prop · H1031d20 · 2013-09-18 00:00:00 — Talboksersättningen fördelas till författare och översättare för nyttjandet av deras verk i form av talböcker. Ersättningen fördelas av , men betalas ersättningen av praktiska skäl ut av Administration av Litterära Rättigheter i () till ersättningsberättigade upphovsmän. anslogs, liksom föregående år, till detta ändamål. Fonogramersättningen fördelas som kompensation för att musikaliska verk på fonogram och i tryckt form lånas ut genom folk- och skolbibliotek. fördelades i fonogramersättning av och . Utgångspunkten för regeringens politik på området är att öka möjligheten för kulturskapare att leva på sitt skapande. Insatser för att vidga och stärka kulturskaparnas arbetsmarknad är därför avgörande. Det är viktigt att löpande följa att systemen för stöd och ersättningar uppfattas som öppna och rättvisa. Regeringens samlade bedömning är att de befintliga bidrags- och ersättningssystemen väl svarar upp mot detta. stipendie- och bidragsgivning, liksom biblioteksersättningen som fördelas av , fyller enligt de undersökningar som gjorts en betydelsefull roll för möjligheterna att bedriva och utveckla konstnärlig verksamhet. Enligt den uppföljning gjort fyller även en viktig roll. Avtalets användning bör fortsatt följas och vidareutvecklas för att det ska vara enkelt att tillämpa för så många som möjligt (se vidare Politikens inriktning, avsnitt 3.2). För ökade arbetsmöjligheter och kompetenshöjning har allianserna på scenkonstområdet liksom centrumbildningarna bedrivit ett angeläget arbete. Kultursamverkansmodellen gör det möjligt för kulturskapare att på ett strukturerat sätt påverka kulturpolitikens utveckling lokalt 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringens bedömning är också att intresset för att främja kulturskapares villkor ökar i regionerna, vilket bl.a. visar sig i att fler landsting lyft frågor om kulturskaparnas villkor i sina kulturplaner. Mot bakgrund av ovanstående är den samlade bedömningen att de statliga insatserna på området uppfyller målen. Behoven är dock stora och de statliga insatserna bör löpande följas upp för att de ska komma rätt grupper till del. Ett successivt ökat söktryck på och bidrag visar att behoven är stora och andra försörjningsmöjligheter ofta begränsade för konstnärlig verksamhet. har beskrivit situationen för upphovsmännen på ordområdet. I utredningens slutbetänkande (SOU 2012:65) visas att de konstnärliga inkomsterna generellt sett är låga för dessa grupper trots ofta långa karriärer och hög utbildningsnivå. Tabell 8.5 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 5:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 18 771 tkr prisnivå. 3Motsvarar 18 772 tkr prisnivå. 4Motsvarar 18 770 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. ska utarbeta ett förslag på hur ett internationellt utbytesprogram inom litteraturområdet kan utformas. Anslaget minskas med till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 5:1 . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 8.5.25:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 342 481 tkr prisnivå. 3Motsvarar 342 483 tkr prisnivå. 4Motsvarar 342 483 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag och ersättningar till konstnärer och upphovsmän inom bild-, form-, musik-, teater-, dans-, ord- och filmområdet. Anslaget får även användas för utgifter för administration och genomförande av verksamheten. Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2024. Skälen för regeringens förslag: Inom anslaget fördelar bidrag och stipendier som sträcker sig upp till . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015–2024. Tabell 8.7 Beställningsbemyndigande för anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer Erhållet/föreslaget bemyndigande 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 8.8 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen För att tydliggöra ansvarsfördelningen mellan och överförs för bidrag till litterära upphovsmän för internationellt utbyte till anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer . Anslaget minskas med till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet. Anslaget minskas med till följd av att ett tidsbegränsat tillskott i budgetpropositionen löper ut. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer . , 2016 och 2017 respektive 357 600 000 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Avsnittet omfattar myndigheten samt bidrag till regional arkivverksamhet. Tabell 9.1 Utgiftsutveckling inom Arkiv, utgiftsområde 17 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Resultatredovisningen görs med utgångspunkt i målen för den nationella kulturpolitiken som beslutat (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145), se avsnitt 4.3. har tidigare antagit mål för den statliga arkivverksamheten som kommer till uttryck i arkivlagen (1990:782) (prop. 1989/90:72, bet. 1989/90:KrU29, rskr. 1989/90:307). Målen syftar bl.a. till: –att öka möjligheterna att ta del av allmänna handlingar och annat arkivmaterial, –att tydliggöra och förstärka arkivens betydelse som källa till information och kunskap om samhället och dess utveckling, –metod- och kunskapsutveckling inom arkivområdet. Bedömningen av resultatet av verksamhet utgår ifrån måluppfyllelsen när det gäller de centrala uppgifterna, att ha särskilt ansvar för den statliga arkivverksamheten och för arkivvården i landet. Bedömningen utgår också från resultatet av –tillsynsverksamhet; insatser vad gäller normeringsarbete, –bevarande och tillgängliggörande av arkivmaterial –insatser vad gäller digitalisering och internationellt arbete, –tvärsektoriellt samarbete. Vidare utgår bedömningen från insatser för att främja kvalitet och förmågan att förnya och utveckla verksamheten. har genomfört en översyn av myndighetens verksamhet och organisation. Syftet har varit att skapa en enhetlig struktur med arbetsformer som gäller för hela den numera sammanslagna myndigheten och som bidrar till att uppfylla verksamhetens mål. Den nya myndighetsorganisationen har införts fr.o.m. . arbetar aktivt med att integrera jämställdhets-, mångfalds- och barnperspektiven i det dagliga arbetet. Mot bakgrund av myndighetens strategi för barn- och ungdomsverksamhet 2012–2014 har många aktiviteter som t.ex. samarbete med skolor och lärarutbildningar och fritids- och lovverksamhet för barn och unga genomförts . Inom arbetet med Svenskt biografiskt lexikon är jämställdhets- och mångfaldsperspektiv ständigt aktuella t.ex. i urvalet av artiklar. Inom regeringens handlingsplan för de kulturella och kreativa näringarna har medverkat i olika deluppdrag, bl.a. med att undersöka hur dessa kulturella och kreativa verksamheter påverkas av och utvecklas i nya medier. Myndigheten har också medverkat i arbetet med de regionala kulturplanerna, t.ex. genom landsarkivens samarbete med regionala och lokala aktörer. God arkivhantering och tillsyn Tabell 9.2 Prestationer inom arkivhantering och tillsyn Antal inspektioner (tillsyn) vid Antal besök med rådgivning Antal kurser (statliga, kommunala, enskilda och Sv. I myndighetens tillsynsverksamhet har en särskild tillsynsavdelning etablerats med inriktning på att införa ett samordnat tillsynsarbete. Vidare har en myndighetsövergripande tillsynsplan upprättats , bl.a. med målet att samordna handläggningsrutinerna inom verksamheten. Genomförandet av ett projekt rörande skanning vid statliga myndigheter har gett underlag för kommande reglering på området och för fortsatta kontroller vid inspektioner. genomförde myndigheten 87 inspektioner och 282 besök för uppsökande rådgivning hos stat, kommun och . –2012 har antalet inspektioner hos statliga myndigheter tillsammans med uppsökande rådgivning minskat, medan arbetet inriktats mera på generella föreskrifter och allmänna råd. Inom myndighetens normeringsarbete har medel, metoder och regelverk för statliga myndigheter utvecklats, bl.a. genom en modernisering av sättet att arbeta med myndighetens författningssamling (RA-FS) och myndighetens föreskrifter riktade till enskilda myndigheter eller grupper av myndigheter (RA-MS). har också medverkat i () standardiseringsarbete genom att delta i flera arbetsgrupper. För myndighetens främjande arbete med arkivhanteringen i statsförvaltningen har E-de- legationen varit det mest framträdande forumet. Myndigheten deltar i såväl arbetsgrupper som expertgrupper. har ett projekt om e- arkiv och e-diarium genomförts i samverkan med E-delegationen och Kommuner och Landsting där varit ledare för arbetet. Arbetet har bl.a. resulterat i förvaltningsgemensamma specifikationer för e-arkiv och e-diarium. Främjandearbetet gentemot det kommunala området sker främst via det löpande stöd i arkivarbetet som myndigheten ger kommunerna. Inom kultursamverkansmodellen för fördelning av bidrag till regional kulturverksamhet har myndigheten deltagit i det samverkansråd som är knutet till . Ta emot, bevara och vårda Arkivbestånden hos av såväl statligt som enskilt arkivmaterial har ökat fortlöpande som en följd av inkommande leveranser. –2012 har det statliga materialet utgjort av mängden pappersmaterial och det enskilda materialet . Arkivbestånden är av mycket skiftande omfattning och beskaffenhet och t.ex. mängden kartor och ritningar växlar betydligt. Materialet består inte bara av papper, utan också av ADB- upptagningar (elektroniska handlingar), ljudband, videoband, mikrofilm och andra medier som bara går att ta del av med hjälp av teknisk utrustning. En långsiktig omfördelning från analoga till digitala handlingar kan förutses, men antalet leveranser av elektroniskt material är ännu ganska litet. Bevarandearbetet omfattar alla de informationsbärande medier som hanteras av . Myndigheten arbetar med förebyggande be- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 varandeinsatser och driver bl.a. projektet för bevarande (SAMBA) för att hitta samordningsformer för att nå bättre effektivitet och kvalitet. Vid utvecklingen av långsiktigt digitalt bevarande samarbetar myndigheten med digitalt bevarande (LDB-centrum) vid och är representerat i centrumbildningens styrelse och forskningsråd. Inom arbetet med myndighetens nya system för digitalt bevarande (RADAR) har bl.a. en kravspecifikation för ljud- och bildpaketering tagits fram. Tabell 9.3 Prestationer inom ta emot, vårda och bevara 2010–2012 (statligt material) Antal leveranser av arkiv- handlingar (hyllmeter) Antal mottagna kartor och Insatserna inom området uppvisar några tydliga trender –2012. Såväl antalet forskarbesök som antalet framtagna volymer minskar. En förklaring kan vara att många forskare nu fotograferar materialet i stället för att göra återbesök på arkivet. En trend är att överflödiga forskarplatser och register tas bort för att ge mera plats åt besöksgrupper och utställningar. En ökande mängd material finns nu tillgängligt på internet, t.ex. på myndighetens webbplatser. utvecklar övergripande sök- och orienteringssystem i arkivbestånden. Bland annat har myndigheten inlett arbetet med att ta fram en digitaliseringsstrategi för sin verksamhet och med att utveckla en förenklad redovisning i arkivinformationssystemet Arkis. För att tillgängliggöra och öka kännedomen om arkiv undersöks möjligheterna till samarbete med Wikimedia. Inom avdelningen SVAR (Svensk arkivinformation) har ett system utvecklats för att via internet indexera de bilder som skannas och publiceras, vilket gör dem mer sökbara. Innehållet i databaser har ökat från 116 miljoner till 130 miljoner digitala bilder. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Vidare har en ny version av den Nationella arkivdatabasen () lanserats och arbetet inletts med en fullständig integrering av SVAR:s digitala tjänster med NAD. Myndigheten har ett samarbete med Centret med syfte att underlätta forskningen om migration. Inom det EU-finansierade utvecklingsprojektet genomför Mediakonverteringscentrum (MKC), tillsammans med Kungl. och , ett arbete för att hitta kostnadseffektiva former och metoder att digitalisera Kungl. Arbetet med att ge ut Svenskt biografiskt lexikon och Svensk diplomatarium är ett viktigt led i myndighetens samverkan med forskarsamhället. har utgivningen av Svenskt biografiskt lexikon publicerats som databas fritt tillgängligt via internet och som app för smarta telefoner, vilket mottagits mycket positivt. Sedan utgivningen av det historiskt-topografiska uppslagsverket har övertagits från har inlett arbetet med tre volymer som beräknas utkomma . Efter att arkiv upphörde /2013 fortsätter myndigheten att , genom myndighetsbeslut, dela ut bidrag till enskilda arkiv efter samråd med det nybildade för enskilda arkiv vid . ska vara ett nationellt samverkans- och samrådsorgan för bidragsgivningen till enskilda arkiv. Syftet är att främja regional arkivverksamhet och att bättre integrera arkivområdet i den regionala kulturpolitiken i samband med kultursamverkansmodellen. Tabell 9.4 Prestationer inom tillhandahålla och tillgängliggöra 2010–2012 fick 2011 uppdraget