prop · H1031d8 · 2013-09-18 00:00:00 — Bl.a. har cirka 40 av det cirka 350 som lämnat sina anställningar som kontinuerligt tjänstgörande valt att bli tjänstgörande. Rekryteringen av tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän har inte följt samma positiva utveckling. I avvaktan på ikraftträdandet av lagen (2012:332) om vissa försvarsmaktsanställningar tecknade Försvarsmakten ömsesidiga, icke bindande avsiktsförklaringar, s.k. interimskontrakt, med cirka 4 800 tidigare värnpliktiga. Målet att rekrytera 2 500 av dessa uppnåddes inte. Vid utgången av 2012 hade Försvarsmakten rekryterat cirka 1 600 tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän. var antalet cirka 1 900. var antalet sökande till grundläggande militär utbildning 3 679 kvinnor och 15 807 män till cirka 3 000 utbildningsplatser. Antalet antagna var 538 kvinnor och 2 285 män. Andelen kvinnor som sökt och som antagits till utbildningen var . Försvarsmakten har fortsatt sitt arbete med att utveckla den militära grundrekryteringen med syftet att korta ledtiderna för de sökande och därigenom effektivisera urvalsprocessen. Arbetet sker i nära samverkan med Totalförsvarets rekryteringsmyndighet. Den utvecklade rekryteringsprocessen, inklusive ett utvecklat tekniskt stödsystem bedöms kunna införas . Försvarsmakten har vidare vidtagit åtgärder för att öka andelen kvinnor och individer med utomeuropeisk kulturell och språklig kompetens inom myndigheten. Försvarsmakten har tillsammans med Arbetsförmedlingen genomfört ett projekt i syfte att öka intresset för och kunskapen om Försvarsmakten för individer med utomeuropeisk bakgrund och att denna målgrupp i förlängningen söker anställning i Försvarsmakten. En förberedande militär grundutbildning som vänder sig till målgruppen genomfördes . I proposition 2011/12:115 redovisade regeringen, förutom förslag till en ny lag om vissa försvarsmaktsanställningar, sin bedömning i en rad frågor om soldatanställningar inom Försvarsmakten. (Fö, nr 5)uppdrog 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 regeringen åt Försvarsmakten att redovisa sina överväganden och åtgärder med anledning av dessa bedömningar. redovisade Försvarsmakten uppdraget, som gällde rekrytering och information, vissa arbetsgivarfrågor samt civilt meritvärde. Regeringen konstaterar att Försvarsmakten redan genomfört eller planerar att genomföra de åtgärder regeringen redovisade i propositionen. Det gäller bl.a. följande: -att tillsammans med Myndigheten för samhällsskydd och beredskap utarbeta material om försvaret och krisberedskapen för skolundervisningen, -att utarbeta former för en kontinuerlig dialog med den nya personalkategorin gruppbefäl, soldater och sjömän, -att inrätta en särskild funktion vid Högkvarteret för arbetsgivarrelationer, -att inrätta s.k. försvarsmaktsråd på flera orter över hela landet, -att inrätta en funktion för meritbedömning och certifiering, -att utveckla det civila meritvärdet, och -att möjliggöra för lämpliga gruppbefäl, soldater och sjömän att utbilda sig till specialistofficer. I fråga om att inrätta en grupp med avtalsparterna om sociala villkor för gruppbefäl, soldater och sjömän menar myndigheten att detta i första hand bör hanteras inom ramen för det befintliga samverkansavtalet mellan Försvarsmakten och arbetstagarorganisationerna. Härutöver redovisar Försvarsmakten att beslutat föreskrifter om studieuppehåll, anstånd m.m. för kategorin gruppbefäl, soldater och sjömän. Det införda tvåbefälssystemet medför ett pågående förändringsarbete inom Försvarsmakten. har cirka 340 nyutexaminerade yrkesofficerare anställts. Av dessa var cirka 200 specialistofficerare och cirka 140 officerare. Andelen kvinnor bland de nyexaminerade officerarna uppgick till , bland specialistofficerarna var andelen kvinnor . Den antalsmässiga obalansen mellan officersbefattningar och officerare samt mellan officerare och specialistofficerare kvarstår. Till dess att antalet grundutbildade specialistofficerare svarar mot myndighetens behov