prop · H1031d23 · 2013-09-18 00:00:00 — Anslaget har för perioden –2017 beräknats enligt följande: Tabell 3.48 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:15 Hållbara städer Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 3.8.16 1:16 Skydd av värdefull natur Tabell 3.49 Anslagsutveckling 1:16 Skydd av värdefull natur 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas till utgifter för skydd och bevarande av värdefulla naturmiljöer för biologisk mångfald och friluftsliv. Anslaget får särskilt användas -för ersättningar enligt 31 kap. ansvarsområde, -till utgifter för förvärv samt avtalslösningar för statens räkning av värdefulla naturområden, -för utgifter i samband med säkerställande av värdefulla naturområden, -för statsbidrag till kommuner och kommunala stiftelser för skydd av värdefulla naturområden. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:15 Hållbara städer . , 2016 och 2017 beräknas Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 1:16 Skydd av värdefull natur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2063. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Tabell 3.50 Beställningsbemyndigande – anslaget 1:16 Skydd av värdefull natur Erhållet/föreslaget bemyndigande Skälen för regeringens förslag: Regeringen behöver ett bemyndigande för att fleråriga avtal ska kunna tecknas som avser, skydd, som exempelvis naturvårdsavtal, av värdefulla områden, förhandsbesked om statsbidrag till områdesskydd och samverkansavtal med statliga myndigheter. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:16 Skydd av värdefull natur ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2063. Beräkningar i tidigare budgetpropositioner påverkar beräknade anslagsramar 2014–2017. Anslaget har för perioden –2017 beräknats enligt följande: Tabell 3.51 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:16 Skydd av värdefull natur Förändring till följd av: till/från andra Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:16 Skydd av värdefull natur . , 2016 och 2017 3.8.17 1:17 Havs- och vattenmyndigheten Tabell 3.52 Anslagsutveckling 1:17 Havs- och vattenmyndigheten 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringa i samband med denna proposition. 2Motsvarar 206 715 tkr prisnivå. 3Motsvarar 206 715 tkr prisnivå. 4Motsvarar 206 715 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Havs- och vattenmyndighetens förvaltningsutgifter. 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Tabell 3.53 Offentligrättslig verksamhet (som inte får Den avgiftsbelagda offentligrättsliga verksamheten där intäkterna inte disponeras av Havs- och vattenmyndigheten rör sanktionsavgifter och övrig offentligrättslig verksamhet. (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) Beräkningar i tidigare budgetpropositioner påverkar beräknade anslagsramar 2014–2017. Anslaget har för perioden –2017 beräknats enligt följande: 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Tabell 3.55 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:17 Havs- och vattenmiljömyndigheten Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 1:17 Havs- och vattenmyndigheten . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Området omfattar forskning inom utgiftsområde 20, främst forskning om miljö och samhällsbyggande vid för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) men också forskningsverksamheten vid , (), IVL och (). Tabell 4.1 Utgiftsutveckling Miljöforskning UO20 2:1 för miljö, areella näringar och 2:2 för miljö, areella näringar och 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anm. Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Regeringens mål för forskningspolitiken är att ska vara en framstående forskningsnation, där forskning och innovation bedrivs med hög vetenskaplig kvalitet och bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) har bl.a. ansvaret för den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden inom miljöområdet. Formas ansvarar för finansieringen av forskningsprojekt och program, för forskartjänster och för finansieringen av starka forskarmiljöer samt för informationen om forskning och forskningsresultat. Drygt hälften av rådets forskningsmedel satsas inom områdena miljö och samhällsbyggande. En redovisning av forskning inom samhällsbyggnadsområdet görs under utgiftsområdet 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning samt konsumentpolitik. Resterande medel redovisas under utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel där en översiktlig redovisning