstaganden publicerades på webbplats och genom att fler kunde lämna uppgifter till elektroniskt. behöver däremot förbättra kunskapen om registerkvaliteten för att åstadkomma så korrekta register som möjligt. Den sammanfattande bedömningen är dock att registerkvaliteten blev bättre . Produktiviteten inom är i huvudsak bra. Kostnaden för att ta in i skatt är . Studier från konsultbolagen respektive visar att kärnverksamheten är effektiv jämfört med andra länder men att it-utvecklingen kan förbättras. En huvudinriktning inom skatteverksamheten är att det är viktigt att underlätta så att medborgare och företag ska kunna göra rätt från början. En ökad användning av e-tjänster bidrar till det. Användningen av e- tjänster ökar stadigt, både för medborgare och för företag. kommer att behöva fortsätta sitt arbete med att förbättra den s.k. e- vägen, både internt och externt, för att kunna göra de produktivitets- och effektivitetsökningar som är nödvändiga för verksamheten. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 verksamhet är uppdelad i beskattning, folkbokföring, fastighetstaxering, brottsbekämpning, bouppteckning, föra äktenskapsregister och utfärda id-kort. Årsredovisningen har av bedömts som i allt väsentligt rättvisande. Beskattningsverksamhetens huvudsakliga arbetsuppgifter är löpande ärendehantering, förebyggande arbete och kontroll. strategi innebär att den nedlagda tiden för löpande ärendehantering ska minska och istället kunna läggas på förebyggande arbete och kontroll. Genom att förebygga fel så ser till att det blir rätt från början vilket då ska minska tiden för löpande ärendehantering. ska arbeta förebyggande i alla sina kontakter med medborgare och företag för att undvika framtida fel. Det ska vara lätt att göra rätt för sig både för medborgare och för företag. har bl.a. anordnat målgruppsanpassade informationsträffar, kontaktat många företag, utvecklat e- tjänster och samverkat med andra myndigheter. samverkade även i förebyggande syfte med bl.a. branschorganisationer för att motverka skattefusk. träffade avtal om så kallad fördjupad samverkan med åtta koncerner. Syftet var att minska koncernernas skatterisker genom att handläggare bidrog till att kvalitetssäkra koncernens skatteflöden och fördjupa dialogen om koncernens skattestrategi. Kritik har riktats mot fördjupad samverkan avseende bristande likabehandling från vissa intresseorganisationer. håller på att ta fram riktlinjer avseende fördjupad samverkan för att säkerställa att skattebetalarna behandlas lika. Utvecklandet av e-tjänster bidrar till effektiviseringar både för deklaranterna och för . lämnades 4,9 miljoner deklarationer elektroniskt. Det var av privatpersonerna som lämnade inkomstdeklarationen elektroniskt. Andelen privatpersoner med näringsverksamhet som använder e-vägen ökade också men i mindre omfattning. som lämnade sin skatte- deklaration elektroniskt ökade till 2012 jämfört 2011. Kontrollverksamheten ska ske mot områden där risken för skattefel är högst. De områdena är internationella transaktioner, skatteupplägg och avancerat skattefusk. Avancerat skattefusk hotar seriösa företag och undergräver förtroendet för skattesystemet. har inriktningen fortsatt mot att kontrollera hela företaget istället för enskilda händelser vilket gör det enklare och mindre tidskrävande för företaget men ställer stora krav på en bredare kompetens och samarbete mellan handläggare. Kontrollerna inriktas i första hand mot avsiktliga fel, men rättar också många oavsiktliga fel, även till deklarantens fördel. För att träffsäkerheten ska bli så hög som möjligt är det viktigt att riskanalysen är korrekt och aktuell. ledde av revisionerna och av skrivbordsutredningarna till ändring. har kontrollen av kassaregister inriktats mer mot det avsiktliga fusket. Kontrollen av personalliggare har i möjligaste mån genomförts i samband med kassa-register- kontroller. Antalet påförda kontrollavgifter ökade kraftigt vilket sannolikt var konsekvensen av ett riskbaserat urval där kontrollerna riktade sig mot dem som avsiktligt fuskade. Kontrollerna av ansökningarna om skattereduktion för rot- och rutarbete har fortsatt legat på en hög nivå. har stoppat utbetalningar på , återkrävt och gjort 79 brottsanmälningar. har fortsatt sin satsning mot svartarbete. Insatserna har koncentrerats till arbetskraftsintensiva branscher som bygg-, transport-, lager- och städbranscherna. Åtgärderna mot grov ekonomisk och organiserad brottslighet har omfattat 509 revisioner och 541 skrivbordsutredningar och den debiterade skatten har ökat