fortsätter Försvarsmakten att placera officerare på de vakanta specialistofficersbefattningarna. är cirka 3 350 officerare och cirka 1 100 grundutbildade specialistofficerare placerade på specialistofficersbefattningar. Antalet officerare överstiger behoven i förhållande till Försvarsmaktens planering i såväl budgetunderlaget som 2014. Det finns också en kompetensmässig obalans i förhållande till insatsorganisationens storlek och uppgifter. har cirka 30 officerare lämnat Försvarsmakten med hjälp av myndighetens karriärväxlingsverktyg. Antalet reservofficerare överskrider Försvarsmaktens planerade behov i såväl budgetunderlaget som 2014. har reservofficerssystemet haft ett begränsat inflöde, resultatet av detta är en ogynnsam ålders- och kompetensstruktur. har myndigheten anställt cirka 290 reservofficerare, varav andelen kvinnor uppgick till . Cirka 890 reservofficerare har avslutat sin anställning, varav cirka 680 sagts upp på grund av arbetsbrist då de tackat nej till internationell arbetsskyldighet. I propositionen Modern personalförsörjning för ett användbart försvar (prop. 2009/10:160) redovisade regeringen en samlad svensk veteransoldatpolitik. I budgetpropositionen (prop. 2011/12:1, utg. omr. 6) redovisade regeringen hur denna politik genomförs. Veteransoldatpolitiken har i allt väsentligt genomförts. invigde H.M. Konungen minnesmonumentet för alla veteraner på i . beslutade regeringen direktiv för en särskild utredare att utreda en utvidgad frivillig försvarsverksamhet som även omfattar stöd till anhöriga och veteransoldater (dir. 2011:103). Utredaren skulle föreslå hur den frivilliga försvarsverksamheten skulle kunna utvidgas till att innefatta verksamhet för anhöriga till den tjänstgörande personalen och till veteransoldater. beslutade regeringen tilläggsdirektiv till den nämnda utredningen (dir. 2012:83). Utredaren fick i uppdrag att även följa det pågående genomförandet av den svenska veteransoldatpolitiken och bedöma om den behöver utvecklas vidare och om veteranperspektivet bör omfatta veteraner 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 efter annan internationell verksamhet än militär, t.ex. kustbevakningspersonal, personal vid räddnings- och katastrofinsatser, polispersonal och hälso- och sjukvårdspersonal. Uppdraget ska redovisas . Utredningen lämnade i delbetänkande förslag att statligt bidrag ska kunna ges till veteran- och anhörigorganisationer. Utredningens förslag bereds inom . Frivillig försvarsverksamhet är en viktig del av Försvarsmaktens förmåga, och därmed möjlighet att uppfylla målen för Försvarsmaktens verksamhet. Frivillig försvarsverksamhet har genomförts utifrån Försvarsmaktens behov och målsättningarna för genomförd verksamhet har uppnåtts. Verksamheten har genomförts bl.a. i form av vinterutbildningar, ungdomskurser, instruktörs-utbildningar och grundläggande soldatutbildning för frivilliga. Regeringen bedömer att de frivilliga försvarsorganisationerna har bidragit till att höja Försvarsmaktens förmåga. De frivilliga försvarsorganisationerna har fått organisationsstöd (organisations- och verksamhetsbidrag) inom ramen för anslag 1:1 Förbandsverksamhet och beredskap. Organisationsstödet uppgick till och gick bl.a. till administrativ basverksamhet, rekrytering syftande till nuvarande och kommande uppdrag samt till verksamhetsutveckling. De högst som Försvarsmakten disponerade för uppdragsersättning till de frivilliga försvarsorganisationerna för deras utbildningsverksamhet m.m. har förbrukats. Försvarsmakten inrättade Särskilda operationsgruppen som en egen organisationsenhet inom grundorganisationen i enlighet med uppdrag i myndighetens regleringsbrev . inrättades det nordiska gendercentret NCGM (in Military Operations) vid , Livgardet i . NCGM utvecklar internationell standard för utbildning i genderfrågor för militär personal som ska tjänstgöra i fält och för speciella gender- rådgivare i internationella insatser. NCGM genomför också utbildningar i enlighet med dessa standard. Försvarsmaktens