inom dessa områden görs. Formas fördelade för åren 2013–2016 till 150 nya projekt i den öppna utlysningen. Beviljningsgraden var (2010) om man jämför antalet beviljade ansökningar med antalet inkomna. Dessutom har fördelats till riktade utlysningar för perioden –2017. Andelen kvinnor som beviljas forskningsstöd har ökat från i den öppna utlysningen och till i de riktade utlysningarna. Formas beredningsorganisation bestod 2012 av åtta beredningsgrupper: resurseffektiva produkter och processer livsmedel och djurs välfärd den bebyggda miljön. I varje beredningsgrupp ingår 15–20 ledamöter såväl aktiva forskare som användare med forskningserfarenhet, för bedömning av vetenskaplig kvalitet och nytta för samhället. Andelen kvinnor i beredningsgrupperna var (2010). Särskilt riktade utlysningar tillsammans med andra finansiärer har skett bl.a. inom områdena: barn och ungdomars psykiska hälsa ombyggnad, renovering och förnyelse av bostäder samhällsvetenskaplig och humanistisk forskning. Rådet har också utarbetat en strategi för att stödja svaga men för samhället viktiga områden och har områdena landsbygdsutveckling och arkitekturforskning fått stöd. Formas finansierar också starka forskningsmiljöer bl.a. inom områdena klimatforskning vid och kemisk ekologi vid SLU. Formas har ett omfattande internationellt samarbete. Inom EU deltar rådet i ett flertal samarbeten inom ERA NET samt inom Joint Programming inom områdena klimat, livsmedelssäkerhet och hav samt om det och om antibiotikaresistens. Formas har också ett omfattande samarbete med länder utanför EU och inom det nordiska forskningssamarbetet. Strategi, analys och utvärdering För att kunna identifiera och prioritera områden för vilka det kan behövas särskilda forskningsinsatser bjöd Formas in forskare och andra intressenter att komma med förslag till nya forskningsområden. Förslagen bearbetades och lades till grund för fem nya riktade utlysningar . Rådet har gjort en större utvärdering av den nya beredningsorganisationen som genomfördes med färre och problemorienterade beredningsgrupper. Utvärderingen visar att beredningsprocessen har effektiviserats och håller hög kvalitet samt att forskningen blivit mer problemorienterad. Förändringen har dock inte medfört att den vetenskapliga kvaliteten på forskningen har försämrats. Forskningen som fått medel från Formas producerar artiklar med hög internationell vetenskaplig kvalitet. Formas har utfört ett antal utvärderingar av forskningsverksamhet, bl.a. finansieringen av starka forskningsmiljöer, Stiftelsen (), Stiftelsen (Skogforsk), växtförädlingen vid SLU, Stiftelsen och av hästforskningen. Dessutom har en kartläggning och en utvärdering av en expertpanel utförts inom samhällsbyggnadsområdet. Den visade bland annat att forskningen inom samhällsbyggnadsområdet inom vissa områden bedrivs med hög kvalitet, men också att det finns brister i internationell publicering. Expertpanelen efterlyste övergripande strategiska program för tvärvetenskaplig forskning inom området. Resultaten av utvärderingarna ligger till grund för rådets fortsatta forskningssatsningar. Formas webb-plats är en allt viktigare informationskanal med ca 20 000 besökare . har en ny utvecklad webb-plats lanserats. har haft 130 000 besökare och det webbaserade nyhetsbrevet 6 000 prenumeranter. Formas har bidragit till finansieringen av ett antal populärvetenskapliga filmer som visats på SVT och några filmer är också tillgängliga via YouTube och via Formas hemsida. Formas har också publicerat ett 20-tal pocketböcker i serien Formas Fokuserar om aktuella forskningsteman. Dessutom har rådet arrangerat ett antal 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 seminarier och konferenser och deltar i flera informationsprojekt. finansierar främst forskning till stöd för att nå de nationella miljökvalitetsmålen samt stöd till verkets egen verksamhet. Huvuddelen av forskningsverksamheten sker i programform. (Mistra) är en viktig finansiär av åtgärdsinriktad forskning. Forskningsstödet uppgår till ca . Utförare av forskning inom utgiftsområdet är () som främst bedriver internationell policyinriktad forskning och IVL som bedriver forskning i samverkan med näringslivet. Dessutom bedriver tillämpad forskning med inriktning på meteorologi, hydrologi, oceanografi och klimat. Regeringen bedömer att Formas forskningsstöd har stor betydelse för den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden och ger en viktig grund för flera centrala samhällsutmaningar. Forskningen bidrar till att nå målen för ett hållbart