prop · H1031d18 · 2013-09-18 00:00:00 — Exempelvis anger Statskontoret att modellen medför att CSN har sämre planeringsförutsättningar än andra myndigheter, att incitament att effektivisera återbetalningsverksamheten saknas och att det är svårt att styra och kontrollera verksamheten. Statskontoret föreslår därför att finansieringsmodellen byts ut till en modell som innebär hel anslagsfinansiering. I syfte att ge CSN långsiktiga ekonomiska planeringsförutsättningar anser regeringen att nuvarande modell för finansiering bör bytas ut så snart det ekonomiska utrymmet för staten så medger. Regeringen avser att återkomma till frågan i budgetpropostionen . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 låntagaren inte ska betala denna kostnad eller endast betala en del av den, ska anslagsmedel anvisas för att täcka återstående del. 3.8.1Hanteringen av kreditförluster på upplåningskostnaden används för finansiering av studielån anpassas till budgetlagen denna del. Medel för att täcka förväntad förlust Regeringens bedömning: Budgetlagens (2011:203) bestämmelser om finansiering av förväntad förlust bör tillämpas fullt ut på nyutlåning av studielån . Förluster på äldre lån bör hanteras som genom att anslag belastas först när förlusten är konstaterad. Ränteinbetalningarna från studerande får disponeras för att betala räntekostnaderna till . Detta innebär att bruttoredovisningen av räntor avskaffas. I budgetlagen finns det bestämmelser om statens utlåning. Bestämmelserna i 6 kap. 4 och 5 §§ budgetlagen ska enligt lagens övergångsbestämmelser, i fråga om studielån enligt studiestödslagen (1999:1395), tillämpas (prop. 2012/13:1 utg. omr. 15 avsnitt 3.8.3, bet. 2012/13:UbU2, rskr. 2012/13:125). Dessa bestämmelser rör bl.a. den ränta som ska tas ut för ett lån och finansiering av förväntad förlust. har med stöd av (), och arbetat för att ta fram en modell för tillämpningen av budgetlagens bestämmelser som är effektiv och håller en hög kvalitet. Budgetlagen innehåller generella bestämmelser om den statliga utlåning som finansieras med lån i . Bestämmelserna innebär en enhetlig hantering av garantier och lån – en garanti- och kreditmodell. Kreditmodellen innebär att, precis som för garantier, den förväntade kostnaden ska beräknas innan ett lån ställs ut. Med förväntad kostnad avses upplåningskostnad för staten, förväntade förluster – hur stor del av lånet som inte förväntas amorteras – och administrativa kostnader för statens hantering av lånet. Den förväntade kostnaden debiteras låntagaren. förs till en kreditreserv i – ett räntebärande konto. När förluster uppstår täcks dessa från reserven. Bestämmelserna i budgetlagen syftar till att få en effektiv styrning av statens utlåningsverksamhet. Den största utlåningen från staten utgörs av studielånen till studerande. CSN:s fordringar för studielån uppgick till 2012. Av detta belopp utgörs av osäkra fordringar (). CSN:s ackumulerade lån i uppgick till vid utgången av 2012. En väsentlig skillnad mellan CSN:s fordran på studerande och fordran på CSN utgörs av kapitaliserade räntor, vilka inte motsvaras av någon upplåning i . En övergång till finansiering av förväntade förluster En tillämpning av budgetlagens bestämmelser för studielån innebär att statens kostnader för studielån synliggörs på budgetens utgiftssida, dels kostnaderna för kreditförluster, dels nettokostnaderna för studiemedelsräntor. Budgetlagens bestämmelser om förväntad förlust avses tillämpas fullt ut på nyutlåning medan stocken av befintliga lån hanteras som med finansiering av konstaterad förlust. Skälet till detta är att få hanterbara effekter på statens budget. De förväntade förlusterna hänförliga till stocken av lån är beräknade till vid utgången av 2012. En likvärdig hantering av förväntad förlust hänförlig till lånestocken skulle således innebära behov av motsvarande anslagsmedel. De förväntade förlusterna för nyutlåningen beräknas och anslagsfinansieras när lånen utfärdas. I praktiken fastställs en procentandel av nyutlåningen. är