prop · H003107 · 2013-03-18 00:00:00 — Har någon sådan anmälan inte gjorts, har modern rätt att få bidraget. Vidare finns det i lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap bestäm- melser om svenskt medborgarskap för ett barn vars mor är medborgare i . Av 2 och 24 §§ folkbokföringslagen (1991:481) följer att om ett barn föds utom landet av en kvinna som är folkbokförd, ska barnet också folkbokföras här i landet. vissa fall anges också uttryckligen att partnern till mannen i fråga är en Prop. 2012/13:107 kvinna. I övrigt finns det exempelvis bestämmelser i folkbokföringslagen (1991:481) om folkbokföring av barn om fadern är folkbokförd här, i namnlagen (1982:670) om barns rätt till faderns efternamn samt i lagen (2001:82) om svenskt medborgarskap om svenskt medborgarskap för barn om fadern också är svensk medborgare. Vissa av dessa bestäm- melser förutsätter att det är en man som är far. Enligt 5 kap. 13 § utlänningslagen (2005:716) får ett tidsbegränsat uppehållstillstånd beviljas ett barn eller en man, om barnets eller mannens närvaro i är nödvändig för att faderskapsutredning ska kunna genomföras. 5.4.3Bestämmelser om graviditet m.m. Många författningar som rör gravida är enligt sin ordalydelse också kopplade till ett visst kön, nämligen kvinnor. Bestämmelserna har i regel fokus på kvinnans och/eller barnets hälsa under graviditeten eller strax efter förlossningen. Exempelvis innehåller 10 kap. socialförsäkringsbalken bestämmelser om graviditetspenning. Enligt 10 kap. 2 § har en försäkrad som är gravid rätt till graviditetspenning, om graviditeten sätter ned hennes förmåga att utföra sitt förvärvsarbete och hon inte kan omplaceras till annat mindre ansträngande arbete. I 4 och 1821 §§ föräldraledighetslagen (1995:584) finns bestäm- melser om rätt till mammaledighet och till omplacering för arbetstagare som väntar barn, fött barn eller ammar. Dessa bestämmelser talar i samtliga fall om kvinnliga arbetstagare. Enligt 31 § sjömanslagen (1973:282) har en kvinna som är havande under vissa förutsättningar rätt till fri hemresa. Ett annat exempel som rör graviditet är bestämmelserna i abortlagen (1974:595). Abort innebär enligt lagens ordalydelse avbrytande av en kvinnas havandeskap. Av 9 § första stycket framgår att det är straffbart att uppsåtligen utföra abort på annan utan att vara behörig att utöva läkaryrket. Enligt andra stycket samma paragraf ska vid bedömningen av om ett sådant brott är grovt särskilt beaktas om gärningen exempelvis inneburit särskild fara för kvinnans liv eller hälsa. Enligt 10 § samma lag är det straffbart för en läkare att exempelvis utan tillstånd utföra abort efter utgången av artonde havandeskapsveckan. Möjligheten att få tillstånd till sterilisering enligt 3 § steriliseringslagen (1975:580), på den grunden att en graviditet skulle medföra allvarlig fara för liv eller hälsa, gäller enbart kvinnor. Av 6 § andra stycket följer att sterilisering av en kvinna enbart får ske på allmänt sjukhus eller på annan sjukvårdsinrättning som godkänner. Enligt 8 § är det brottsligt att uppsåtligen utföra sterilisering i strid med lagen. Enligt 2 a § lagen (1987:269) om kriterier för bestämmande av människans död får medicinska insatser fortsättas med avseende på en gravid kvinna som dödförklarats, för att rädda livet på det väntade barnet. I 11 § lagen (1995:831) om transplantation anges att vävnad från ett aborterat endast får tas till vara om den kvinna som burit fostret 2012/13:107 samtycker till åtgärden. Enligt 14 § kan den dömas till böter som exempelvis använder eller tar till vara vävnad från ett aborterat i strid med lagen. Enligt 3 kap. 3 § lagen (2002:297) om biobanker i hälso- och sjuk- vården m.m. får vävnadsprover från inte samlas in och bevaras i en biobank utan att den kvinna som bär eller har burit fostret har fått viss information och därefter lämnat sitt samtycke. Enligt 6 kap. 1 § första stycket d samma lag är det straffbart att inte ge information och inhämta samtycke enligt