prop · H1031d19 · 2013-09-18 00:00:00 — För att öka varje elevs förutsättningar att uppnå de nationella målen för utbildningen, oavsett kön eller bakgrund, pågår satsningar på jämställdhet i skolväsendet. Regeringen har vidare uppdragit åt att genomföra insatser för en förstärkt elevhälsa. Uppdraget omfattar bl.a. statsbidrag till personalförstärkningar och utbildningsinsatser och stödmaterial för elevhälsans personal. Elevernas rätt till särskilt stöd har genom den nya skollagen stärkts. Nya läroplaner med tydligare kursplaner och tydligare kunskapskrav i och motsvarande skolformer samt förbättrad uppföljning genom fler nationella ämnesprov, en ny betygsskala med flera steg och införandet av betyg från årskurs 6 är ytterligare reformer som genomförts eller kommer att genomföras . Regeringen har även infört försöksverksamhet med spetsutbildningar inom vissa ämnesområden i både grund- och gymnasieskolan. Syftet är att ge eleverna möjlighet till fördjupning och breddning i ett eller flera ämnen. Flera av statens insatser riktar sig till de elever som har svårast att nå målen. En ny speciallärarutbildning har införts. Inom lärarfortbildningssatsningen läser en stor andel av deltagarna kurser i specialpedagogik. Även statsbidraget till förstärkning av basfärdigheterna läsa, skriva och räkna riktar sig främst till de elever som har svårast att nå godkända resultat. Antalet elever som engagerats i Skapande skola har ökat med drygt 100 000 . uppdrag att sprida goda exempel och Statens kulturråds förankringsarbete bör ytterligare kunna etablera satsningen. visar på en oroväckande utveckling som regeringen och samhället i stort bör uppmärksamma. Det gäller främst de tydliga belägg som finns för att de unga generationernas läsfärdighet försämrats. En av våra stora demokratiska utmaningar framöver, är att öka barns och ungas läsförmåga samt sprida läslust och kunskap om litteratur. Det krävs breda insatser både inom och utanför skolans område. Ungefär hälften av den svenska arbetskraften har högst gymnasial utbildning. Därför har den grundläggande gymnasiala yrkesutbildningen betydelse för den nationella kompetensförsörjningen. Många arbetsgivare uppger att de har svårt att rekrytera rätt personal. råder hög arbetslöshet bland ungdomar. Kvaliteten på yrkesutbildningen är avgörande för att förbättra matchningen och underlätta ungdomars etablering på arbetsmarknaden. beskriver i lägesbedömningen (rapport 387) att antalet elever inom yrkesutbildningen minskar. Myndigheten konstaterar att detta dels kan få negativ påverkan på matchningen mellan utbud och efterfrågan på yrkeskompetens inom delar av arbetsmarknaden, dels kan det leda till ett minskat utbud av yrkesutbildning. Intresset för gymnasial yrkesutbildning har minskat. Det krävs ett långsiktigt arbete för att höja yrkesutbildningens kvalitet och attraktionskraft. Mot denna bakgrund genomförs flera insatser inom den gymnasiala yrkesutbildningen som syftat till att vända denna utveckling. Reformers genomslag tar tid Skolans utveckling behöver vändas i positiv riktning och kunskapsresultaten höjas. Det kräver ett långsiktigt arbete på alla nivåer - från statens, huvudmännens och skolors sida. Regeringen genomför insatser för att implementeringen av reformerna för en ökad måluppfyllelse ska ske så effektivt som möjligt. Det handlar dock om långsiktiga förändringar vars genomslag av naturliga skäl tar tid. Det är den dagliga verksamheten i landets alla skolor som ska förändras i den riktning som regering och riksdag avsett. Det innebär att det kan dröja innan resultatet av regeringens satsningar kan utläsas, t.ex. i form av ökad andel elever med fullständiga betyg från . Regeringen har tillsatt en utredning om förbättrade resultat i 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 (dir. 2012:53). Utredningen ska bl.a. undersöka när de åtgärder som har vidtagits för att höja kunskapsnivån och öka måluppfyllelsen i kan förväntas få avsedd effekt och också belysa hur reformer på skolområdet bör genomföras för att underlätta utvärdering av reformerna. Utredningen lämnade delbetänkandet Det tar tid – om effekter av skolpolitiska reformer (SOU 2013:30). I betänkandet konstateras att det tar tid att se effekterna av