prop · H1031d2 · 2013-09-18 00:00:00 — prognosticeras ovanligt låga ränteutgifter motsvarande , bl.a. på grund av valutakursvinster. ökar ränteutgifterna till ca till följd av bl.a. en något ökande statsskuld samt högre kursförluster vid lånebyten. kommer ränteutgifterna att öka till följd av att ett stort realobligationslån förfaller till betalning, vilket medför att en inflationskompensation om betalas ut. Realobligationer är lån där räntan är kopplad till utvecklingen av ett visst index som ger innehavaren av obligationen en viss avkastning i förhållande till jämförelseindexet då obligationen förfaller. Den exakta avkastningen bestäms således först när lånet löper ut och utvecklingen av det underliggande indexet fastställts. Bortsett från dessa tillfälliga effekter finns huvudsakligen två sinsemellan motverkande faktorer som påverkar ränteutgifterna : låga men stigande marknadsräntor och en minskande statsskuld. Ränteutgifterna har sjunkit kraftigt , framför allt på grund av att räntenivåerna är markant lägre men också till följd av att statsskulden minskat. har ränteutgifterna i genomsnitt uppgått till ca eller av BNP. Diagram 9.3 Statens budgetsaldo 2000–2017 Utfall , prognos –2017 Källor: och egna beräkningar. nettoutlåning är tillfälligt hög nettoutlåning är en post på budgetens utgiftssida som har stor betydelse för budgetsaldot. löpande statlig verksamhet – t.ex. studielånen – som tillfälliga poster, vilka oftast beslutas med kort varsel och därför är svårprognostiserade. På grund av dessa engångseffekter varierar nettoutlåningen kraftigt . har nettoutlåningen varit hög till följd av extraordinära insatser som gjorts med anledning av finanskrisen, såsom lån för att stärka valutareserven och lån till Ökningen av nettoutlåningen jämfört med föregående år beror nästan uteslutande på ökade lån till för förstärkning av valutareserven. Sammantaget hade per lånat upp ca till aktuell valutakurs via för förstärkning av valutareserven. Inget antagande om återbetalning av lånen görs i prognosen eftersom det är oklart när återbetalningen kommer att ske. När lånen återbetalas blir nettoutlåningen i motsvarande grad lägre, vilket leder till ett förbättrat budgetsaldo och en lägre statsskuld. genomförde staten en försäljning av delar av sitt innehav i Nordea om totalt ca . En majoritet av det avyttrade innehavet var hänförligt till stabilitetsfondens aktieinnehav, varför kommer att tillföras fondens konto i Riksgäldens nettoutlåning. Utöver försäljningsinkomsterna beräknas ordinarie inkomster om ca 4 till tillföras stabilitetsfonden. Regeringen anser att stabilitetsfonden bör göras om till en fond med finansiella tillgångar, att målnivån för fonden tas bort och att stabilitetsavgiften ses över. Regeringen avser att återkomma till med förslag i dessa frågor. förväntas nettoutlåning uppgå till ca . Av beloppet utgör ca ny upplåning till , vilket sker till följd av en anpassning till budgetlagens bestämmelser som innebär att myndigheten ska ta upp lån även för kapitaliserade räntor för att få en överensstämmelse mellan statens fodringar på studerande och dess upplåning. upplåningen om redovisas mot inkomsttitel och påverkar således nettoupplåning, men inte lånebehovet eller budgetsaldot (se vidare utg.omr. 15 avsnitt 3.1.1). Statens budgetsaldo justerat för större engångseffekter beräknas engångseffekter ha påverkat budgetsaldot positivt med (se tabell 9.9). Framför allt bidrog en extrautdelning från och en överföring av till myndighetens konto i till att förbättra saldot 2012. beräknas engångseffekter påverka budgetsaldot negativt med . Framför allt påverkar upplåning till förstärkning av valutareserven saldot negativt. Tabell 9.9 Statens budgetsaldo samt justering för större engångseffekter 2012–2017 Utfall , prognos –2017. Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1För görs ett beräkningstekniskt antagande om försäljningsinkomster från statens aktier motsvarande . har ca inkommit från försäljningar. 2Summan av extra utdelningar och kapitaltillskott. 3Summan avser genomförda försäljningar, för övriga prognosår antas beräkningstekniskt inga försäljningsinkomster. 4Avser lån i . Källor: och egna beräkningar. Den ökade skulden till följd av upplåningen motsvaras dock av en motsvarande fordran på . Vidare förbättrade försäljningen av delar av stabilitetsfondens innehav av aktier i Nordea bank saldot positivt med ca . Slutligen förbättrar det beräkningstekniska försäljningsantagandet saldot 2013 ca . –2017 beräknas de årliga större engångseffekterna förbättra budgetsaldot med . görs, som tidigare nämnts, ett beräkningstekniskt antagande om försäljningar av aktier i statliga bolag. –2017 görs dock inga antaganden om extrautdelningar eller kapitaltillskott. Det finansiella sparandet i ålderspensionssystemet uppgick till eller av BNP (se tabell 9.10). –2017 är avgiftsinkomsterna lägre än pensionsutbetalningarna, vilket framför allt förklaras av att de stora årskullarna födda går i pension. är dock direktavkastningen på AP-fondernas tillgångar tillräckligt stor för att täcka avgiftsunderskottet. väntas avgiftsunderskottet öka med ca och bedöms då vara så stort att kapitalavkastningen inte räcker för att täcka underskottet, vilket innebär att det finansiella sparandet i ålderspensionssystemet väntas bli negativt. Det finansiella sparandet är negativt samtliga år , med undantag . Tabell 9.10 Ålderspensionssystemets inkomster och utgifter –2017 Miljarder kronor om inte annat anges. Utfall 2012, prognos 2013– 2017. -0,2 -0,2 -0,2 Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . Källor: och egna beräkningar. Alla inkomstpensioner och tilläggspensioner efter är följsamhetsindexerade. I ett läge då pensionssystemets finanser är i balans bygger följsamhetsindexeringen på förändringen Om balanstalet understiger 1,0000, dvs. om pensionssystemets skulder överstiger systemets tillgångar, aktiveras balanseringen. Balanseringen är ett sätt att, genom en justering av indexeringen, säkerställa att pensionssystemets utgifter inte långsiktigt överstiger dess inkomster. Detta sker genom att pensionerna bestäms utifrån förändringen av ett balansindex i stället för ett inkomstindex. Diagram 9.4 Utvecklingen av inkomstindex och balansindex 2009–2017 Fastställda tal 2009–2014, prognos 2015–2017. Källor: och egna beräkningar. Balansindexet beror på utvecklingen av inkomstindexet och balanstalets storlek. Balanseringen är aktiverad så länge balansindexet understiger inkomstindexets nivå. Balanseringen förväntas vara aktiverad under hela prognosperioden (se diagram 9.4). Detta innebär att pensionerna stiger med mer än utvecklingen av inkomstindex om balanstalet överstiger 1,0000. Eftersom balanstalet överstiger 1,0000, ökar balansindex mer än inkomstindex under dessa år. gör det låga balanstalet att balansindex utvecklas negativt, trots att inkomstindex ökar. – 2017 väntas åter balanstalet överstiga 1,0000 (se tabell 9.11). Tabell 9.11 Inkomstindex, balanstal och balansindex 2012– 2017 Procentuell förändring om annat ej anges, fastställda tal 2012–2014, prognos 2015–2017. -1,1 -2,7 1Följsamhetsindexering innebär att inkomst- och tilläggspensionerna räknas om med utvecklingen av inkomstindex (eller balansindex) minus . motsvarar det förskott som läggs till pensionen när den beviljas. 2Balanstalet uttrycker inte procentuell förändring, utan anger systemets tillgångar i förhållande till dess skulder. Källor: och egna beräkningar. Det finansiella sparandet i kommunsektorn blev sammantaget -2012, vilket motsvarar -0,av BNP. Det var en förstärkning jämfört med , då det finansiella sparandet uppgick till ca -. Förbättringen jämfört med beror bl.a. på återbetalningen av försäkringspremier från Försäkring på . ökade skatteintäkterna relativt kraftigt jämfört med , medan investeringarna ökade i en lägre takt jämfört med . Det ekonomiska resultatet före extraordinära poster uppgick till 2012 (se tabell 9.12). Det svaga konjunkturläget medförde att det kommunala skatteunderlaget växte något svagare 2012 jämfört med . Till viss del vägdes detta upp av att kommuner och landsting sammantaget höjde medelutdebiteringen 2012.157 Statsbidragen minskade något till följd av den slutliga utfasningen av de tillfälliga statsbidragen.158 Detta kompenserades av återbetalningen från Försäkring. Kommunsektorns inkomster ökade . Kommunsektorns konsumtion ökade , motsvarande , i 157 Den kommunala medelutdebiteringen höjdes 2012, vilket ökade skatteintäkterna med ca . 