nämnda bestämmelse. Lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. innehåller ett flertal be- stämmelser om bl.a. insemination av en kvinna och om införande av ett befruktat ägg i en kvinnas kropp. Av 5 kap. 5 § samma lag följer att ett ägg som exempelvis varit föremål för försök i forsknings- eller behandlingssyfte inte får föras in i en kvinnas kropp. Den som bryter mot bestämmelsen kan dömas till straffrättsligt ansvar för detta enligt 8 kap. 3 §. Enligt 8 kap. 4 och 5 §§ är det straffbart att vanemässigt eller i vinst- syfte utföra insemination i strid med föreskrifterna i 6 kap. och att bryta mot bestämmelserna om befruktning utanför kroppen i 7 kap. 3 eller 4 §. Offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) innehåller i 25 kap. 12 § och 26 kap. 9 § bestämmelser om sekretessgenombrott för uppgifter om en gravid kvinna eller någon henne närstående. I 24 kap. 4 § finns det särskilda bestämmelser om häktning av kvinnor som fött barn. Enligt 12 § lagen (1974:202) om beräkning av strafftid m.m. får kvinna som är havande eller ammar barn beviljas uppskov med verkställighet av fängelsestraff . Diskrimineringslagen (2008:567) innehåller inget uttryckligt förbud mot diskriminering som har samband med graviditet. Diskriminering som har samband med graviditet har i praxis betraktats som köns- diskriminering eftersom endast kvinnor () kan bli gravida. 6 Överväganden och förslag 6.1Steriliseringskravet vid ändring av könstillhörighet tas bort Regeringens förslag: Steriliseringskravet och förbudet mot bibe- hållen fortplantningsförmåga vid ändring av könstillhörighet tas bort. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Remissinstanserna: I princip samtliga remissinstanser tillstyrker förslaget eller lämnar det utan erinran. Bland de remissinstanser som ut- tryckligen tillstyrker förslaget återfinns bl.a. , Social- styrelsens råd för vissa rättsliga, sociala och medicinska frågor, , Kammarrätten i , Diskrimineringsombuds- mannen, , , Sahlgrenska , läns landsting, Barnens rätt i sam- hället (), Föreningen och berättigande (RFSL). Bland de remissinstanser som inte har något att erinra märks bl.a. , , , , , (), och . Några remissinstanser, däribland Kommuner och Landsting (SKL) och , anser att frågorna om de medicinska konsekvenserna, bl.a. av att låta könskörtlarna från den tidigare könstillhörigheten vara kvar under könskonträr hormon- behandling, inte är tillräckligt utredda. Flera remissinstanser har kommenterat den nuvarande åldersgränsen för fastställelse av ändrad könstillhörighet och förordar en utred- ning alternativt förespråkar en sänkning av åldersgränsen. Bland dessa kan nämnas , , insti- tutet, RFSL, RFSL Ungdom, , HBT Liberaler och . Skälen för regeringens förslag: I en rapport som kommissionären för de mänskliga rättigheterna publicerade konstateras att artikel 8 i om de mänskliga rättigheterna tillerkänner alla rätt till respekt för sitt privatliv och sitt familjeliv. I fråga om personer med könsidentitetsstörningar innebär detta att staterna behöver ha ett rättsligt system för att erkänna ändring av könstillhörighet. Kommissionären konstaterade i sin rapport även att de flesta länders procedur för ändring av könstillhörigheten innebär att den transsexuella personen tvingas delta i ett flertal olika medicinska undersökningar. I fråga om steriliseringskravet anges i kommissionärens rapport att det tydligt kränker respekten för den enskildes fysiska integritet att kräva att en transsexuell person genomgår sterilisering eller någon form av köns- korrigerande kirurgi innan ändring av könstillhörigheten beviljas. Kammarrätten i fann i en dom om fastställelse av ändrad könstillhörighet att bestämmelsen om sterili- seringskrav i 1 § könstillhörighetslagen inte skulle tillämpas (mål nr 1968-12). Enligt kammarrätten innebär steriliseringskravet ett sådant integritetskränkande ingrepp som inte kan anses förenligt med 2 kap. 6 § RF och artikel 8 i . Med hänvisning till att kravet enbart riktar sig till transsexuella personer ansåg kammarrätten att det även måste anses stå i strid med diskrimineringsförbudet i artikel 14 i nämnda konvention. Vid bedömningen av om steriliseringskravet kunde anses vara en tillåten inskränkning i de aktuella bestämmelserna i och fann kammarrätten att det inte hade framkommit någon grund för steriliseringskravet som uppfyller kraven på saklighet eller proportionalitet och att inskränkningen därmed inte kunde anses tillåten. Regeringen har i prop. 2011/12:142 med förslag till ändringar i lagen (1972:119) om fastställande av könstillhörighet i vissa fall uttalat bl.a. följande (s. 55 f.). har det skett en tydlig utveckling inom såväl FN som när det gäller lika möjligheter och rättigheter oavsett könsidentitet. En grundläggande aspekt av dessa rättigheter är uppfattningen att ingen ska tvingas genomgå medicinsk behandling eller medicinska ingrepp för att få sin juridiska könstillhörighet ändrad. 2012/13:107 skyddas bl.a. respekten för enskildas privat- och familjeliv. Ett fortsatt krav på att den som önskar ändra könstillhörighet ska ha undergått sterilisering eller av någon annan anledning sakna fort- plantningsförmåga förefaller otidsenligt. Att genom sterilisering beröva en människa möjligheten att få barn är ett mycket långtgående och all- varligt ingrepp. Vid en sammantagen bedömning fann regeringen att det inte finns tillräckliga skäl för att motivera ett fortsatt krav på sterilisering. Regeringen har således gjort bedömningen att det krav som för när- varande finns i lagen om fastställande av könstillhörighet i vissa fall om att sökanden ska ha undergått sterilisering eller av annan orsak sakna fortplantningsförmåga ska avskaffas. Det kan nu konstateras att ett avskaffande av kravet på sterilisering också har ett mycket starkt stöd bland remissinstanserna. Mot denna bakgrund föreslås i propositionen att kravet för den som ansöker om ändrad könstillhörighet att vara steriliserad eller av någon annan orsak sakna fortplantningsförmåga tas bort. När det gäller frågan om åldersgränsen för ändring av könstillhörig- heten har regeringen tidigare (prop. 2011/12:142) redovisat sin bedöm- ning att flera frågor som aktualiseras vid en ändring av åldersgränsen behöver analyseras ytterligare innan det går att ta ställning till om ålders- gränsen för ändring av könstillhörigheten kan ändras. Frågan bereds i . Regeringens förslag: Bestämmelserna i offentlighets- och sekretess- lagen om sekretessgenombrott i fråga om uppgifter om gravida kvinnor ändras till att omfatta uppgifter om gravida personer. Regeringens bedömning: Några övriga följdändringar behöver inte göras med anledning av förslaget att avskaffa steriliseringskravet. Be- fintliga bestämmelser på området kan tillämpas direkt eller i vissa fall analogt. Promemorians förslag och bedömning: Överensstämmer med rege- ringens förslag och bedömning. Remissinstanserna: De flesta av de remissinstanser som tillstyrkt eller inte haft något att erinra mot själva förslaget om att slopa sterili- seringskravet, har inte i sina svar berört frågan om behovet av följd- ändringar. De synpunkter som inkommit avseende frågan om följd- ändringar är dels mer eller mindre generella påpekanden om behovet av att följa upp och analysera rättssäkerhetsaspekter och juridiska problem som kan uppstå vid tillämpning av den nya lagstiftningen, dels vissa specifika synpunkter, bl.a. om analogisk tillämpning av straff- bestämmelser och om tillämpningen av lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m. Bland de remissinstanser som förordar ytterligare analys av de juridiska konsekvenserna samt uppföljning av rättstillämpningen märks Kammarrätten i , , , , vid universitet, vid , Ungdoms- styrelsen, , Västra , och . Det är särskilt den föräldrarättsliga regleringen i som det bedöms angeläget att göra en översyn av. Även RFSL förordar uppföljning av rättstillämpningen, och anför dels att det är inte önskvärt att personer som ändrat könstillhörighet från kvinna till