genomförda åtgärder. Det går dock att påverka när effekterna uppstår genom implementeringsinsatser på olika nivåer. Regeringen fortsätter arbetet med att göra lärlingsutbildning till ett attraktivt utbildningsval i gymnasieskolan. har en lång tradition av skolförlagd yrkesutbildning och tidigare försök att introducera lärlingsutbildning har inte nått samma volymer som , även om regeringen önskar att antalet lärlingar skulle vara ännu större. Försöksverksamheten visar att förutsättningar för lärlingsutbildning varierar mellan olika branscher. Regeringen ser behovet av ett långsiktigt och uthålligt arbete för att anpassa lärlingsutbildningen efter förutsättningarna i olika branscher och att utveckla formerna för planering, genomförande och uppföljning av den arbetsplatsförlagda delen av lärlingsutbildningen. Det finns exempel på att den statliga utbildningspolitiken får en snabb positiv effekt på resultaten i skolan. Inför ansökan till högskolan infördes meritpoäng vilket resulterade i förbättrade studieresultat och förändrade sökmönster avseende kurser inom gymnasieskolan. Andelen elever som läst mer avancerade kurser i matematik har märkbart ökat, som det är tydligt att elever i ökad grad läser fördjupningskurser i moderna språk och engelska för att få tillgodoräkna sig meritpoäng. Andelen elever med slutbetyg från utökat program i gymnasieskolan ökade från mellan läsåren 2008/09 och 2010/11. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 har beslutat om en ny skollag (2010:800) som tillämpas på vuxenutbildning inom skolväsendet . Ef- tersom denna redovisning främst avser resultat och utgår den från den nya skollagen. Målen som har fastslagit för vuxnas lärande är att alla vuxna ska ges möjlighet att utvidga sina kunskaper och utveckla sin kompetens i syfte att främja personlig utveckling, demokrati, jämställdhet, ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt en rättvis fördelning (prop. 2000/01:72, bet. 2000/01:UbU15, rskr. 2000/01:229). Den offentligt finansierade vuxenutbildningen består framför allt av vuxenutbildning (komvux), särskild utbildning för vuxna (särvux), tidigare benämnd vuxenutbildning för utvecklingsstörda, utbildning i svenska för invandrare (sfi), tidigare benämnd svenskundervisning för invandrare, , vissa kompletterande utbildningar och folkbildningen. Av dessa utgör skolformerna komvux, särvux och sfi kommunernas vuxenutbildning. Vissa insatser inom kommunernas vuxenutbildning som berör fler skolformer redovisas främst i avsnitt 5. Resultatredovisning avseende och vissa kompletterande utbildningar redovisas i avsnitt 7. Folkbildningens anslag och resultatredovisning återfinns under utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Kommunernas vuxenutbildning har till uppgift att stödja och stimulera vuxnas lärande. Vuxna ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling. För den enskilde som går en yrkesutbildning är det ofta viktigt att utbildningen leder till arbete. Utgångspunkten för vuxenutbildningen ska vara den enskildes behov och förutsättningar. För komvux och särvux gäller att de som fått minst utbildning ska prioriteras. 6.1.2Indikatorer och andra bedömningsgrunder i redovisningen I budgetpropositionen (prop. 2011/12:1) aviserade regeringen att måluppfyllelsen inom utgiftsområdet skulle följas per verksamhetsområde med hjälp av indikatorer. Indikatorerna kommer att följas . De ger inte en heltäckande bild av respektive verksamhet, men belyser de delar av måluppfyllelsen och resultaten som regeringen bedömer är centrala. Redovisningen av resultat inom utgiftsområdet är uppdelad på verksamheter. I varje avsnitt redovisas i förekommande fall indikatorer och övriga resultat. Följande indikatorer används för de skolformer som ingår i kommunernas vuxenutbildning. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Andel kursdeltagare som har slutfört eller avbrutit en påbörjad kurs och andel som fortsätter en påbörjad kurs . En elev räknas som flera kursdeltagare om han eller hon deltagit i mer än en kurs . Betyg i vuxenutbildning på gymnasial nivå. Andel kursdeltagare som uppnått lägst godkänt betyg. Antal elever, dvs. personer, som deltagit i en eller flera kurser . Antal elever som deltagit i en eller flera kurser . Andel kursdeltagare som har slutfört eller avbrutit en påbörjad kurs och andel som fortsätter en påbörjad kurs . Andel deltagare som uppnått lägst godkänt betyg på nationella slutprov. Andel av lärarna i komvux, särvux och sfi som har högskoleexamen med pedagogisk inriktning. Regeringen avser att framöver även redovisa en indikator som visar komvuxelevers övergång till arbetslivet. saknas nationell statistik som gör det möjligt att redovisa en sådan indikator. 6.2.1Kommunal vuxenutbildning (komvux) Kommunerna ska tillhandahålla komvux på grundläggande nivå och ansvarar för att de som har rätt att delta i sådan utbildning och som önskar det får delta. Varje kommuninvånare som är bosatt i landet har rätt att delta i komvux på grundläggande nivå fr.o.m. det andra kalenderhalvåret det år han eller hon fyller , om han eller hon saknar sådana kunskaper som normalt uppnås i och har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Kommunerna ska även erbjuda komvux på gymnasial nivå och ska sträva efter att erbjuda utbildning som svarar mot efterfrågan och behov. En vuxen som är behörig att delta i utbildning på gymnasial nivå och som har examen från ett yrkesprogram i gymnasieskolan, har rätt att delta i utbildningen för att uppnå grundläggande behörighet till högskolan. Indikator: antal heltidsstuderande Totalt fanns det ca 189 600 elever i komvux , en minskning jämfört med föregående år. Det motsvarar av befolkningen i åldern 20–, att jämföra med 2011 då denna andel var . Diagram 6.1 Elever i komvux 19942012 En elev i komvux kan delta i flera kurser. Ett relevant mått på utbildningsvolym och genom- strömning är därför att utöver elever också redovisa antalet kursdeltagare. Totalt fanns det 749 600 kursdeltagare 2012. Antalet kursdeltagare har minskat jämfört med föregående år, men minskningen sammanfaller väl med minskningen av antalet elever. Diagram 6.2 Kursdeltagare i komvux, 19942012 Flertalet elever inom komvux studerar inte på heltid vilket försvårar en jämförelse när det gäller utvecklingen . Därför omräknas här kursdeltagare11 till heltidsstuderande. Antalet heltidsstuderande uppgick till närmare 83 900. Detta innebär att antalet heltidsstuderande har minskat med närmare 4 500, , jämfört med föregående år. Elever på gymnasial nivå står för hela minskningen då antalet heltidsstuderande på grundläggande nivå har ökat med . 11 En elev räknas som flera kursdeltagare om han eller hon deltagit i mer än en kurs . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 6.3 Heltidsstuderande i komvux 20082012 Andelen utrikes födda elever i komvux har ökat något . var andelen utrikes födda i komvux , att jämföra med 2010 och 2011 då andelen var . Andelen utrikes födda var 2012 störst på den grundläggande nivån, . Inom komvux på gymnasial nivå var andelen utrikes födda . Fördelningen mellan kvinnor och män inom komvux var kvinnor respektive män. Elevernas medianålder har sjunkit från 2007 till 2012. har medianåldern legat på just . Högst medianålder, , hade eleverna på grundläggande nivå. Medianåldern för eleverna på gymnasial nivå var . Av samtliga elever i komvux 2012 var under och på den gymnasiala nivån var av eleverna under . Komvux får endast bedrivas med kommun eller landsting som huvudman. Däremot finns möjligheten för kommuner och landsting att lägga ut hela eller delar av utbildningen på entreprenad hos enskilda utbildningsanordnare. upphandlades av utbildningen i komvux. Andelen upphandlad utbildning har därmed minskat jämfört med föregående år. har andelen dock ökat kraftigt, från 2008. Inom komvux på grundläggande nivå läste eleverna i genomsnitt 2,5 kurser 2012 och inom komvux på gymnasial nivå 4,3 kurser. Liksom var kursen svenska som andraspråk, som lästes av drygt var tredje kursdeltagare, den vanligaste kursen på grundläggande nivå följd av engelska som knappt var fjärde kursdeltagare 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Inom komvux på gymnasial nivå var orienteringskursen den vanligaste kursen och lästes av följd av kurserna matematik B respektive arbetsmiljö och säkerhet. Indikator: andel kursdeltagare som har slutfört eller avbrutit en påbörjad kurs och andel som fortsätter en påbörjad kurs Av samtliga