samhällsbyggande och en hållbar samhällsutveckling. Utvärderingen av rådets nya beredningsorganisation med färre och disciplinorienterade beredningsgrupper visar att processen blivit mer effektiv. Förändringen har också medfört att forskningen blivit mer problemorienterad och tvärvetenskaplig samt att forskningen håller en hög internationell vetenskaplig kvalitet och att den citeras i hög utsträckning. Den forskning som finansieras av bidrar med vetenskapligt underlag för att nå de nationella miljökvalitetsmålen. Forskningen bidrar också som stöd för miljöarbete. Regeringen anser att den forskning som finansieras via Formas och är av stor betydelse för miljöarbetet och för den nationella och internationella miljöpolitiken. Den forskning som utförs vid () och vid IVL bidrar med underlag till den nationella och internationella miljöpolitiken samt med viktigt underlag till miljö- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Forskningen vid är av stor betydelse för att utveckla väderprognoser och varningar för olika väderhändelser samt för klimatarbetet. Miljöforskningen har en stor betydelse för regeringens miljöpolitik. Styrmedel, lagstiftning och andra åtgärder bygger på resultaten från forskningen. En stark miljöforskning är också avgörande för att nå de nationella miljökvalitetsmålen samt för att hantera de stora globala miljöutmaningarna. För att öka kontakterna mellan politiken och forskningen har regeringen inrättat Miljöforskningsberedningen som består av tolv framstående forskare från olika discipliner med miljöministern som ordförande. har beredningen bland annat inlett ett arbete om miljöpolitikens långsiktiga förutsättningar, arrangerat ett seminarium och utarbetat underlagsmaterial. Beredningen har dessutom tagit fram en rapport om tillståndet för musselätande fåglar och miljötillståndet i samt deltagit i diskussionen om ekosystemtjänster. Som ett resultat av regeringens forskningspolitiska proposition Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) beräknas anslagen till Formas att öka med totalt med bl.a. en riktad forskningssatsning på hållbart samhällsbyggande. 4.6.12:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader Tabell 4.2 Anslagsutveckling 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 52 225 tkr prisnivå. 3Motsvarar 52 225 tkr prisnivå. 4Motsvarar 52 225 tkr prisnivå. Anslaget får används för för miljö, areella näringar och samhällsbyggandes (Formas) förvaltningsutgifter. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Beräkningar i tidigare budgetpropositioner påverkar beräknade anslagsramar 2014–2017. Anslaget har för perioden –2017 beräknats enligt följande: Tabell 4.3 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:1 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Förvaltningskostnader . och 2017 beräknas anslaget till 4.6.22:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Tabell 4.4 Anslagsutveckling 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 642 352 tkr prisnivå. 3Motsvarar 691 273 tkr prisnivå. 4Motsvarar 691 273 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för stöd till forskning inom områdena miljö och samhällsbyggande. Anslaget får också användas till projektrelaterade kostnader (utvärderingar, beredningsarbete, vissa resor och seminarier samt informationsinsatser). För forskning om de areella näringarna finns inom utgiftsområde 23 Areella näringar, landsbygd och livsmedel anslaget 1:25 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning och samfinansierad forskning. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Tabell 4.5 Beställningsbemyndigande – anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Erhållet/föreslaget bemyndigande Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2015–2019. Beräkningar i tidigare budgetpropositioner påverkar beräknade anslagsramar 2014–2017. Anslaget har för perioden –2017 beräknats enligt följande: Tabell 4.6 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning Skälen för regeringens förslag: För att underlätta planering och teckna avtal om fleråriga forskningsprojekt är det nödvändigt att kunna fatta beslut som medför åtaganden . Bemyndigandet föreslås öka jämfört med för att skapa bättre förutsättningar då anslaget ökades i senaste budgetpropositionen. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 1 2015–2019. Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 2:2 för miljö, areella näringar och samhällsbyggande: Forskning . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive .