prop · H10329 · 2013-10-22 00:00:00 — uppnådda resultat uppdelat efter den nya målindelningen finns ännu inte. Med stöd av rapporteringen från svenska myndigheters genomförande kan emellertid några exempel ges över pågående eller avslutade projekt, med ett aktivt svenskt deltagande, och som tydligt bidrar till målen i Merparten är så kallade Skr. 2013/14:29 flaggskeppsprojekt. 7.1Resultat inom första målet – att rädda havsmiljön Som en följd av för kan redan nu ett antal resultat som bidrar till att nå det övergripande målet att rädda havsmiljön konstateras. Fosfater i tvätt- och rengöringsmedel kommer att fasas ut i alla EU:s , vilket kommer att minska utsläpp som bidrar till övergödningen. Risken för sjöfartsolyckor har minskat genom förbättrade system för sjöövervakning, bättre ruttplanering och andra Östersjögemensamma sjönavigeringsprojekt. känsliga fiskebestånd gynnas av införandet av en havsbassängsbaserad fiskeförvaltning inom EU. Utan att göra listan uttömmande kan följande illustrerande projekt nämnas som bidrar till att rädda havsmiljön. 7.1.1Projekt som bidrar till att ska ha rent vatten En stor källa till övergödningen av , till algblomning och igenväxning är näringsläckage från jordbruket. Baltic är ett flaggskeppsprojekt som letts av bland annat () och som inriktats på jordbrukets växtnäringsläckage. Projektet har bland annat resulterat i ett nätverk av 117 demonstrationsgårdar utspridda i sju länder i som demonstrerar investeringar och åtgärder för en bättre vattenmiljö. Baltic och syftar likt Baltic till ökad kunskap och erfarenhetsutbyte om åtgärder som minskar jordbrukets näringsläckage, som lönsamhet bevaras eller förbättras. CleanShip har letts av Hamn och har byggt på ett aktivt deltagande av sjöfartens viktigaste aktörer. Projektet har resulterat i tekniska och administrativa lösningar för ett renare , bland annat genom att minska sjöfartens luftutsläpp. Baltic , under ledning av det kommunala samverkansorganet i , har främjat åtgärder för att omhänderta avfall från fartyg samt förbättrat kapaciteten att ta hand om oljeutsläpp till . Det avslutade flaggskeppsprojektet om utfasningen av fosfat i tvätt- och rengöringsmedel som drevs av Kemikalieinspektionen resulterade i ett förbud på . 7.1.2Projekt som bidrar till att ska ha en rik och levande biologisk mångfald Fiskeriverksamheten påverkar direkt mångfalden av fiskarter i och har lett till minskningar av vissa fiskebestånd. och diskussionsforumet Baltfish inrättades 2009 under ledning av 2013/14:29 i syfte att stärka samarbetet mellan medlemsstaterna vid . Detta som ett första steg mot en vidare regionalisering av fiskeriförvaltningen. Inom ramen för det pågående projektet har utvecklad kunskap om riskanalys i förvaltningen såväl som ekologiska risker utvecklats, vilket bedöms kunna utgöra en del i det kommande arbetet med att utveckla flerartsförvaltningen i . Farliga ämnen utgör en miljö- och hälsorisk för de boende i . Efter dumpades kemiska vapen i . Största delen av dem innehåller giftiga kemikalier. CHEMSEA är ett flaggskeppsprojekt som svenska deltar i och som syftar till att kartlägga kemiska vapen från samt utreda effekterna av dumpade kemiska stridsmedel. har kartlagt kemiska stridsmedel i , sydost om . Av de cirka 39 000 misstänkta objekt som identifierats kan upp till 10 000 vara dumpad ammunition och innehålla senapsgas eller andra kemiska substanser. 7.1.3Projekt som bidrar till att och dess utlopp ska trafikeras av en ren och säker sjöfart är strategiskt beläget och en naturlig väg inte minst för oljetransporter, särskilt från . Trafiken förväntas generellt sett öka på , vilket ställer krav på ökad säkerhet. – Motorways and electronic navigation by intelligence at sea, under ledning av svenska , har utvecklat ett system för navigering och ruttplanering. kan sjöfartens effektivitet öka genom att trafikflödet optimeras efter rådande förhållanden. har lett vidare till ett nytt system för säker sjöfart i både och i (MICE, ) som drivs i samarbete mellan och . MICE syftar till att förbättra förutsättningarna för sjöräddning, isbrytarassistans och miljöskydd genom att dra nytta av det bredare . MARSUNO – Surveillance in the Northern Sea Basins är ett annat flaggskeppsprojekt som under ledning av svenska verkat för att förbättra sjöövervakningen på . Resultaten från som avslutades utgör en förebild för beslutsfattare i hela EU. Resultat inom andra målet – att länka samman Med stöd av för har flera steg tagits i riktning mot en mer sammanlänkad . planeringsplattform har tagits fram för framtida transportsystem på basis av en Östersjöregional ansats genom Baltic Transport Outlook . tre baltiska staterna är på väg att integreras i EU:s energimarknad, och arbetet med att bekämpa gränsöverskridande brottslighet mer effektivt Utvecklingen av en gemensam utbildningsmarknad sker Skr. 2013/14:29 inom yrkesutbildningen för att underlätta ökad rörlighet mellan länderna på den gemensamma arbetsmarknaden. Utan att göra listan uttömmande kan följande illustrerande projekt nämnas som bidrar till att länka samman . 7.2.1Projekt som bidrar till att skapa goda transportvillkor i Det finns ett behov av förbättrade transportvillkor i på grund av långa avstånd, både inom regionen och till resten av och världen samt ofta svåra trafikvillkor. TransBaltic är ett avslutat flaggskeppsprojekt som letts av och som syftat till att skapa en bättre intern och extern tillgänglighet i regionen samt gröna transportkorridorer. Projektet har resulterat i en regional handlingsplan om hur transporter kan samordnas med hänsyn till miljö och infrastrukturplaner specifikt för . Projektet syftar till att öka deltagandet av offentliga och privata aktörer för grönare och effektivare transporter i . Projektet leds av det kommunala samverkansorganet i . 7.2.2Projekt som bidrar till att EU:s hela ska ha pålitliga energimarknader Genomförandet av Baltic Energy Market Interconnection plan (BEMIP) räknas som ett flaggskeppsprojekt i strategins handlingsplan. Genom BEMIP förs diskussionen mellan EU:s medlemsstater om vilka energiprojekt som ska anses ha hög prioritet för regionen som helhet. Energimarknaderna i alla EU-länderna kring är en del av EU:s inre marknad för el och gas. Projekt för att förbinda energinäten i ett land med ett annat måste därför gå hand i hand med att de nationella marknaderna i de berörda länderna utvecklas och harmoniseras, vilket rätt utformat också främjar den ytterligare integrationen av EU:s inre marknad för el och gas. 7.2.3Projekt som bidrar till att sammanlänka människorna i är präglat av att ha varit historiskt och politiskt delat. Det finns en stor potential i nya och utökade samarbeten och kunskaps- utbyten inom regionen – inte minst vad gäller unga kreativa näringar, student- och forskningsutbyten och kulturella samarbeten. Training Programme (BTP) är ett flaggskeppsprojekt som, under ledning av , stöder internationalisering och inom yrkesutbildningen i . övergripande syftet är att stärka länken mellan utbildningssystemet och BalticLab är ett gemensamt initiativ av () och Östersjöstaternas råd (). Det avser skapa ett 2013/14:29 tvärsektoriellt och internationellt nätverk av unga kreativa människor. Projektet involverar unga människor i , , och . leds av och är ett internationellt konstprojekt med flera partners runt . Som namnet indikerar möjliggör projektet bland annat utställningar till havs ombord färjor. Genom projektet skapas en gemensam plattform för konst och akademi i , , , och . 7.2.4Projekt som bidrar till att samarbeta bättre i brottsbekämpning Brottsligheten i påverkas bland annat av regionens geografiska läge med långa yttre gränser vilket ställer krav på samstämda och gränsöverskridande åtgärder. Task Force on Organised Crime in the Baltic Sea Region (BSTF) är ett samarbete mellan länderna runt och räknas som ett flaggskeppsprojekt inom ramen för strategin. Östersjösamarbetet har funnits men fått ny energi sedan för antogs 2009. Deltagande länder är , , , , , , , , , och . BSTF planerar, koordinerar och utvärderar regionala samarbete mot organiserad brottslighet. Det övergripande syftet är att bekämpa organiserad brottslighet i hela . Projektet är ett avslutat projekt under ledning av polismyndigheten i . Det inriktade sig på problemet med våldtäkter och andra våldsrelaterade brott ombord på kryssningsfartygen i , till stor del som följd av överservering av alkohol. Projektet resulterade bland annat i brottsförebyggande metoder som kan användas av färjerederierna själva samt i ett förbättrat gränsöverskridande polissamarbete mellan , , och . 7.3Resultat inom tredje målet – att öka välståndet i Som ett resultat av för har en gemensam plattform för EU:s tillväxtagenda 2020 strategin och för EU:s maritima politik för en blå tillväxt. har därför kunnat gå samman och öka den kritiska massan där enskilda länder är för små eller där samarbetsparter av olika skäl inte finns inom det egna landets gränser. har bland annat kunnat använda för genomförandet av för i delar som rör EU:s tillväxtagenda under nästa programperiod. Utan att göra listan uttömmande kan följande illustrerande projekt nämnas som bidrar till att öka välståndet i regionen. 7.3.1 Projekt som bidrar till att ska vara Skr. 2013/14:29 föregångare i förverkligandet av en gemensam Trots att EU:s medlemsstater runt är del av den inre marknaden kvarstår ett flertal praktiska hinder för att handeln med varor och tjänster ska kunna cirkulera fritt i regionen. Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (Swedac) leder ett flaggskeppsprojekt som rör samarbete mellan ackrediteringsorganen runt . Projektet syftar till att dela kompetensen i regionen genom utbyte av bästa praxis vad gäller marknadskontroll. Det övergripande syftet är att förebygga och undanröja marknadshinder genom en mer enhetlig tillämpning av EU- lagstiftning. Projektet har etablerat ett brett kapacitetshöjande program för grön offentlig upphandling i . Det har inneburit att det skapats en bredare bas för grön upphandling i . De länder som arbetat längre med frågan har kunnat sprida sina erfarenheter till övriga länder i regionen, vilket skapar en större potentiell marknad för leverantörer att erbjuda gröna tjänster och varor. 7.3.2Projekt som bidrar till att genomföra 2020-strategin Åtgärder inom området innovation är centralt för att uppnå smart specialisering genom 2020-strategin. Ökade satsningar på forskning och innovation bör ske genom bättre samordning mellan länderna i för att bättre ta till vara på regionens komparativa fördelar. Patent- och registreringsverkets projekt of Inventions innehåller en databas med ungefär 18 000 uppfinningar som kan kopplas till åtgärder som är nödvändiga för att förbättra miljöstatusen i . Projektet har medfört samarbete med en sammanslutning av regioner och organisationer med stor teknik- och miljökompetens för teknikutveckling inom det maritima området. är Sea of Inventions en del av flaggskeppsprojektet som syftar till att inventera och utveckla forskningsprojekt inom områdena sjösäkerhet, skydd och miljö med fokus på . har samarbetat med forskningsmiljöer, näringsliv, kommuner och regioner i , norra och för att dra nytta av en större kritisk massa av kunnande och erfarenheter inom smarta material och nano-teknologi. Samarbetet NanoConnect har bland annat lett till att man öppnat upp forskningsinfrastruktur för små och medelstora företag i , som på så sätt har kunnat utvecklas. I syfte att få små och mellanstora företag i att träffas och göra affärer har det europeiska arrangerat Baltic Business Arena med sammanlagt över 200 företag från länderna runt . 2013/14:29 har lett till ökade kunskaper om marknader och konkreta affärssamarbeten. Havs- och vattenmyndigheten har lett flagskeppsprojektet fiske av lax i . Projektet har resulterat i ett antal rekommendationer för hantering av utsättningar av lax och genetisk uppföljning. Den demografiska utvecklingen i ställer krav på nytänkande i samtliga länder runt . Projektet med medverkan från i , har arbetat med att visa hur äldre kan bidra till ekonomisk verksamhet och innovationsprocesser – inte bara genom att stanna kvar på arbetsmarknaden, utan också i flera andra roller till exempel som mentorer, ledande rådgivare eller entreprenörer. 7.3.3Projekt som bidrar till att förbättra regionens globala konkurrenskraft För att stå sig stark i en globaliserad världsekonomi behöver EU:s bli bättre på att ta väl vara på sina resurser och förutsättningar. BSR Stars leds av den svenska myndigheten . Projektet syftar till att bygga vidare på befintliga kommersiella styrkeområden och kompetenser i länderna runt , stärka gränsöverskridande nätverk av företag och forskningsaktörer samt främja utvecklingen av nya innovationsprojekt. Projektets övergripande syfte är att främja hållbar tillväxt och välstånd i hela . Förebyggande hälsosamarbete har fått utökat utrymme och är i den nya handlingsplanen identifierat som eget prioritetsområde. Hälsa hos befolkningar betraktas alltmer som en resurs och ett politikområde att investera i. En kostnadsdrivande ohälsa som belastar samhälle och som innebär ett lidande för individer vill man stävja och förebygga. ImPrim, lett av i , resulterade bland annat i ökat fokus på tillgänglighet och förbättrad kvalitet samt större tonvikt på evidensbaserade underlag för beslut och styrning inom primärvård. Också vårdpersonals kompetensutveckling och patientbemötande fick stort genomslag. Ett skogsbruk som verkar för en långsiktig och uthållig skogsproduktion, och som tar hänsyn till både miljö och sociala värden, är viktigt i men även i många andra grannländer. För har för varit en viktig plattform för att stärka det skogliga myndighetssamarbetet runt om , inte minst . Ett projekt som har lett, Hardwoods are good, har resulterat i att man har kunnat förstärka utbytet och kontakterna mellan entreprenörer verksamma inom ädellövträkedjan, med fokus på ett ökat nyttjande av ädellövsprodukter. 