158 I samband med finanskrisen höjdes statsbidragen tillfälligt med sammantaget 2010 och 2011. Utöver de tillfälliga stöden höjde regeringen också statsbidragen till kommunsektorn permanent med . löpande priser 2012. Investeringarna ökade med i löpande priser. Även 2013, men framför allt 2014, väntas skatteunderlaget utvecklas förhållandevis svagt. Det vägs till viss del upp av att kommuner och landsting sammantaget höjt medelutdebiteringen även för 2013.159 Tabell 9.12 Kommunsektorns finanser 2012–2017 Miljarder kronor om annat ej anges. Utfall , prognos –2017. -0,3 -0,3 -0,3 -0,2 -0,1 Anm.: Skatter och bidrag som andel av BNP inkluderar intäkter från den kommunala fastighetsavgiften. Faktisk utveckling av statsbidrag. Källor: och egna beräkningar. Resultatet , som beräknas uppgå till , påverkas av engångseffekter. Resultatet förstärks såväl 2012 som 2013 av en återbetalning av sjukförsäkringspremier från Försäkring. Den redovisade intäktsökningen till följd av detta uppgår preliminärt till ca för kommunerna och ca för landstingen. Återbetalningen påverkar både resultatet och det finansiella sparandet. Resultatet försvagas av en justering av kalkylräntan som används för beräkning av pensionsskulden. 159 Den kommunala medelutdebiteringen har höjts med 2013, vilket ökar skatteintäkterna med ca . redovisade kostnadsökningen för kommunsektorn till följd av ränteförändringen uppgår till . Det finansiella sparandet påverkas inte av den sänkta räntan.160 I takt med att arbetsmarknaden successivt förbättras, stärks de ekonomiska förutsättningarna för kommuner och landsting . Detta bidrar till att sektorns totala inkomster sammantaget beräknas öka med 2015–2017 (se diagram 9.5). Utgifterna ökar något svagare och därmed förstärks det finansiella sparandet och det ekonomiska resultatet . Diagram 9.5 Utvecklingen av kommunsektorns inkomster och utgifter samt finansiella sparande 2000–2017 Utfall –2012, prognos –2017. Källor: och egna beräkningar. 9.3Den ekonomiska ställningen och skuldutvecklingen Den offentliga sektorns finansiella förmögenhet uppgick till , vilket motsvarade av BNP. Enligt NR redovisas detta mått exklusive statens och större delen av den kommunala sektorns åtaganden för de förmånsbestämda tjänstepensionerna. motsvarade åtagandena för tjänstepensionerna av BNP. 160 Se avsnitt 10.5.1 för en mer utförlig beskrivning av justeringen av kalkylräntan. för de fonderade avgiftsbestämda tjänstepensionerna ingår, i likhet med premiepensionssystemet, inte heller i den offentliga sektorn enligt NR utan redovisas i försäkringssektorn. Den offentliga sektorns finansiella förmögenhet ligger i huvudsak i ålderspensionssystemet genom AP-fonderna, medan staten har en nettoskuld. är den finansiella förmögenheten positiv, dvs. de finansiella tillgångarna överstiger skulderna (se diagram 9.6). Den offentliga sektorns kapitalinkomster i form av räntor och utdelningar överstiger också ränteutgifterna. Den finansiella förmögenheten ökade 2012 med motsvarande av BNP, trots det negativa finansiella sparandet. Värdeförändringar m.m. gav ett positivt bidrag på till förändringen av förmögenheten . Ökningen av BNP reducerade förmögenheten som andel av BNP (se tabell 9.13). Diagram 9.6 Den offentliga sektorns finansiella förmögenhet 1990–2017 Procent av BNP. Utfall , prognos –2017. Källor: och egna beräkningar. Underskotten i det finansiella sparandet leder, i frånvaro av värdeökningar, till att förmögenheten minskar 2013–2015. Även 2016 minskar förmögenheten