totala hyreskostnader uppgick till och 2011 till . Antalet inkomna s.k. vindkraftremisser som Försvarsmakten yttrat sig över har sjunkit . var det 1 083 remisser, 2011 1 132 remisser, 2010 1 372 remisser och 2009 1 667 remisser. Andelen remisser i tidigt skede – tidiga förfrågningar från en exploatör – har minskat. Däremot har antalet remisser inför beslut i bygglovs- och miljöprövningsärenden ökat betydligt. För av alla ärenden har Försvarsmakten inget att erinra. Regeringen anförde i budgetpropositionen att det är angeläget att berörda intressenter vidtar åtgärder i syfte att nå en ökad förståelse och samexistens. Försvarsmakten lämnade en redovisning avseende de åtgärdsförslag () lämnat i sin rapport om en internationell jämförelse av vindkraftsutbyggnad i anslutning till militära flygplatser. Försvarsmakten framförde att militär flygning i anslutning till flygplatser skiljer sig från civil flygning. Försvarsmaktens piloter måste kunna starta och landa under fred, kris och krig. Detta ställer krav på att piloterna måste kunna flyga lågt och hinderfritt i anslutning till flygplatsen under alla väderförhållanden. Av redovisningen framgår också att Försvarsmakten regelbundet informerar länsstyrelserna och kommunerna om sitt uppdrag, kommunikations- och sensorsystem och flygverksamheten. Myndigheten samverkar med och i frågor om riksintresseområden och medverkar i kommunernas översiktsplanering. Försvarsmakten deltar också i vindkraftskonferenser. Försvarsmakten har utrett frågor om de s.k. MSA-ytorna (Minimum Safe Altitude) runt de militära flygplatserna. har Försvarsmakten fattat beslut om interna riktlinjer för hantering av dessa frågor. Det är enligt Försvarsmakten också nödvändigt att på ett samlat sätt kartlägga befintliga och 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 planerade vindkraftverk och andra höga objekt. Myndigheten har utvärderat databasen , som anses ha potential, men inte vara tillräckligt kvalitetssäkrad. Försvarsmakten redovisar också det samarbete som skett på avseende komplettering av befintlig väderradar för att möjliggöra etablering av vindkraft. Försvarsmakten fortsätter att utveckla sina yttranden till enskilda och myndigheter i bygglovs- och miljöprövningsprocesserna. Rationaliseringar i fastighets- och lokalbeståndet redovisade Försvarsmakten resultatet av regeringens uppdrag om fortsatta rationaliseringar i grundorganisationen och om kartläggning av fastighets- och lokalbehovet. Myndigheten anpassar löpande verksamheten inom ramen för den befintliga organisationsstrukturen. Rationaliseringarna i grundorganisationen är också kopplade till försvarsmaktsplaneringen. Kartläggningen av det faktiska fastighets- och lokalbehovet har sin grund i betänkandet SOU 2011:31. Försvarsmakten anser att konsekvenserna av det nya personalförsörjningssystemet måste bli mer kända innan myndigheten kan avveckla fastigheter som skulle kunna vara övertaliga. Sådana fastigheter måste också vara avskiljbara. Regeringen konstaterar att Försvarsmakten bedömer att det kan finnas överkapacitet avseende lokalyta i , , , och . Frågan har behandlats av som lämnade sitt betänkande (SOU 2013:61). 3.2.4.3 Materiel och anläggningar Regeringen har fortsatt att reformera försvaret i enlighet med inriktningen i den antagna propositionen Ett användbart försvar (prop. 2008/09:140, (bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292). Som ett led i reformen har regeringen föreslagit åtgärder för att effektivisera och rationalisera försvarslogistiken i proposition 2011/12:86 En sammanhållen försvarslogistik, (bet. 2011/12:FöU9, rskr. 2011/12:291). har bemyndigat regeringen att besluta om försvarslogistikens framtida utformning, i enlighet med propositionen. Genom att effektivisera och rationalisera verksamheterna inom försvarslogistiken frigörs resurser till förbandsverksamheten och uppbyggnaden av insatsorganisationen. Mot denna bakgrund har , i enlighet med regeringens uppdrag, verksamheterna Förråd, Service och