med , exklusive skattetillägg. Nya informationsutbytesavtal har lett till utökade kontrollmöjligheter för . Myndighetens information om detta och om möjligheten till frivillig rättelse har lett till beslut om höjd skatt med 2012. deltar i den myndighetsgemensamma satsningen mot grov organiserad brottslighet. Myndigheten har bl.a. bidragit genom att kontrollera avancerat skattefusk i utredningar och revisioner samt initiera betalningssäkringar. Skattebrottsenheterna arbetar i huvudsak med att biträda åklagare i förundersökningar om misstänkta enligt skattebrottslagen och bokföringsbrott. Underrättelseverksamheten utgör en viktig del i brottsbekämpning. Underrättelseverksamheten syftar till att avslöja brott men även till att förstå, förutsäga och förklara fenomen inom den ekonomiska brottsligheten. Kunskapen ska sedan stödja det operativa arbetet även inom andra delar av och samverkande myndigheter. deltar i regeringsuppdraget med att förbättra rättsväsendets informationsförsörjning (RIF). För del innebär det bl.a. att utveckla it-stöd för brottsanmälan och brottsutredning där myndigheten kan hantera uppgifter om misstänkta personer och brott samt utbyta uppgifter med åklagare. skickades de första elektroniska brottsanmälningarna till åklagare. Antalet avslutade förundersökningar uppgick till 1 786, vilket är under nivån . Styckkostnaden för en avslutad brottsutredning har ökat jämfört med beroende på färre avslutade brottsutredningar. har genomströmningstiderna ökat något för de ärenden som skattebrottsenheterna handlägger. måste hålla en hög kvalitet därför att många medborgerliga rättigheter och skyldigheter bygger på folkbokföringen. Antalet ärenden ökar till följd av att antalet invånare ökar med ca 100 000 . Varje medborgare genererar ett visst antal ärenden under sin livstid, hur många varierar i stor grad. Folkbokföring på lägenhet bidrar till en bättre kvalitet i registret. av de som bor i flerbostadshus är nu folkbokförda på lägenhet. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 har användningen av e-tjänster ökat sakta. togs 2,6 miljoner personbevis ut, varav elektroniskt vilket är en ökning jämfört med . Antalet flyttanmälningar som görs elektroniskt är vilket får anses vara en låg nivå. Fastighetstaxeringen sker vid allmän, förenklad och särskild fastighetstaxering. Alla fastigheter taxeras vid allmän fastighetstaxering . Vissa fastighetstyper taxeras dessutom vid förenklad fastighetstaxering som sker mitt emellan de år då allmän fastighetstaxering sker. Allmän och förenklad fastighetstaxering sker enligt ett fastställt schema för olika fastighetstyper. År då det inte sker allmän eller förenklad fastighetstaxering för en viss fastighetstyp sker i stället en särskild fastighetstaxering. Denna innebär att föregående års fastighetstaxering fastställs oförändrad om det inte skett något som utgör grund för ny taxering. För att ytterligare effektivisera verksamheten bedrivs numera fastighetstaxering på fyra orter. Till följd av det rullande schemat är det svårt att göra jämförelser mellan åren. är jämförbart med 2009. Styckkostnaden för taxeringen har sjunkit eftersom nedlagd tid minskat. uppnår dock inte sina mål för genomströmningstiderna. Arbetet med registrering av bouppteckningar är koncentrerat till tre orter. Registreringen av bouppteckningen har stor civilrättslig betydelse för dödsboet. Maskinella påminnelser för att få in bouppteckningar har införts. Ju tidigare ett dödsbo får en påminnelse desto större är sannolikheten att en bouppteckning lämnas in. Antalet ärenden har ökat något tillsammans med den nedlagda resursen. Genomströmningstiderna är stabila och tidigare balanser är nu på en acceptabel nivå. tog över arbetsuppgifter från och 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Arbetet innebär handläggning, förvaring och utlämnande av ärenden som rör registrering av äktenskapsförord, gåvor mellan makar, anmälningar om bodelning och bodelningshandlingar. Övertagandet av verksamheten har fungerat bra. Den uppföljning som gjorts visar att de formella kraven är uppfyllda och att ärendena hanteras skyndsamt. tar emot ansökningar och utfärdar id-kort till personer som är folkbokförda i landet, har fyllt och kan styrka sin identitet. Det går att ansöka om id-kort på 27 platser i landet och hämta sitt färdiga id-kort på ytterligare 12 platser. Genomströmningstiderna har förbättrats och kan hämta sina idkort . utfärdades 94 947 id-kort vilket är en ökning med drygt 1 000 id-kort . med 10 267 vid ut- gången av 2011. Det är tillskottet i