förlustavsättningen beräknad till av utlånat belopp. Medel för förväntade förluster förs till en kreditreserv. Reserven är räntebelagd, eftersom förlusterna beräknas i det prisläge som gällde när lånen ställdes ut. Förlusterna kommer därmed att öka nominellt över tiden, dvs. med en ränta som motsvaras av den ränta CSN får på medlen i reserven. En delad ordning mellan nyutlåning och lånestocken innebär dock vissa komplikationer för CSN. Ett antal låntagare kommer att ha lån som tagits både före och efter att de nya principerna införs. Vid konstaterad förlust behöver åtskillnad göras avseende om förlusten hanteras enligt nya eller gamla principer. För att få en hanterbar ordning bör en något förenklad hantering tillämpas. Endast ett anslag bör anvisas som underindelas i tre anslagsposter, en för konstaterade förluster på utlåning , en annan för förväntade förluster på nyutlåning och en tredje för avskrivning av återkravsfordringar. En återkravsfordran uppstår när studielån eller bidrag har beviljats och utbetalats med ett för högt belopp. De belopp som avskrivning av återkravsfordringar summerar till är dock relativt små. För konstaterade förluster förs anslagsmedel över i tolftedelar till kreditreserven. För förväntade förluster förs anslagsmedel över till kreditreserven utifrån den procentuella förlustavsättningen beräknad på utlånat belopp . Konstaterade förluster finansieras från kreditreserven. CSN ska redovisa prognoser över såväl anslagsförbrukningen som över användningen av kreditreserven, vilken påverkar nettoutlåning. För att få en överensstämmelse mellan statens fordringar på studerande och statens upplåning ska CSN ta upp lån även för kapitaliserade räntor. Denna del av upplåningen används för att finansiera räntekostnaderna i . Detta är också en förutsättning för att avskrivningarna av fordringarna mot studerande ska motsvaras av uteblivna amorteringar till , dvs. avspegla den faktiska kostnaden för staten. Den engångsvisa upplåningen vid införandet av lån för kapitaliserad ränta redovisas mot inkomsttitel. De kapitaliserade räntorna beräknas till ca vid utgången av 2013. Varaktigt ökar nettoupplåningen med årets kapitaliserade räntor. Eftersom den ökade upplåningen kommer att användas för att betala räntor, påverkas inte nettoutlåning. CSN:s befintliga modell för beräkning av befarade förluster ligger till grund för bedömningen av förväntade förluster. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 innebär ett visst avsteg från de generella modeller som börjat utvecklas inom bankerna i samråd med men tar hänsyn till det särskilda regelverk som gäller för CSN:s utlåning. För att säkerställa att tillräckliga medel avsätts till kreditreserven ska CSN beräkna den procentuella avsättning som behövs för att uppfylla kraven på ansvarsfull avsättning till kreditreserven. Budgetlagen föreskriver att det för ett lån ska tas ut en ränta som motsvarar statens förväntade kostnad för lånet. Om låntagaren ska betala en ränta som inte helt täcker dessa kostnader, ska regeringen föreslå hur mellanskillnaden ska finansieras. Kreditmodellen innebär således för studielånens del att ränteinbetalningarna från studerande får disponeras för att betala räntekostnaderna till . Detta innebär att den nuvarande bruttoredovisningen på statens budget av studiemedelsräntor avskaffas. I stället disponeras mottagna räntor från studerande för att finansiera räntan på lånen i Ett nytt anslag föreslås inrättas för finansiering av den 30-procentiga nedsättningen av låneräntan för de studerande. Räntekostnaderna hålls isär från kreditförlusterna. Sammanställning av föreslagna och beräknade anslagsförändringar vid övergång till ny förlusthantering I detta avsnitt redovisas hur de nya anslagen 1:3 Avsättning för kreditförluster och 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor förhåller sig till det tidigare anslaget 1:3 Studiemedelsräntor, vilka konsekvenser förändringarna har på statens budget och vilka tekniska justeringar som görs av utgiftstaket. Av