Verkstäder överförts från Försvarsmakten till . Vidare har Försvarsmakten och fått i uppdrag att organisera materiel- och logistikförsörjningen med en tydligare och effektivare uppgifts- och ansvarsfördelning mellan Försvarsmakten som beställare och som leverantör. Försvarsmakten och har redovisat att delar av beslutade rationaliseringar kan bli svåra att genomföra och pekar på att detta riskerar leda till att medel inte kan frigöras i den omfattning som behövs för den fortsatta försvarsreformen. Regeringen har, via kvartalsvisa uppföljningar, följt hur de båda myndigheterna genomfört sina uppdrag att rationalisera försvarslogistiken. Den Europeiska Kommissionen tillsatte 2011 en arbetsgrupp för försvarsindustri- och försvarsmarknadsfrågor. Arbetsgruppens arbete resulterade i ett meddelande , vilket kommer att utgöra ett viktigt ingångsvärde i arbetet inför Europeiska Rådet , där säkerhets- och försvarsfrågor ska diskuteras. En betydande del av arbetet inom den Europeiska Försvarsbyrån (, ) och Sexnationerssamarbetet (det s.k. Letter of Intent/Framework Agreement ) har ägnats åt att påverka detta arbete. Därutöver har arbetet med gemensam produktion och nyttjande av försvarsförmågor (s.k. pooling & sharing) fortsatt. Bland annat fattade försvarsministrarna inom ramen för EDA:s beslut om en frivillig uppförandekod vid sitt möte . Deltagande inom olika materielrelaterade Natoforum har fokuserat på insatser, multinationella samarbeten och interoperabilitetshöjande åtgärder. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Det bilaterala samarbetet har fortgått enligt plan och bidragit till en kostnadseffektiv materielförsörjning i enlighet med de beslutade principerna för materielförsörjningen försvarspolitiska inriktningsproposition (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292). Regeringen har följt myndigheternas arbete avseende prioritering av vilka materielsamarbeten engagerar sig i. Regeringen konstaterar att deltagandet i internationella samarbeten som syftar till utveckling av ny materiel är fortsatt restriktivt. I enlighet med vad uppdragit, utvecklade regeringen resultatredovisningen av beslutade och beställda anskaffningsobjekt ytterligare i budgetpropositionen . Regeringen redovisade även avsikten att, givet bedömning, återkomma till i kommande budgetproposition med en redovisning av ett utökat antal anskaffningsobjekt. Vid riksdagsbehandlingen av budgetpropositionen tillkännagav som sin mening att objektsramar för materiel och en särskild objektsram för uppgraderingen av JAS 39 bör införas (bet. 2012/13:FöU1, rskr. 2012/13:93). har även tillkännagivit för regeringen vad anfört om bl.a. redovisning för av förändringar i Försvarsmaktens förmåga (bet. 2012/13:FöU5, rskr. 2012/13:192). Därtill har i granskningsbetänkande 2012/13:KU20 uttalat sig över beredningen av besparingar inom försvarets materielförsörjning. Mot bl.a. denna bakgrund har regeringen vidtagit ett flertal åtgärder för att öka den långsiktiga strategiska styrningen av Försvarsmaktens materielförsörjning. beslutade regeringen om direktiv för en särskild utredare att lämna förslag på en förändrad beslutsprocess för investeringar i försvarsmateriel (dir. 2013:52). Vidare utvecklas resultatredovisningen av materielförsörjningen ytterligare i förevarande budgetproposition. Redovisningen baseras på Försvarsmaktens och gemensamt redovisade information avseende vissa beslutade anskaffningsobjekt. I och med den utvecklade resultatredovisningen av beslutade och beställda anskaffningsobjekt, anser regeringen att krav på regeringens redovisning har uppfyllts. Regeringen har med stöd av godkännande (prop. 2012/13:1, bet. 2012/13:FöU1, rskr. 2012/13:93) fattat beslut om utveckling av JAS 39 E och ombyggnation av 60 flygplan JAS 39 C/D till JAS 39 E. Försvarsmakten och har lagt nödvändiga beställningar till , som i sin tur har ingått avtal med leverantören om en samlad beställning för att tillmötesgå och gemensamma behov. Därmed möjliggörs en kostnadseffektiv