att inrätta ett samordningssekretariat för digitalisering, digitalt bevarande och digitalt tillgängliggörande. Digisam, som är inrättat som en avdelning i , har fortsatt arbetet med att etablera verksamheten som en bred plattform för digitaliseringsfrågor. Digisam har medverkat på en rad nationella och internationella konferenser, men även initierat arbetsgrupper för de mest prioriterade uppgifterna med att möjliggöra samordning och gemensamma lösningar för digital långtidsbevaring och digitalt tillgängliggörande. Sekretariatet har arbetat aktivt med att stödja kulturarvsinstitutionerna med rekommendationer och riktlinjer för deras arbete med digitaliseringsplaner. Digisam har en samlande roll när det gäller EU-projekt som bedöms intressanta för sekretariatet och medverkande myndigheter och institutioner. samverkan, inom och utom landet, är integrerad i myndighetens dagliga verksamhet. I ett nationellt sammanhang samverkar med hela den statliga sektorn, särskilt i samband med normeringsfrågor, tillsyn och rådgivning, inkommande arkivleveranser och heraldiska frågor. Myndighetens arbete inom E-dele- gationen innebär en samverkan med hela den offentliga sektorn. Genom Digisam sker en nära samverkan med de övriga deltagande kulturarvsmyndigheterna och . Vidare samarbetar med och länsstyrelserna i frågor om regional utveckling. Samverkan med kommunerna sker främst genom rådgivning, men även i heraldiska frågor. Myndighetens kontakter med civilsamhället sker bl.a. via frågor från allmänheten gällande arkivmaterialet, t.ex. i samband med släkt- och hembygdsforskning. har spelat en viktig roll i SVT:s tvprogram om släktforskning. Det internationella samarbetet på arkivområdet har varit fortsatt omfattande. dighetens huvudsakliga samverkan har skett med andra nationalarkiv, särskilt i , och med internationella arkivorganisationer inom ramen för bl.a. och (). Inom Europeiska unionen deltar myndigheten i bl.a. DLM-forum (), i projekten (Ar- chives Portal Europe) och Linked Heritage samt utvecklingsprojektet . Projektet – Road Map for Preservation, som startades , syftar till att skapa en s.k. vägkarta för digitalt bevarande vid kulturarvsinstitutioner. Digisam har deltagit som svensk representant i on Digitisation och som medlem i . Regeringen bedömer att genom det arbete som bedrivs, främjar att kulturarvet kan bevaras, användas och utvecklas för framtiden. Statens insatser på arkivområdet gör det möjligt för allmänheten att ta del av allmänna handlingar och annat arkivmaterial. Därmed upprätthålls offentlighetsprincipens krav och förutsättningar skapas för forskning och ökad kunskap på olika områden. verksamhet bidrar även till att främja möjligheten till bildning och kulturupplevelser. Arkivsektorn är en aktiv part i arbetet med att anpassa statsförvaltningen till de arbetssätt som den digitala informationshanteringen innebär. är en viktig aktör i utvecklandet av en effektiv och rättssäker förvaltning. Dock kvarstår utvecklingsbehov vad gäller bl.a. långsiktigt digitalt bevarande. När det gäller detta arbete främjar deltagande i E-dele- gationen hela den statliga förvaltningens övergång till e-förvaltning och öppen förvaltning. Bedömningen är att arbetar på ett ändamålsenligt sätt med bevarandefrågor, tillsyn och leveranser av arkivmaterial samt att myndigheten, enligt olika rapporter, är en uppskattad samarbetspartner såväl nationellt som internationellt. Övergången till digitaliserat material kräver ny teknik och nya arbetssätt. Trots det kräver myndighetens kärnverksamhet större insatser, mycket beroende på den ökande volymen moderna arkivhandlingar. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Bedömningen är att myndighetens arbete med tillgänglighetsfrågorna är tillfredställande. Viktiga insatser har gjorts för att skapa goda förutsättningar för att forskare och andra användare ska kunna få ut information ur arkivbestånden. En stor del av det mest efterfrågade materialet finns numera tillgängligt i digital form och antalet besökare ökar på myndighetens webbplatser. Utvecklingen av nya webbformulär för förfrågningar har haft stor betydelse och gett goda resultat . Inom kultursamverkansmodellen, vars syfte bl.a. är att främja regional arkivverksamhet och att bättre integrera arkivområdet i den regionala kulturpolitiken, har samarbete med de regionala folkrörelse- och näringslivsarkiven intensifierats. Regeringen bedömer att arbetar aktivt med att skapa förutsättningar för att nå ut till nya användargrupper t.ex. genom aktörer med tydliga beröringspunkter med digitalt kulturarv, såsom , Wikimedia och representanter för kulturella och kreativa näringar. 