tabell 3:15 framgår vilka belopp som förs utgifter för studiemedelsräntor. Av tabellen kan utläsas anvisat belopp för anslag 1:3 Studiemedelsräntor enligt budgetpropositionen och vilka belopp som beslutats enligt tidigare års budgetpropositioner. Anslaget påverkas direkt av förändrad nivå på 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 räntorna till , dvs. de makroekonomiska förutsättningarna påverkar anslagets storlek. Förändrad efterfrågan på studiemedel, t.ex. av demografiska skäl eller konjunktursvängningar, påverkar anslaget som volymförändringar. Beslutade och beräknade överföringar från andra anslag förekommer i viss omfattning men har ofta inte särskilt stor påverkan. Tabell 3.15 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för anslagen 1:3 Studiemedelsräntor, 1:3 Avsättning för kreditförluster och 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor Förändring till följd av: till/från andra -1 027 535 - 1 650 232 1 Varav 76 200 tkr avser konstaterade förluster hänförliga till upplåning av kapitaliserad ränta. I tabellen har tagits upp de överföringar som föreslås för att finansiera de utgifter som uppkommer på de nya anslagen 1:3 Avsättning för kreditförluster och 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor. När det gäller anslaget 1:4 Statens utgifter för studiemedelsräntor uppstår en övergångseffekt 2014 till följd av att CSN betalar ränta till kvartalsvis i efterskott. Räntan för kvartal 4, 2013, betalas och anslagsavräknas därför 2014 tillsammans med räntan för kvartal 1–3, 2014. Eftersom bruttoredovisning tillämpades belastar räntekostnaden för kvartal 4, 2013, anslaget till och för kvartal 1–3, 2014, till . belastas anslaget av räntekostnaden för lånen till . Differensen mellan behovet av medel på de två nya anslagen och det tidigare anslaget 1:3 Studiemedelsräntor visar behovet av en teknisk justering. För att inte få någon effekt på de takbegränsade utgifterna bör följande tekniska justeringar av utgiftstaket göras. 1)Uppjustering för omläggning av anslagsfinansiering från konstaterad förlust till förväntad förlust för nyutlåning. Justering görs för avsättning för förväntad förlust minskad med konstaterade förluster hänförliga till nyutlåningen . 2)Nedjustering för ändrad princip för redovisning av studiemedelsräntor på statens budget. 3)Uppjustering för ökad anslagsbelastning i fråga om konstaterade förluster hänförliga till upplåning för kapitaliserad ränta. I tabellerna 3.16–3.18 nedan framgår förväntade utgifter på de föreslagna nya anslagen och finansiering av utgifterna samt teknisk justering av utgiftstaket (se vidare denna proposition Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor avsnitt 5.4). 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.16 Teknisk uppjustering av utgiftstaket för omläggning från konstaterad förlust till förväntad förlust för nyutlåning -402,0 -414,0 -424,0 -434,0 Tabell 3.19 Totalt behov av teknisk justering -481,4 -799,4 Med anledning av den förändrade hanteringen av kreditförluster för studielån utgår 1:3 Studiemedelsräntor ur budgeten De två föreslagna anslagen redovisas i avsnitt 3.8.4 anslag 1:3 Avsättning för avsnitt 3.8.9 redovisas även lån i . Avsnittet omfattar utvecklingen av låneskulden och av studiemedelsräntan samt innehåller förslag till bemyndigande om att ta upp lån i . Tabell 3.17 Teknisk nedjustering för ändrad princip för redovisning av räntor Tabell 3.18 Teknisk uppjustering för förväntade förluster på lånestockens kapitaliserade ränta Tabell 3.20 Anslagsutveckling 1:1 Studiehjälp 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för studiehjälp i form av studiebidrag, extra tillägg och inackorderingstillägg enligt studiestödslagen (1999:1395). Anslaget får användas för utgifter för ersättning till svenska elever utomlands för vissa resor. Anslaget får användas för utgifter för kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning. Sammantaget innebär förändringarna ett totalt behov av teknisk nedjustering under utgiftstaket enligt tabell 3.19. Bestämmelser om ersättning till svenska elever utomlands för vissa resor finns i förordningen (CSNFS 1983:17) om bidrag till utlandsstuderande för dagliga resor. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Tabell 3.21 Antal studerande och genomsnittsbelopp för studiehjälp, utfall och prognos 2013–2017 Antal personer, i tusental, och tusental kronor Källa: CSN och egna beräkningar Regeringen avser att införa en särskild kostnadsersättning till elever i gymnasial lärlingsutbildning. Dessa elever har ofta extra kostnader för kost och transporter som utbildningen är förlagd till en arbetsplats. Föreslagna och beräknade anslagsförändringar Anslagsförändringar till följd av föreslagna och beslutade reformer och besparingar Som redovisats ovan avser regeringen att införa en kostnadsersättning för elever i gymnasial lärlingsutbildning , se vidare under utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning avsnitt 4.5.4. Regeringen föreslår därför att anslaget ökas med 2014. Det beräknas öka med 2015, 2016 och med 2017. Det under utgiftsområde 16 Utbildning och pedagogisk verksamhet föreslås minska med motsvarande belopp. Regeringen aviserade i budgetpropositionen att försöksverksamheten med ett fjärde tekniskt år i gymnasieskolan byggt på det tekniska programmet skulle förlängas . Utgifterna för studiehjälp beräknades öka med 2015. Regeringen anser att verksamheten bör permanentas . Detta beräknar öka utgifterna med 12 miljoner kronor 2015, 2016 och 2017. Anslagsförändringar till följd av förändrade volymer av de elever som avslutar årskurs 9 påbörjar gymnasieskolan . Andelen var ungefär lika stor för kvinnor som för män. Ytterligare ett antal påbörjar gymnasiestudier nästföljande år. Utgifterna för studiehjälp är därför främst beroende av utvecklingen av befolkningen i åldern 16–. Befolkningsframskrivningar från visar att antalet ungdomar i aktuella åldrar nådde sin topp och kommer att minska med –2017. Diagram 3.16 Folkmängd 16–2011 och 2012 samt prognos 2013–2017 Mot denna bakgrund bedöms utgifterna minska såväl för studiebidraget och inackorderingstillägget som för det extra tillägget. Sammantaget bedöms utgifterna minska med ca . beräknas utgifterna minska med 224,0, 239,4 respektive jämfört med vad som har anvisats . Tabell 3.22 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:1 Studiehjälp Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Regeringen föreslår att 3 anvisas under anslaget 1:1 Studiehjälp . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till 3 , 3 respektive 3 . Tabell 3.23 Anslagsutveckling 1:2 Studiemedel 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 22 379 247 tkr avser statlig ålderspensionsavgift . Beloppet har minskats med 209 504 tkr som avser regleringsbelopp . Anslaget får användas för utgifter för studiemedel i form av studiebidrag och tilläggsbidrag enligt studiestödslagen (1999:1395). Anslaget får användas för utgifter för statlig ålderspensionsavgift för studiebidrag enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Anslaget får användas för utgifter för retroaktiva 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 utbetalningar av vissa former av studiestöd som upphört. Bestämmelser om statlig ålderspensionsavgift för studiebidrag finns i förordningen (1998:1512) om statliga ålderspensionsavgifter m.m. Studiemedlen är till övervägande del rättighetsstyrda och därför är utgifterna framför allt beroende av antalet studerande som deltar i en studiestödsberättigande utbildning och ansöker om och beviljas studiebidrag och tilläggsbidrag. Dessutom påverkas utgifterna av beslut om t.ex. nya utbildningsplatser eller höjda bidragsbelopp. Därutöver påverkas utgiftsnivån av de studerandes studietakt, studietid och uppgivna inkomster som överstiger fribeloppsgränserna. Utgifterna påverkas också av den allmänna prisutvecklingen i samhället genom att studie- och tilläggsbidraget är indexerat med prisbasbeloppet. Tabell 3.24 Antal studerande och genomsnittsbelopp för studiemedel, utfall , prognos 2013 och beräknat –2017 Antal personer, i tusental, och tusental kronor 1 Exklusive statlig ålderspensionsavgift. Källa: CSN och egna beräkningar. Regeringens förslag: Fribeloppet, dvs. den högsta inkomst en studerande får ha per kalenderhalvår utan att studiemedlen minskas, ska höjas med ca per kalenderår räknat års nivå. Den nya fribeloppsnivån ska gälla . Studiestödslagen (1999:1395) ska ändras i enlighet med detta. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Ärendet och dess beredning CSN har under beredningen av ärendet beretts tillfälle att yttra sig över förslaget och har inte haft några invändningar. Skälen för regeringens förslag I syfte att ge studerande ökade möjligheter till förbättrad ekonomi genom inkomster utöver studiemedlen föreslår regeringen att det s.k. fribeloppet ska höjas fr.o.m. . Fribeloppet höjdes (prop. 2009/10:1 utg.omr. 15, bet. 2009/10:UbU2, rskr. 2009/10:127) i enlighet med förslag av den studiesociala kommittén i betänkandet Stärkt stöd för studier (SOU 2009:28). En höjning av fribeloppet underlättar omställning genom att ekonomiskt underlätta för yrkesverksamma att studera vidare. Att ge fler studerande än ekonomiska incitament att arbeta vid sidan av halvår föreslås öka från av prisbasbeloppet räknat utifrån Fribeloppsnivåerna är knutna till studieomfattning och ska anpassas därefter. Studiestödslagen föreslås ändras i enlighet med ovanstående. Regeringens lagförslag finns i avsnitt 2.1. Regeringens förslag: Den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel höjs från till . Nedtrappningen i rätten att låna inom studiemedelssystemet ska ske . De nya åldersgränserna ska gälla för studier som bedrivs . Studiestödslagen (1999:1395) ska ändras i enlighet med detta. Ärendet och dess beredning har i sitt betänkande Åtgärder för ett längre arbetsliv (SOU 2013:25) föreslagit bl.a. att den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel inom studiemedelssystemet höjs från till och att den s.k. lånetrappan börjar såsom men förlängs med . Vidare har CSN under beredningen av ärendet beretts tillfälle att yttra sig över regeringens förslag och har inte haft några invändningar. En majoritet av remissinstanserna, bl.a. CSN, Universitets- och högskolerådet, och Studentråd, tillstyrker eller har inga invändningar mot utredningens förslag. Kommuner och Landsting och CSN anser att förslaget om höjda åldersgränser förbättrar möjligheterna till ett livslångt lärande. CSN anser att det är rimligt att hålla nere antalet låneveckor när låntagarna blir äldre. och instämmer i huvudsak med utredningens förslag men anser att studiefinansieringen för äldre hade kunnat vara ännu generösare. Skälen för regeringens förslag Från samhällsekonomisk synpunkt är studier ofta att föredra framför studier senare i livet. I många fall finns det dock goda skäl att studera även efter ungdomsåren. En höjd övre åldersgräns för rätt till studiemedel och därmed förbättrade möjligheter att finansiera sin utbildning kan därför anses gynna såväl den enskilde som samhället. Den enskilde får bättre möjligheter att finansiera sina studier, och samhället drar nytta av att individen fortsatt kan vara en tillgång på arbetsmarknaden. I dagens samhälle där krav ställs på kompetensutveckling under i princip hela yrkeslivet är det viktigt att möjligheter till finansiering av studier finns jämförelsevis högt upp i åldrarna. dagens åldersgräns för rätt till studiemedel, återstår för de flesta personer fortfarande av aktiv yrkesverksamhet. Under en så är det troligt att individen kan behöva genomgå någon form av utbildning för att kunna ställa om till de krav som ställs i arbetslivet. Det är därför rimligt att det finns möjligheter att utbilda sig både inom sitt yrke och för en ny yrkesinriktning även för den som är något äldre. Regeringen föreslår därför att den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel höjs och att studiemedel ska kunna lämnas t.o.m. det kalenderår då den studerande