som andel av BNP. Överskottet i det finansiella sparandet kompenserar inte den minskning av förmögenheten i relation till BNP som följer av ökningen av BNP. är bidragen från det finansiella sparandet till förändringen av förmögenheten, som andel av BNP, större än det negativa bidraget som följer av att BNP ökar. Den finansiella förmögenheten beräknas 2017 uppgå till , motsvarande av BNP. Tabell 9.13 Den offentliga sektorns finansiella förmögenhet 2012–2017 Procent av BNP. Utfall , prognos –2017. -7,7 -8,8 -10,1 -9,7 -8,4 -6,6 -1,7 -2,5 -1,2 -0,4 -0,6 -1,2 -1,5 -0,4 -0,2 -0,3 -0,3 -0,4 -0,6 -0,8 -0,8 -0,7 Anm.: Finansiella förmögenheten redovisas exklusive periodiseringsposterna i finansräkenskaperna. Källor: och egna beräkningar. –2017 beräknas den finansiella förmögenheten minska med , vilket i stort sett följer av det ackumulerade finansiella sparandet. I prognosen ingår inga andra värdeförändringar utöver de förutsedda valutakursförändringarnas effekt på statsskulden. Statsskulden beräknas uppgå till 2013, vilket är en ökning med jämfört med . Ökningen är främst en effekt av lån om ca för förstärkning av valutareserven, som sker via och påverkar statsskulden. Rensat för denna effekt ökar statsskulden med ca 2013 jämfört med . Diagram 9.7 Statsskuldens utveckling –2017 Utfall , prognos –2017 Källor: och egna beräkningar. beräknas statsskulden öka med till . bidrar de växande budgetöverskotten till att statsskulden minskar, både nominellt och uttryckt som andel av BNP. beräknas skuldkvoten, dvs. den konsoliderade statsskulden som andel av BNP, uppgå till . Utöver konjunkturåterhämtningen bidrar även ett beräkningstekniskt antagande om försäljningar av statens innehav av aktier i bolag till att statsskulden minskar. De antagna försäljningarna minskar lånebehovet med 2014–2017, dvs. Tabell 9.14 Statsskuldens förändring 2012–2017 Utfall , prognos –2017. Anm.: Beloppen är avrundade och summerar därför . 1Identiskt med statens budgetsaldo med omvänt tecken. 2Utgörs bl.a. av ny redovisningsmetod. 3I den okonsoliderade statsskulden ingår statliga myndigheters innehav av statspapper. 4Här avses konsoliderad statsskuld vilket innebär att statliga myndigheters innehav av statspapper räknats bort. 5Avser statsskuldsförändring beräknad på den konsoliderade statsskulden. Källor: och egna beräkningar. Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld är låg Den konsoliderade bruttoskulden, den s.k. Maastrichtskulden, definieras av EU-regler och används vid bedömningen av medlemsstaternas offentliga finanser. För svenska förhållanden innebär definitionen att skulden består av statsskulden och den kommunala sektorns skulder på kapitalmarknaden, med avdrag för AP-fondernas innehav av statsobligationer. Inför EU-inträde uppgick den konsoliderade bruttoskulden till , vilket motsvarade av BNP. har det nominella värdet på skulden varierat, för att vid utgången av 2012 uppgå till . Skulden ökade således med , trots att överskotten i det finansiella sparandet ackumulerat 1995–uppgick till . Det berodde huvudsakligen på att överskotten i AP-fonderna investerades i aktier och andra till- gångar, som fonderna minskade sitt innehav av statsobligationer. Som andel av BNP har emellertid skulden minskat kraftigt och uppgick vid utgången av av BNP (skuldkvoten), vilket kan jämföras med referensvärdet inom EU på högst av BNP (se diagram 9.8). Diagram 9.8 Den konsoliderade bruttoskulden –2017 Utfall –2012, prognos –2017. Källor: och egna beräkningar. Utvecklingen av skulden beror på det finansiella sparandet, som kan fördelas på primärt sparande och ränteutgifter samt s.k. stockflödesjusteringar. Detta flöde utgörs av finansiella transaktioner och periodiseringar som inte påverkar det finansiella sparandet. ökade skulden nominellt, men minskade som andel av BNP. Underskottet i det finansiella sparandet bidrog till en ökning av flödesjusteringarna föranledde en minskning av skuldkvoten . Periodiseringar av skatter och räntor samt försäljningar