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 356 359 tkr prisnivå. 3Motsvarar 356 359 tkr prisnivå. 4Motsvarar 355 946 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till restaurering, arkivering och arkivförvaltning av kulturhistorisk, försvarsanknuten film, för statsbidrag till enskilda arkiv samt för det svenska bidraget till Europeana. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 9.6 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 6:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Anslaget minskas med till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 6:1 . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Avsnittet omfattar myndigheten . Vidare omfattas bidragen till kul- turmiljövård och kyrkoantikvarisk ersättning samt i viss utsträckning det regionala kulturmiljöarbetet som bedrivs av länsstyrelserna. Tabell 10.1 Utgiftsutveckling inom Kulturmiljö, utgiftsområde 17 7:2 Bidrag till kulturmiljövård 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Resultatredovisningen görs med utgångspunkt i målen för den nationella kulturpolitiken som beslutat (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145), se avsnitt 4.3. Resultatredovisningen görs också mot de tidigare målen för arbetet med kulturmiljön (prop. 1998/99:114, bet. 1999/2000:KrU7, rskr. 1999/2000:196). har beslutat om nya nationella mål för kulturmiljöarbetet (prop. 2012/13:96, bet. 2012/13:KrU9, rskr. 2012/13:273). I enlighet med de nya målen ska det statliga kulturmiljöarbetet främja –ett hållbart samhälle med en mångfald av kulturmiljöer som bevaras, används och utvecklas, –människors delaktighet i kulturmiljöarbetet och möjlighet att förstå och ta ansvar för kulturmiljön, –ett inkluderande samhälle med kulturmiljön som gemensam källa till kunskap, bildning och upplevelser, och –en helhetssyn på förvaltningen av landskapet som innebär att kulturmiljön tas till vara i samhällsutvecklingen. Bedömningen av det nationella och det regionala kulturmiljöarbetets verksamhet och resultat utgår från måluppfyllelsen inom centrala uppgifter såsom tillämpning av lagstiftning, bidragsgivning och arbete för att öka tillgängligheten till kulturmiljöer och kulturarvsinformation. Bedömningen utgår vidare från insatser för att främja kvalitet och förmågan att förnya och utveckla verksamheten. redovisar en omfattande och komplex verksamhet. För varje insatsområde finns ett mål för verksamheten som tydligt relaterar till kvalitativa aspekter. Genom att kvalitetsaspekterna är inarbetade i de olika del- målen stärks myndighetens samlade arbete för att främja kvalitet i verksamheten. har som sektorsmyndighet ett särskilt ansvar för att genomföra funktionshinderspolitiken, vilket t.ex. får stort genomslag i verksamheten vid myndighetens besöksmål. disponerar medel för bidrag enligt förordningen (2011:1560) om statsbidrag till kostnader för verksamheten Kulturarvslyftet. har byggt upp projektets administration, marknadsfört projektet och fördelat bidrag. har varit ett centralt stöd inom kulturmiljöområdet bl.a. genom att färdigställa vägledningar och handböcker samt genom att göra uppföljningar och utvärderingar. Arbetet har genomförts i samarbete med berörda aktörer, framför allt länsstyrelserna. redovisade i en rapport till regeringen utfallet av myndighetens beslut (2007) om föreskrifter och allmänna råd avseende verkställigheten av 2 kap. 10–13 §§ lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. som behandlar ingrepp i fast fornlämning (dnr Ku2012/1651). En vägledning om hantering av fornminnesbrott har färdigställts. Arbetet med att ta fram vägledningen har byggt på tidigare genomförda uppföljningar av länsstyrelsernas, och polisens hantering av misstänkta fornminnesbrott. avseende 4 kap. lagen om kulturminnen m.m. om de kyrkliga kulturminnena beslutades och trädde i kraft . En vägledning har tagits fram av i samarbete med , länsstyrelserna och andra berörda aktörer. För att kommunicera föreskrifter och vägledning har ett antal seminarier genomförts.