man och som föder barn, automatiskt utan att tillfrågas, blir registrerade som mödrar med sina manliga personnummer, dels vikten av att personer som redan är föräldrar och ändrar juridiskt kön får möjlighet att ändra uppgifter i barnets personbild. anför att analogisk tillämpning av straffbud inte är tillåtet och att det därför bör övervägas om det krävs följdändringar inom straffrättens område, t.ex. i 3 kap. 3 § och 9 § andra stycket abortlagen (1974:595). Kriminalvården och anser att bestämmelsen om barnadråp bör göras könsneutral. RFSL, RFSL Ungdom och Föreningen tar i sina remissvar upp frågan om reglerna kring donation av könsceller i lagen om genetisk integritet m.m. Organisationerna menar att bestämmelserna bör ändras så att alla med transsexuell bakgrund kan donera könsceller till sin partner vid en konstgjord befruktning. Även anser att lagen inte är direkt tillämpbar i nuvarande utformning, utan måste anpassas till de nya förutsättningarna. De fåtal remissinstanser som kommenterat den föreslagna följd- ändringen i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) är positiva till densamma. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Principen att den förvärvade könstillhörigheten ska vara den som styr den enskildes rättig- heter och skyldigheter i de fall där könet har betydelse är genomgripande och grundläggande. De bestämmelser som finns i och som reglerar vem som är mor, far respektive förälder till ett barn utgår emellertid från att en kvinna är mor till ett barn och att en man är far. När det gäller det rättsliga begreppet förälder är detta förbehållet en kvinna som lever i en relation med en annan kvinna. Ett avskaffande av kravet på sterilisering vid ändring av könstillhörig- het innebär att det blir möjligt för personer som har för avsikt att ändra könstillhörighet att behålla möjligheten att själv genomgå graviditet och föda barn eller att producera spermier samt att utnyttja sig av möjligheten att spara könsceller för att med hjälp av assisterad befruktning senare bli förälder. Vid ett upphävande av steriliseringskravet för ändrad könstillhörighet kan det uppkomma ett antal situationer där det saknas erfarenheter av rättstillämpning. Framför allt gäller det när en KtM blir gravid och föder ett barn, men också när spermier från en MtK används vid avlandet av ett barn. Den föräldraskapsrättsliga regleringen är således inte direkt anpassad efter samtliga situationer som kan uppkomma om kravet på sterilisering slopas. I vissa fall skulle lagstiftningen kunna tillämpas ändå, t.ex. om en MtK är gift eller sambo med en kvinnlig cisperson som sedan insemi- neras med spermier från den person som bytt kön. Då kan föräldraskapet fastställas enligt 1 kap. 9 § FB. I andra situationer, t.ex. om en KtM skulle föda ett barn eller en MtK bidrar med spermierna vid avlandet av 2012/13:107 ett barn, skulle bestämmelser i och för sig inte ut- tryckligen vara direkt tillämpbara. I dessa fall gör regeringen dock samma bedömning som i promemorian, dvs. att befintliga bestämmelser och principer kan tillämpas analogt utan att det medför rättsosäkerhet för de barn som föds i en familj där en eller båda av föräldrarna bytt kön. Regeringen anser således att den nuvarande regleringen kan ta om hand de nya situationer som kan uppkomma och att det inte bedöms nödvändigt att genomföra några ändringar i den föräldraskaps- rättsliga regleringen. Detta medför i sin tur att avskaffandet av sterili- seringskravet kan ske skyndsamt. Härigenom undviks den tidsutdräkt som orsakats om det bedömts nödvändigt att genomföra följdändringar i berörd lagstiftning. När väl föräldraskapet till ett barn är fastställt följer därmed bl.a. vissa rättigheter och förpliktelser. Ett antal av dem följer vårdnaden om barnet och är oberoende av om exempelvis förmånstagaren är mor, far eller förälder enligt 1 kap. 9 § FB till barnet. Några är dock destinerade till modern, fadern eller föräldern. Vissa bestämmelser utgår uttryckligen från att en mor