av aktier bidrog till att minska skulden. Detta motverkades av att de finansiella tillgångarna ökade. Den nominella BNP- ökningen bidrog till en minskning av skuldkvoten (se tabell 9.15). Skulden ökar relativt kraftigt ; som andel av BNP ökar den med . Statens utlåning till för förstärkningen av valutareserven ökar skulden som andel av BNP medan försäljningar av statens aktieinnehav reducerar skuldkvoten . Skulden fortsätter att öka 2014 såväl nominellt som andel av BNP. börjar skulden åter att minska som andel av BNP och 2017 beräknas skuldkvoten uppgå till av BNP. Tabell 9.15 Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld och bidrag till förändringen 2012–2017 Procent av BNP, om annat ej anges. Utfall , prognos –2017. -0,3 -1,4 -2,8 -3,2 -0,3 -0,6 -1,4 -2,0 -0,1 -0,2 -0,3 -0,2 -0,1 -0,1 -0,7 -0,4 -0,4 -0,4 -0,3 -0,7 -0,7 -1,4 -2,0 -2,1 -1,8 Anm.: Ränteutgifterna redovisade inklusive effekten av skuldbytesavtal (s.k. swappar). Källor: och egna beräkningar. försäkring, till kommuner och landsting på , medfört att inkomsterna var underskattade i den tidigare beräkningen.161 Utöver denna revidering beräknas skatteinkomsterna bli ca högre, vilket följer av att den ekonomiska tillväxten beräknas bli något starkare än enligt den tidigare bedömningen (se tabell 9.16). Både det finansiella sparandet i ålderspensionssystemet och den kommunala sektorn beräknas bli högre än vad som bedömdes i vårpropositionen. har prognosen för det finansiella sparandet reviderats ned med eller av BNP. I huvudsak är det statens skatteinkomster som, till följd av de reformer som föreslås och aviseras i denna proposition, beräknas bli lägre än enligt den tidigare bedömningen. Den kommunala konsumtionen beräknas också bli högre än i vårpropositionen. 9.4Jämförelse med ekonomiska vårproposition 9.4.1Den offentliga sektorns finanser Utfallet för den offentliga sektorns finansiella , eller av BNP, sedan 2013 års ekonomiska vårproposition. Prognosen för det finansiella sparandet 2013 har reviderats upp med , mot- svarande av BNP. prognosen för det finansiella sparandet revi- derats ned med 0,5–0,av BNP och den finansiella ställningen beräknas bli svagare än vad som beräknades i vårpropo- Revideringarna av prognosen i förhållande till vårpropositionen beror främst på 161 Beslutet fattades av försäkring . Tabell 9.16 Offentliga sektorns inkomster och utgifter. Aktuell prognos och förändringar jämfört med ekonomiska vårproposition Miljarder kronor, procent av BNP. Finansiellt sparande i 2013 -1,6 -1,0 -0,5 -0,5 -0,7 -0,9 -1,2 -1,5 -0,4 Källa: Egna beräkningar. Den varaktiga effekten av de reformer som föreslås och aviseras i denna proposition medför att statens skatteinkomster reviderats ned även –2017. Även statens utgifter beräknas bli högre jämfört med bedömningen i vårpropositionen. Det är framför allt utgifterna för sjukpenning och rehabilitering samt aktivitets- och sjukersättningar som beräknas successivt bli högre. Till detta kommer att utgifterna för pensioner och konsumtion beräknas bli högre än vad som antogs i vårpropositionen. Den offentliga sektorns finansiella sparande har totalt reviderats ned med 20––2017. Nedrevideringen av det finansiella sparandet 2014–2017 har medfört att den offentliga sektorns finansiella nettoställning reviderats ned, och att den konsoliderade bruttoskulden har nettoställningen reviderats ned med 109 miljarder konor och bruttoskulden reviderats upp med , jämfört med beräkningen i vårpropositionen (se tabell 9.17). 9.17 Offentliga sektorns finansiella ställning. Aktuell prognos och förändringar jämfört med vårproposition Miljarder kronor, procent av BNP. Källor: och egna beräkningar. 