7.3.4Projekt som bidrar till att klimatanpassa regionen och förbättra dess krisberedskap står inför ett varmare och blötare framtidsklimat. Förändringarna ger möjligheter till ökad produktivitet för jordbruket men medför också risker. Klimatanpassning är nödvändigt för att man ska Skr. 2013/14:29 kunna dra nytta av positiva effekter och förebygga negativa, till exempel Inom Baltadapt, som avslutades , har ett förslag på en klimatanpassningsstrategi för tagits fram. har genom () ansvarat för sammanställningen av strategin. Detta arbete har inkluderat en omfattande konsultationsprocess med olika aktörer. Inom projektet har även kunskapssammanställningar gjorts och ett förslag till en aktionsplan tagits fram. Projektet har även initierat en Östersjöregion-sektion till EU- portalen för klimatanpassning: Climate-ADAPT. Strategin och aktionsplanen överlämnades i samband med projektets slutkonferens i till Östersjöstaternas råd (). är ansvariga för strategins horisontella åtgärd Hållbar utveckling, inom vilken klimatanpassning är ett delmål. för bygger på en mer samordnad användning av befintliga resurser. Strategin har inte någon enskild finansieringskälla utan använder en mängd olika finansieringskällor från såväl nationella anslag som EU:s fonder. Den enskilt största finansieringskällan har varit EU:s sammanhållningspolitik. 8.1Finansiering under innevarande budgetperiod 2007–2013 Merparten av medlen som används för att finansiera projekt under innevarande budgetperiod kommer från strukturfonderna, både de regionala och gränsöverskridande programmen men också, , från Europeiska socialfonden. –2013 har 8 regionala strukturfondsprogram och deltar i 13 gränsöverskridande program. Samtliga dessa program finansieras av Europeiska regionala utvecklingsfonden och medfinansieras av nationella offentliga medel. för antogs har fört in den som en del av urvalskriterierna för de åtta regionala strukturfondsprogrammen. Mot bakgrund av att strategin antogs mitt av EU:s program, har man i vissa länder stött på en del svårigheter att lägga till för i programdokumenten. Det har också funnits begränsat med medel kvar i vissa program, vilket har hämmat utvecklingen av vissa projekt. Finansiering under nästa budgetperiod 2014– Förutsättningarna för att beakta makroregionala strategier i EU:s stödprogram har förbättrats avsevärt inför nästa budgetperiod. Kunskapen om och förståelsen för arbetet med makroregionala strategier och dess kopplingar till har förbättrats dels genom erfarenheterna från för , dels genom för Donauregionen. Båda dessa strategier baserar sig på en budgetneutral grund och ska genomföras utan någon ökning av EU- budgeten. Förslagen till EU-förordningar för de europeiska struktur- och investeringsfonderna innehåller skrivningar att alla program ska bidra till makroregionala strategier, där sådana finns. Förberedelserna inför nästa strukturfondsperiod 2014–2020 för EU:s sammanhållningspolitik är inne i ett intensivt skede . Såväl de regionala som gränsöverskridande programmen planeras och skrivs. Det gäller även arbetet med att ta fram en partnerskapsöverenskommelse mellan EU:s medlemsstater och kommissionen. Själva programframtagandet har inletts men kan inte slutföras förrän rådsförhandlingarna om regelverket är klara. Målet är att programmen ska kunna komma igång efter att de blivit godkända av kommissionen. Inriktningen i strukturfondsprogrammen ska i vara tydligt kopplad till 2020-strategin och bidra till smart och hållbar tillväxt för alla. Det ska finnas en fokusering på ett fåtal prioriteringar och en koncentration av resurser. Inriktningen av programmen ska också utgå från de mål som lagts fast i för . Analyser av regionala program i ett större Östersjösammanhang genomförs, och metoder och modeller för att finansiera transnationellt samarbete i regionala program i och i övriga tas