budgetpropositionen som möjliggjort att kunnat rekrytera fler medarbetare. Andelen kvinnor var och andelen chefer som var kvinnor uppgick till . Den totala sjukfrånvaron har ökat något och uppgick vid utgången av . Regeringen bedömer att i hög grad bidrar till att uppfylla målet för utgiftsområdet. Regeringen anser att inriktning att prioritera e-vägen, både internt och externt, är den rätta. Riktad och behovsanpassad information ska i första hand ske genom elektroniska lösningar. Det är viktigt att underlätta för dem som vill göra rätt för sig. Inriktningen leder till en ökad rättssäkerhet, kvalitet och effektivitet. Regeringen anser registerkvaliteten hos i huvudsak är bra men den kan bli ännu bättre för att säkerställa att rätt beslut eller åtgärd tas. Myndigheten bedriver ett strategiskt arbete med att ständigt bli bättre. Det innebär en fortsatt omfördelning av arbetsuppgifter och material för att säkerställa en hög effektivitet och servicenivå, enhetliga rättsliga bedömningar och en effektiv kontroll. Det är viktigt att det arbetet fortgår. Det är viktigt att resurserna i kontroll-verk- samheten koncentreras till områden med högst risk för skattefel. Regeringen delar samlade bedömning att utvecklingen av skattefelet gick i en fördelaktig riktning 2012. Regeringen gör bedömningen att bedriver ett strategiskt arbete med sin kompetensförsörjning. Det är av stor betydelse att detta arbete fortgår. En väl fungerande ledning, intern styrning och uppföljning är grunden för en effektiv verksamhet. En förutsättning för detta är att arbetet med urvals- och riskanalyser liksom uppföljningssystem fortsätter att utvecklas. Servicen till företag och medborgare ska fortsätta utvecklas och förbättras. För att medborgare och företag ska känna stort förtroende för verksamheten är det väsentligt att medborgare och företag behandlas på ett enhetligt sätt i myndigheten. Det gäller t.ex. handläggningstider, rättstillämpning och kontrollnivåer. Även om har gjort en del på området och skillnaderna har minskat, är det viktigt att arbetet fortsätter i syfte att ytterligare öka enhetligheten. Syftet med kontroll och sanktioner är att förstärka och upprätthålla normer. Kontroller ska i huvudsak riktas mot att upptäcka och åtgärda avsiktliga fel och träffsäkerheten måste därför vara hög. För att öka de allmänpreventiva effekterna ska sådana områden prioriteras där det finns allvarliga fel och där fusket är särskilt förtroendeskadligt. För att öka den individualpreventiva effekten ska kontrollen ske tidigt och följas upp genom återkommande kontroller. De öppna gränserna och en allt mer globaliserad ekonomi gör att hoten mot skattebasen ökar. Det kräver att intensifierar samverkan med andra myndigheter, såväl svenska som utländska. Det är angeläget att fortsätter att förbättra de möjligheter till informationsutbyte som finns. kräver det internationella samarbetet en särskild struktur och kompetens och det är därför viktigt att myndigheten fortsätter att arbeta med att höja kompetensen hos medarbetarna samt utvecklar arbetssättet. Tabell 3.1 Anslagsutveckling 1:1 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 7 042 241 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter inklusive vissa nämnder och bidrag till vissa internationella organisationer inom skatteområdet samt maximalt i ersättningsbelopp enligt vissa lagar. uppgift gällande forskning inom skatteområdet upphör (se vidare i Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor avsnitt 6.40). Bidrag till internationella organisationer avser bl.a. (se vidare i Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor avsnitt 6.39). 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 3 Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.2 Offentligrättslig verksamhet 1Avser intäkter av avgifter som inte är skatt t.ex. skattetillägg, förseningsavgift, dröjsmålsavgift, bötesmedel och sanktionsavgifter som är tjänsteutövning förknippade med ärendehandläggning och avgifter för prissättningsbesked och förhandsbesked samt ärenden enligt och ansökningsavgift för gåvomottagare. 2Avser försäljning av uppgifter ur dataregister, intäkter av aviseringssystemet, avgifter för och kopior av allmänna handlingar. 1Verksamheten avser pensionsadministration för AP-fonderna och Premiepensionssystemet, resurssamordning med verksamhetsstöd till och , servicekontorssamverkan med och , tjänsteexport, SPAR och offentlig inköps- och resurssamordning. Tabell 3.4 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojektet som genomförs i statsförvaltningen.