gemensam anskaffning, vilket enligt regeringens tidigare redovisade bedömningar innebär att Försvarsmaktens krav på stridsflygets framtida operativa förmåga kan tillgodoses. Förhandlingarna mellan och avseende den bilaterala försäljningen har fortsatt . I anslutning till dessa förhandlingar pågår även förhandlingar om en interimslösning bestående av elva stycken JAS 39 C/D för det schweiziska flygvapnet att hyra intill dess att JAS 39 E har levererats. Försvarsmakten har bedömt att konsekvenserna för den operativa förmågan är marginella och att flygplanen därför kan avvaras . För det fall att eller annan nation väljer att inte beställa anskaffning av minst 20 stycken JAS 39 E/F, kan beslut om avbeställning av verksamheten fattas . En grundläggande utgångspunkt för statens exportstöd är att exporten godkänns av ansvarig exportkontrollmyndighet samt att exporten bidrar till förvarets långsiktiga förbands- och förmågeuppbyggnad. Efterfrågan på de statliga aktörernas medverkan fortsätter att öka. De växande behoven har lett till krav på hårdare prioriteringar inom ramen för exportstödsverksamheten. har förhandlat om anskaffning av Gripen. Vidare har ingått avtal om förlängning av nuvarande leasingavtal avseende Gripen. Förhandlingar har även genomförts med 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 i syfte att förlänga nuvarande leasingavtal avseende Gripen. hade sitt andra hela verksamhetsår 2012. Myndigheten har företrätt staten vid försäljning och i vissa mellanstatliga avtal. En fortsatt uppbyggnad av myndighetens organisation och verksamhet har skett parallellt med att exportfrämjande verksamhet bedrivits. 3.2.4.5 Forskning och utveckling Kunskapsöverföringar till insatsorganisationen har fortsatt. Försvarsmakten redovisar i årsredovisningen åtgärder som bidragit till säkerheten för Försvarsmaktens personal i , t.ex. utbildning inför rotation i insatsområdet i metoder för provtagning, explosivämnesanalys etc. samt operativt stöd avseende telekrigfrågor och analyser av vapentekniska hot i insatsområdena. har man arbetat med att anpassa verksamheten till den ekonomiska ram som gäller . Regeringen bedömer resultatet som tillfredsställande i förhållande till inriktningen i budgetpropositionen 2012. Där framhölls att ambitionerna vad gäller forskning och utveckling borde kunna minskas och att besparingarna borde kunna användas för att påskynda genomförandet av försvarsreformen. Regeringen angav vidare att den såg positivt på samarbete mellan civil och militär forskning då det kunde leda till kostnadseffektivitet inom båda sektorerna. Försvarsmakten beskriver i sin årsredovisning flera forskningsprojekt som genomförs tillsammans med den civila sektorn. Här nämns bl.a. det Nationella Flygtekniska Forskningsprogrammet (NFFP), ett samarbete mellan Försvarsmakten, och industrin, som visat mycket bra resultat. Forskningen avseende kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära ämnen (CBRN) har bidragit till utvecklingen av samlade kompetens och förmåga inom hela spannet av händelser från förebyggande insatser till konsekvenshantering efter en händelse med dessa ämnen. Kompetensen har varit betydelsefull för svensk förmåga till oberoende bedömningar vid olika internationella skeenden . Anslaget 1:5 Forskning och teknikutveckling har överskridits med . Underskottet planerar Försvarsmakten att täcka . Försvarsunderrättelseverksamhet bedrivs av Försvarsmakten, , och . Försvarsmakten har genom den militära underrättelse- och säkerhetstjänsten (MUST) bedrivit försvarsunderrättelseverksamhet och tagit fram efterfrågade underlag för regeringens, och Försvarsmaktens samt andra myndigheters behov. MUST har vidare lämnat stöd till underrättelsefunktionen i EU (EU SITCEN). har bedrivit försvarsunderrättelseverksamhet och tagit fram efterfrågade underlag för regeringens, och Försvarsmaktens behov. En fortsatt utveckling och anpassning av verksamheten har skett till den nya lagstiftningen om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet som trädde i kraft samt till de ändringar och tillägg till denna som trädde i kraft . Stöd till Försvarsmaktens internationella insatser har varit en mycket viktig uppgift för . och har inom sina kompetensområden också bidragit till försvarsunderrättelseverksamheten. Det är regeringens bedömning att försvarsunderrättelsemyndigheterna uppfyller de av regeringen ställda kraven samt att samarbetet mellan myndigheterna har fortsatt vidareutvecklats på ett positivt sätt. Nationell samverkan till skydd mot allvarliga IT- hot (NSIT) mellan Säkerhetspolisen, Försvarsmakten (MUST) och som påbörjades är ett exempel på myndighetsöverskridande samverkan. Försvarsunderrättelsedomstolen har fortsatt arbetet med att utforma och säkerställa arbetsmetoder och rutiner för en effektiv och rättssäker för prövning av tillståndsärenden. Genom att även Säkerhets- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 polisen och åter kan inrikta signalspaning har domstolen arbetat med att identifiera vilka åtgärder som krävs för att på ett effektivt och rättssäkert sätt även kunna hantera ansökningar som avser nämnda myndigheters behov av signalspaning. Processen för tillståndsärenden, som domstolen lagt ned ett omfattande arbete på att tillskapa, fungerar enligt regeringens bedömning väl och tillgodoser kraven på effektivitet och rättssäkerhet. Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten (Siun) har fokuserat verksamheten på dess uppgift som kontrollmyndighet enligt lagen (2008:717) om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet samt att försvarsunderrättelseverksamheten följer den inriktning regeringen har fastställt. Siun har genomfört 22 granskningar och fyra kontroller på enskilds begäran om den enskildes meddelanden har inhämtats vid signalspaning. Siun har också hanterat ett ärende initierat av . Kontrollverksamheten resulterade i tre synpunkter. Två av dessa synpunkter riktade sig till Försvarsmakten och en synpunkt till . Kontrollverksamheten har inte föranlett Siun att framföra några synpunkter till regeringen eller lämna över några ärenden till någon annan myndighet. Enligt regeringens bedömning visar Siuns genomförande av inspektioner och att dessa i förekommande fall resulterar i synpunkter att systemet fungerar på det sätt regelverket föreskriver. De åtgärder som vidtas med anledning av Siuns synpunkter bidrar till ett effektivare genomförande av lagstiftningen. Det är således regeringens bedömning att Försvarsunderrättelsedomstolen och Siun på ett fullgott sätt har genomfört den verksamhet som åligger dem. lämnade regeringen en skrivelse till med rapport om integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamheten (skr. 2012/13:59 Integritetsskydd vid signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet). I skrivelsen konstaterar regeringen att signalspaningsverksamheten vid bedrivs i enlighet med lagstiftningens intentioner och med respekt för den enskildes integritet. har förutom revision av årsredovisningen även utfört löpande granskningar . Granskningarna har resulterat i ett antal iakttagelser, främst avseende Försvarsmakten och brister i bl.a. resultatredovisningen, kostnader för personal samt i den interna styrningen och kontrollen. Försvarsmakten har svarat på iakttagelser. Regeringen har uppmärksammat iakttagelser och myndighetens bedömning gällande den interna styrningen och kontrollen och kommer, i dialog med Försvarsmakten, fortsatt följa myndighetens arbete med att komma tillrätta med bristerna. 3.4.1.1 Beredskap och insatser nationellt Försvarsmakten ska upprätthålla nationell beredskap och förmåga att hävda den territoriella integriteten i enlighet med beslutade beredskapskrav. Svenskt sjöterritorium och luftrum ska kontinuerligt övervakas och incidentberedskap ska upprätthållas. Med tillgängliga och användbara förband ska Försvarsmakten med befintliga förmågor och resurser bistå det övriga samhället och andra myndigheter vid behov. Försvarsmaktens stöd till övriga samhället