fram. Det övergripande målet för anslag 1.11 Samarbete inom inom utgiftsområde 5 internationell samverkan är att främja integration och samverkan kring , vilket stämmer väl överens med för . Vidare är målsättningen att svenska aktörer från civilsamhälle, myndigheter, näringsliv och akademi ska utöka sitt deltagande i Östersjösamarbetet inom de prioriterade områdena. Verksamheten ska bistå och komplettera genomförandet av för med syftet att utveckla regionens hållbarhet och globala konkurrenskraft. Ett kompletterande stöd lämnas också till det regionala samarbetet inom ramen för EU:s östliga partnerskap. Ytterligare en målsättning är att stödja ett fördjupat partnerskap mellan och övriga länder runt . Inom anslaget ryms även insatser för demokrati, mänskliga rättigheter och miljöinsatser i . Kommande års insatser i avses främst att genomföras inom ramen för en ny resultatstrategi för åren Skr. 2013/14:29 2014–2016. Det övergripande målet med verksamheten i är att bidra till demokratisk utveckling i det ryska samhället samt till ökad respekt för mänskliga rättigheter och minskad miljöpåverkan. inrättade och en fond (den så kallade BSAP- fonden) för att stödja utvecklingen av investeringsprojekt för genomförandet av för (BSAP). Fonden administreras av Nordiska Investeringsbanken och Nordiska miljöfinansieringsbolaget och har också finansierat åtgärder relaterade till flaggskeppsprojekt i för . för är ett EU-internt dokument som främst riktar sig till EU:s institutioner och medlemsstater. förutsätter emellertid ett konstruktivt och fungerande samarbete också med icke-medlemsstater och då i synnerhet med Detta har också understrukits i slutsatser från om den Nordliga dimensionen både 2007 och 2012. Nordliga dimensionen är en gemensam politik som delas av fyra likställda parter: EU, , och den . Huvuddelen av arbetet inom Nordliga dimensionen bedrivs i form av fyra partnerskap: ett för miljöfrågor (NDEP), ett för hälsa och socialt välbefinnande (NDPHS), ett för transport och logistik (NDPTL) samt ett för kultur (NDPC). Även andra icke-medlemsstater kan delta i Således deltar till exempel i NDPTL och och i NDEP. I vissa avseenden har dessa partnerskap fått uppdraget att samordna eller utföra vissa delar av EU:s EU har också gett NDPHS uppgiften att leda prioritetsområdet för hälsa. Europeiska kommissionen för också regelbundet bilaterala samtal med för att identifiera projekt av ömsesidigt intresse, vilka som regel kanaliseras genom Nordliga En annan central samarbetsform utgörs av Östersjöstaternas råd (), där förutom alla strandstater, och även EU deltar som fullvärdig medlem. , som vid bildandet mera hade som uppgift att vara ett forum för politiskt dialog och förtroende, har med tiden kommit att utvecklas till ett forum för samarbete inom en rad områden, exempelvis hållbar utveckling, miljö, civil säkerhet, ekonomisk utveckling, energi och utbildning. Genom sitt sekretariat har åtagit sig flera uppgifter för att bidra till genomförandet av för Sekretariatet deltar i samordning av prioritetsområdet civil säkerhet på land, horisontella åtgärdsområdet för att främja grannlandssamarbete och det horisontella åtgärdsområdet för hållbar utveckling och bioekonomi, men deltar också i ett antal Det finns därmed många samarbetsforum där EU och dess medlemsstater kan utöva ett konstruktivt samarbete med och 2013/14:29 andra icke-medlemsstater i genomförandet av för . Regeringen anser att EU fullt ut bör utnyttja dessa möjligheter. Regeringens bedömning är att EU alltjämt har en outnyttjad potential att hämta i dessa befintliga samarbetsforum. Ett mera aktivt deltagande från EU:s sida skulle även vara till nytta för genomförandet av för . Exempel Regeringsbeslut /5769/RT Myndigheterna listade nedan har fått i uppdrag av regeringen att bidra till genomförandet av för . Myndigheterna är sorterade utifrån vilket departement de har i uppdrag att rapportera till. De myndigheter som har ett genomförande uppdrag ingår också i ett nationellt nätverk för ett samordnat genomförande i , under ledning av . -Myndigheten för samhällsskydd och beredskap -Statens maritima museer -Havs- och vattenmyndigheten -Verket för innovationssystem -Samtliga 21 länsstyrelser -Universitets- och högskolerådet -Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde Närvarande: statsrådet , ordförande, och statsråden , , , Adelsohn , , , , , , Hatt, Ek, , Regeringen beslutar skrivelse 2013/14:29 Ny inriktning för för