eller en förälder är en kvinna eller att en far är en man, medan andra är könsneutrala så till vida att denna koppling inte görs. Vidare finns det bestämmelser som tillerkänner gravida kvinnor vissa förmåner eller som i övrigt medför vissa rättsverkningar för gravida. Regeringen förutsätter att även dessa bestämmelser, med undantag för vissa sekretessbrytande bestämmelser (se härom nedan), kommer att kunna tillämpas analogt på det sättet att den som ändrat könstillhörighet också omfattas av bl.a. de rättigheter, förmåner och skyldigheter som följer med att vara mor, far eller förälder till ett barn, eller med att vara gravid eller att ha fött ett barn. Det framstår exempelvis som orimligt att författningar som syftar till att skydda liv och hälsa för en gravid person och/eller det ofödda barnet, inte skulle kunna tillämpas enbart på grund av att den gravida har manlig könstillhörighet. Regeringen instämmer i den bedömning som ett stort antal remiss- instanser gör om vikten av att rättstillämpningen av, framför allt, den föräldraskapsrättsliga regleringen i de nya situationer som kan upp- komma vid ett slopat krav på sterilisering följs upp. Det är viktigt att tillämpningen sker på ett rättssäkert sätt och på ett sätt som tillvaratar såväl föräldrarnas som barnets rättigheter. Regeringen avser därför att under innevarande år ge en utredning i uppdrag att noga uppmärksamma vilka eventuella svårigheter det avskaffade steriliseringskravet och förbudet mot bibehållen fortplantningsförmåga för personer som ändrat könstillhörighet har medfört vid tillämpningen av den föräldraskaps- rättsliga regleringen det vill säga att göra en tidig utvärdering av hur reformen fungerat i föräldraskapsrättsligt avseende. Om utredningen, mot bakgrund av denna översyn eller av andra skäl, finner att det finns anledning att ändra den föräldraskapsrättsliga regleringen, bör utred- ningen även överväga hur detta påverkar annan lagstiftning. Beträffande remissynpunkterna från RFSL, m.fl. om att bestämmelserna i lagen om genetisk integritet m.m. avseende donation av könsceller bör anpassas till de nya förutsättningar som det avskaffade steriliseringskravet innebär för personer som ändrat könstillhörighet, kan regeringen konstatera att det saknas beredningsunderlag för sådana Dock är det angeläget att konsekvenserna av det avskaffade steriliseringskravet följs upp även i fråga om denna lagstiftning. Straffbestämmelsen i 3 kap. 3 § om barnadråp gör det möjligt att döma till ett lindrigare straff än vad som gäller enligt bestäm- melserna om mord och dråp om en kvinna dödar sitt barn vid födelsen eller vid tid därefter då hon på grund av nedkomsten befinner sig i upp- rivet sinnestillstånd eller svårt trångmål. Den gäller enligt sin ordalydelse enbart kvinnor. I promemorian anfördes att bestämmelsen torde kunna tillämpas även med avseende på en KtM. Några remissinstanser har ifrågasatt denna slutsats, bl.a. med hänvisning till att analogisk tillämpning av straffbud inte är tillåtet. Enligt regeringen måste beaktas att straffbestämmelsen motiveras av de biologiska följderna av havande- skapet och förlossningen. Straffbestämmelsen är dessutom till fördel för den enskilde genom att den anvisar en lindrigare straffskala än som annars skulle vara fallet. Den bör därför enligt regeringen vara tillämplig även på den vars könsidentitet har ändrats. Om bestämmelsen ändå i ett enskilt fall inte skulle anses vara tillämplig och gärningen i stället skulle bedömas som dråp, bör i sammanhanget framhållas att domstolen får döma till ett lindrigare straff än vad som är föreskrivet för brottet om det är påkallat med hänsyn till brottets straffvärde. Det ska också särskilt beaktas i mildrande riktning vid straffvärdebedömningen bl.a. om den tilltalade till följd av en psykisk störning, sinnesrörelse eller av någon annan orsak haft nedsatt förmåga att kontrollera sitt handlande. Att en domstol i ett sådant fall skulle döma en KtM strängare än en kvinnlig cisperson i motsvarande