9.5Finansiellt sparande enligt olika bedömare I detta avsnitt redovisas en jämförelse mellan de senaste prognoserna för det finansiella sparandet gjorda av regeringen i denna proposition, , , , , Europeiska kommissionen och den Internationella valutafonden.162 Bedömarnas beräkningar av den offentliga sektorns finansiella sparande 2013 är förhållandevis lika, samtliga bedömare räknar med ett finansiellt sparande på -1,2 till -1,av BNP. Bland de inhemska bedömarna skiljer prognos ut sig. Detta kan bl.a. förklaras av att både prognos och regeringens prognos i denna proposition inkluderar 162 För en detaljerad beskrivning av jämförelser se beskrivning avsnitt 4 Den makroekonomiska utvecklingen. försäkrings återbetalning av till kommuner och landsting.163 Skillnaderna mellan de olika prognoserna av det finansiella sparandet beror framför allt på olika bedömningar av den ekonomiska återhämtningen, konsumtionsefterfrågan, utvecklingen på arbetsmarknaden och inflationsutvecklingen. skiljer sig förutsättningarna i prognoserna åt till följd av att och i sina beräkningar gör prognoser på finanspolitiken utöver tidigare beslutade satsningar, medan och de utländska bedömarna endast tar hänsyn till beslutad finanspolitik. Detta innebär att endast och prognoser är direkt jämförbara med de beräkningar som redovisas i denna proposition. De skilda bedömningarna av det finansiella sparandet 2014 beror i huvudsak på olika förväntningar på den ekonomiska återhämtningen, utvecklingen på arbetsmarknaden och inflationsutvecklingen. Effekten på den offentliga sektorns finansiella sparande av de föreslagna och aviserade åtgärderna i denna proposition beräknas uppgå till av BNP 2014. Även med hänsyn taget för denna effekt skiljer sig prognosen i denna proposition från Europeiska kommissionens bedömning. Detta kan delvis förklaras med att kommissionen räknar med en högre BNP-nivå 2014 (se avsnitt 4.3), vilket medför att även det finansiella sparandet blir högre än enligt prognosen i denna proposition. Tabell 9.18 Prognosjämförelse finansiellt sparande 2013– 2017 -1,2 -1,5 -0,4 ESV, () -1,8 -1,4 -0,2 -1,3 -1,5 -0,6 -1,2 -0,5 -1,4 -0,9 IMF, () -1,6 -0,9 -1,6 -1,1 Källor: , , , Europeiska kommissionen, samt (). 9.6Den offentliga sektorns finansiella sparande och skuld i EU, och Stora underskott i EU-länderna, och Den finansiella krisen har medfört en kraftig försämring av de offentliga finanserna inom EU. försämrades den offentliga sektorns finansiella sparande med i genomsnitt av BNP. Efter en viss förbättring 2011 och uppgick underskottet i det finansiella sparandet för EU-länderna i genomsnitt till av BNP och för euroområdet till av BNP 2012. noterade ett underskott som översteg av BNP. Elva länder, däribland , klarade underskottsgränsen enligt stabilitets- och tillväxtpakten på av BNP. Enligt Europeiska kommissionens vårprognos väntas underskottet inom EU minska 2013, men beräknas ändå i genomsnitt överstiga av BNP såväl för euroområdet som för EU.164 För och har de offentliga finanserna försämrats ännu kraftigare . uppgick underskottet i till och i till av BNP (se diagram 9.9). 163 Beslutet om återbetalning av från försäkring till 164 European Economic Forecast Spring 2013 (Europeiska kommuner och landsting fattades efter det att ESV:s prognos publicerats. kommissionen 2013). Diagram 9.9 Den offentliga sektorns finansiella sparande i EU, och 2007–2012 Källa: Europeiska kommissionen 2013. Hög och ökande skuld i EU-länderna För EU-länderna ökade skulden –2012 i genomsnitt , från av BNP till av BNP (se diagram 9.10). Stöd i form av lån och kapitaltillskott, främst till det finansiella systemet, har medfört att den offentliga sektorns skuld i EU-länderna ökat mer än vad som följt av underskotten i det finansiella sparandet. För euroområdet uppgick skulden till i genomsnitt av BNP. –ökade skuldkvoten för alla EU-länder, med undantag för . För uppgick skulden av BNP. Även för , och översteg skulderna av BNP 2012. De beräknade fortsatta underskotten bidrar till att skuldkvoten fortsätter att öka 2013. I genomsnitt beräknas EU-länderna 2013 öka sin skuldkvot till av BNP. Av EU- länderna bedöms emellertid 13 länder 2013 fortfarande ha en skuldnivå som ligger under gränsvärdet på av BNP. Diagram 9.10 Den offentliga sektorns konsoliderade bruttoskuld i EU 2007 och 2012