fyller . har föreslagit att åldersgränsen inom studiemedelssystemet höjs till mot bakgrund av utredningens förslag om att anställda får utökad rätt att kvarstå i tjänst och att den lägsta åldern för pensionsuttag höjs. Regeringen instämmer, likt en majoritet av remissinstanserna, i att rätten att finansiera studier med studiemedel ska utökas för att möjliggöra för fler att arbeta längre. En höjd åldersgräns stärker arbetslinjen då hinder för omskolning undanröjs. Regeringen anser emellertid att en höjning av åldersgränsen till är mer rimlig. Eftersom därefter återstår i arbetslivet och eftersom intresset för studier, och därmed behovet av studiestöd, avtar finns det dock inte skäl att höja åldersgränsen utöver detta. Enligt nuvarande bestämmelser sker en begränsning i rätten till studielån . Motivet till den s.k. lånetrappan är bl.a. att skuldsättningen för personer med kort återbetalningstid inte ska bli alltför hög. Med anledning av förslaget om en höjd åldersgräns för rätt till studiemedel anser regeringen också att det är rimligt att lånetrappan flyttas fram med , dvs. motsvarande höjningen av åldersgränsen. Regeringen föreslår därför att en nedtrappning i rätten att låna inom studiemedelssystemet ska ske . Till skillnad från vad utredningen föreslagit anser regeringen att ingen nedtrappning ska vid 45 och . Förslaget innebär utökade möjligheter för äldre studerande att finansiera sina studier med studielån som skuldsättningen inte blir för hög för den enskilde. Studiestödslagen föreslås ändras i enlighet med ovanstående. Berörda föreslagna paragrafer (3 kap. 3 och 9 §§) utformas vidare så att de upplyser om att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar vissa ytterligare föreskrifter. Regeringens bedömning: Den tillfälliga satsningen på arbetslösa ungdomar i åldern 20–som saknar fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning bör förlängas, så att dessa ungdomar under vissa förutsättningar kan få den högre bidragsnivån inom studiemedlen även för studier på grundläggande eller gymnasial nivå som påbörjas . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 15 Ärendet och dess beredning I budgetpropositionen (prop. 2012/13:1 utg. omr. 15, bet. 2012/13:UbU2, rskr. 2012/13:125) gjorde regeringen bedömningen att den tillfälliga satsningen på arbetslösa ungdomar i åldern 20–som saknar fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning bör förlängas, så att dessa ungdomar under vissa förutsättningar kan få den högre bidragsnivån inom studiemedlen även för studier som påbörjas . Regeringen har därefter beslutat om ändringar i studiestödsförordningen (2000:655) i enlighet med detta. CSN har under beredningen av ärendet beretts tillfälle att yttra sig över bedömningen och har inte haft några invändningar. Skälen för regeringens bedömning Regeringen anser att det finns ett fortsatt behov av att stimulera arbetslösa ungdomar utan fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning att återgå till studier, eftersom dessa ungdomar har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. Regeringen anser därför att den tillfälliga satsningen som gör det möjligt för arbetslösa ungdomar i åldern 20–att kunna få den högre bidragsnivån inom studiemedlen bör förlängas med . Det innebär att arbetslösa ungdomar som saknar fullständig grundskole- eller gymnasieutbildning bör kunna få den högre bidragsnivån även för studier på dessa nivåer som påbörjas . Endast de ungdomar som är inskrivna i jobbgarantin för ungdomar eller jobb- och utvecklingsgarantin och som har avbrutit sina studier bör omfattas av den tillfälliga satsningen. Som bör studiemedel med den högre bidragsnivån kunna lämnas till dess att slutbetyg ges på grundläggande nivå, gymnasieexamen ges på gymnasial nivå eller studieomdöme ges från folkhögskola, dock längst . Studiemedel med den högre bidragsnivån lämnas inom ramen för anvisade medel och i den ordning som ansökningarna kommer in till CSN. Studiestödsförordningen bör ändras i enlighet med detta.