situation framstår som uteslutet. har anfört att det bör övervägas om det krävs följdändringar även i exempelvis 9 § abortlagen. Som framgår i avsnitt 5.4.3 finns det även andra straffrättsliga bestämmelser som påverkas av att steriliseringskravet tas bort, främst genom att en KtM kan bära och föda ett barn. Något motsvarande resonemang om analog tillämpning som för brottet barnadråp kan inte föras för dessa bestämmelser, vilka således inte blir tillämpliga t.ex. då ett medicinskt ingrepp som är förbjudet att utföra på en kvinna utförs på en KtM. Exempelvis innebär abort enligt abortlagens ordalydelse avbrytande av en kvinnas havande- skap. När det gäller brott mot exempelvis abortlagen torde i stället bestämmelser om brott mot liv och hälsa eller de straffrättsliga bestämmelserna i patientsäkerhetslagen (2010:659) kunna tillämpas. I andra fall innebär de straffrättsliga bestämmelsernas orda- lydelse att vissa medicinska ingrepp på personer som fått fastställt ändrad könstillhörighet är olagliga. En avvägning får här göras huruvida det skulle stå i strid med intentionerna med lagstiftningen att ställa någon till ansvar för en sådan gärning. Regeringen anser sammanfattningsvis att det inte behöver göras några följdändringar i de straffbestämmelser som påverkas av att steriliseringskravet tas bort, men vill åter framhålla vikten av att noga följa rättstillämpningen. I 25 kap. 12 § och 26 kap. 9 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400), förkortad OSL, finns bestämmelser om att sekretess inte hindrar att en uppgift om en gravid kvinna eller någon närstående till henne lämnas från en myndighet inom hälso- och sjukvården eller till en annan sådan myndighet, om uppgiften behöver 2012/13:107 lämnas för en nödvändig insats till skydd för det väntade barnet. Ett sådant s.k. sekretessgenombrott kan behöva ske även när det gäller upp- gifter om en KtM som är gravid. Enligt 8 kap. 1 § OSL får en sekretessbelagd uppgift inte röjas för en- skilda eller för andra myndigheter om inte annat anges i OSL eller i lag eller förordning som OSL hänvisar till. Med hänsyn härtill torde en analog tillämpning av de nämnda bestämmelserna om sekretess- genombrott inte vara möjlig (jfr. även 2 kap. 2 § tryckfrihetsförord- ningen). En utökning av möjligheten att lämna ut annars sekretess- belagda uppgifter måste således ske genom ändringar i OSL. Regeringens förslag: Lagändringarna träder i kraft . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Några övergångsbestämmelser föreslås inte. Remissinstanserna: Ingen av remissinstanserna har haft några invänd- ningar mot förslaget. Skälen för regeringens förslag: I prop. 2011/12:142 gjordes bedöm- ningen att kommande lagändringar bör kunna träda i kraft . Regeringen, som anser att borttagandet av steriliserings- kravet bör ske , föreslår att ändringarna ska träda i kraft . Några övergångsbestämmelser är inte nödvändiga. 8 Konsekvenser av förslagen Förslaget att slopa steriliseringskravet inför ändring av könstillhörighet medför, när det gäller ekonomiska konsekvenser, påverkan för framför allt vårdgivare. Kommuner och Landsting (SKL) har i sitt remissvar uttryckt uppfattningen att de ekonomiska konsekvenserna för landstingen och regionerna måste klarläggas i den fortsatta beredningen av frågan. Ett slopat steriliseringskrav skulle kunna innebära att ett antal transsexuella patienter väljer att inte genomgå sterilisering inför ändring av könstillhörighet. Förslaget medför å andra sidan också att det blir möjligt för personer i denna grupp att spara könsceller för att senare använda vid assisterad befruktning. Det är emellertid inte möjligt att bedöma hur många personer som kan komma att utnyttja denna möjlig- het eftersom det inte går att uttala sig om hur ändringen kan komma att påverka beteendemönster. Regeringen delar den bedömning som görs i promemorian, nämligen att en sammantagen uppskattning är att förslaget i vart fall inte kommer att medföra ökade kostnader för landstingen.