kursdeltagare på grundläggande nivå 2012 hade avslutat sin kurs, medan fortsatte sina studier . Diagram 6.4 Andel kursdeltagare som slutfört, avbrutit respektive fortsatt kurs inom komvux 20082012 Andelen kursdeltagare på grundläggande nivå som avbröt kursen uppgick , vilket är i stort sett samma andel som föregående år. Andelen avbrott skiljde sig mycket mellan olika kurser (i engelska jämfört i svenska som andraspråk). Av kursdeltagarna på gymnasial nivå avbröt kursen 2012, en något högre andel än 2011. Totalt slutförde kursen 2012, medan fortsatte . Andelen avbrott bland utrikes födda var 2012 marginellt högre än bland studerande födda i , jämfört . Kursdeltagare födda i slutförde utbildningen i något högre grad än utrikes födda, respektive . Indikator: andel kursdeltagare som uppnått lägst godkänt betyg Av de kursdeltagare inom komvux på gymnasial nivå som 2012 fick kursbetyg 2012 enligt ämnesplaner som tillämpas fr.o.m. fick lägst betyget E. Av de kursdeltagare inom komvux på gymnasial nivå som 2012 fick kursbetyg enligt kursplaner som gäller för kurser som påbörjats före fick lägst betyget Godkänt. Ingen betygsstatistik publiceras när det gäller komvux på grundläggande nivå. Diagram 6.5 Andel kursdeltagare som slutfört en kurs i komvux på gymnasial nivå med lägst godkänt betyg, 20082012 Anm: Data för kvinnor och män 2008 avser betyg satta det läsår som avslutas redovisningsåret. samlar in uppgifter om slutbetyg från gymnasial vuxenutbildning inom komvux. fick drygt 3 800 elever ett slutbetyg från gymnasial vuxenutbildning. Det innebär att av eleverna som studerade inom gymnasial vuxenutbildning fick ett slutbetyg . Tre fjärdedelar av eleverna som tog ut ett slutbetyg var födda i . Av eleverna som fick ett slutbetyg hade med sig kursbetyg från gymnasieskolan medan endast hade kurser från komvux i sitt slutbetyg. 6.2.2Särskild utbildning för vuxna (särvux) Utbildningen syftar till att ge vuxna med utvecklingsstörning eller förvärvad hjärnskada kunskaper på en nivå som motsvarar den som utbildningen i grundsärskolan och på nationella eller specialutformade program i gymnasiesärskolan ska ge. Inom särvux får också yrkeskurser anordnas. Indikator: antal elever Totalt studerade drygt 4 570 elever i särvux , vilket var 63 elever färre än föregående år. Trenden med ett minskande antal elever i särvux kvarstår således. Av eleverna var kvinnor och män. Även inom särvux på träningsskolenivå var männen i majoritet – män jämfört kvinnor – som det var fler kvinnor än män som deltog i särvux på Diagram 6.6 Elever i särvux ht 2008ht 2012 Antalet elever per undervisningsgrupp /13 varierade kraftigt mellan kommunerna men var i genomsnitt 3,1, en liten ökning jämfört med föregående läsår. Variationen är dock stor mellan kommunerna. Medelåldern i särvux var . Statsbidrag för studier inom särvux kan lämnas till deltagarna av Specialpedagogiska skolmyndigheten. Statsbidrag lämnades med till 152 personer 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 (2011 var det 127 personer), av vilka var kvinnor och var män. 6.2.3Utbildning i svenska för invandrare (sfi) Utbildningen syftar till att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i svenska språket. Dessutom syftar utbildningen till att ge vuxna invandrare som saknar grundläggande färdigheter i att läsa och skriva möjlighet att förvärva sådana färdigheter. Läs- och skrivinlärningen får ske på elevens modersmål eller annat språk. Varje kommun är skyldig att se till att sfi erbjuds de personer som har rätt att delta i utbildningen. Huvudmannen ska verka för att sfi kan kombineras med exempelvis arbetslivsorientering, praktik eller annan utbildning. Indikator: antal elever Antalet elever i sfi har ökat kraftigt under 2000- talet. uppgick elevantalet till 107 800 elever, vilket är det högsta antalet elever i sfi någonsin och en ökning jämfört med föregående år. Eleverna var fler än 2008. Antalet elever har mer än fördubblats . Totalt var 40 100 elever nybörjare i sfi. Då en elev kan läsa flera kurser var det totala antalet kursdeltagare i sfi drygt 141 900. Andelen kvinnor var och andelen män . Utbildningen är kursutformad och består av tre olika studievägar som riktar sig till personer med olika studiebakgrund och förutsättningar. vänder sig i första hand till personer med mycket kort studiebakgrund och studieväg 3 till dem som är vana att studera. Trots att en elev kan avsluta sfi efter respektive kurs eller studieväg är intentionen att alla elever ska ges möjlighet att studera t.o.m. kurs D, som är den högsta kursen. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Diagram 6.7 Elever totalt, nybörjare respektive kursdeltagare, 20052012 Alla elever elever elever elever elever elever elever elever Diagram 6.8 Andel kursdeltagare som slutfört, avbrutit respektive fortsatt studier i sfi 2007–2012 Indikator: andel kursdeltagare som har slutfört eller avbrutit en påbörjad kurs och andel som fortsätter en påbörjad kurs Av samtliga kursdeltagare i sfi 2012 avslutade en kurs med lägst godkänt betyg. Av kursdeltagarna avbröt studierna och antogs fortsätta utbildningen. Av kvinnorna hade avbrutit studierna och av männen . Elever med längre utbildningsbakgrund avbröt studierna i högre grad än de med färre antal år i utbildning. Flest avbrott stod de elever som studerande på studieväg 3, kurs C för. Där avbröt av eleverna sina studier. Störst andel elever som fick lägst godkänt betyg på någon kurs, , fanns bland elever som påbörjat utbildningen på den högsta nivån, studieväg 3, kurs D. Denna elevgrupp var också den som, i genomsnitt, hade haft minst antal undervisningstimmar, . De som började på den lägsta kursen och som fått godkänt betyg på den högsta kursen hade i genomsnitt haft nästan 732 timmars undervisning. Sambandet mellan studieresultat och utbildningsbakgrund är således starkt. Indikator: andel deltagare som uppnått lägst godkänt betyg på nationella slutprov samlas resultat på nationella slutprov i sfi in för samtliga elever. Av eleverna som genomförde prov gjorde vissa det enligt den kursplan som gäller för kurser som påbörjats före och vissa enligt den kursplan som tillämpas fr.o.m. . Det prov som flest elever klarade var provet i kurs B. Totalt var det av kursdeltagarna som fick lägst betyget Godkänt och som fick lägst betyget E i sammanvägt provbetyg på B-provet. Andelen elever med lägst betyget G respekeptive E var lägst när det gäller provet i kurs D, respektive . I kurs C fick lägts betyget Godkänt respetive lägst betyget E. Kvinnor hade totalt sett bättre resultat än män. Männen hade dock något bättre resultat på de prov som genomfördes i kurser enligt den kursplan som tillämpas fr.o.m. . Diagram 6.9 Andel elever med lägst godkänt provbetyg på nationella slutprov i sfi kurs B, C och D 2012 Eftersom varje elev börjar studierna på sin individuella språkliga nivå varierar elevernas studietid kraftigt. För att bedöma resultaten i sfi följs därför en grupp elever . Av ca 37 664 nybörjare 2010 hade fått lägst godkänt betyg på någon kurs , dvs. Av dessa hade närmare hälften, , fått lägst godkänt betyg på den högsta nivån, dvs. studieväg 3, kurs D. Diagram 6.10 Elever som började i sfi 2010 , andel med lägst godkänt betyg fördelat på fullföljd högsta kurs och tidigare utbildningslängd Totalt av dem som började sin utbildning i svenska på kurs D avslutade kursen med lägst godkänt betyg. Av dem som började på kurs A hade avslutat någon kurs med lägst godkänt betyg 2012 och av dessa hade även uppnått målen för kurs D. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Av alla kvinnor som började i sfi 2010 fick lägst godkänt betyg på kurs D. Motsvarande andel för männen var . Riktvärdet för undervisningens omfattning är . Riktvärdet får överskridas eller underskridas beroende på hur mycket undervisning eleverna behöver för att uppnå de kunskapskrav som anges i kursplanen. Det genomsnittliga antalet elevtimmar för de elever som var nybörjare, dvs. påbörjade sina studier i sfi 2010, och som avlutat kurs D med godkänt resultat var . Det tog eleverna från starten att avsluta kurs D. 2009 hade nybörjarna 2010 mer, och behövde för att klara kurs D. För de elever som började sin utbildning på kurs A och som fått lägst betyget E eller betyget Godkänt på kurs D gick det mellan start- och slutdatum och för de elever som började på kurs D . Elevers betyg i sfi bildar underlag för utbetalning av den s.k. sfi-bonusen som kan lämnas till vissa elever. En elev som uppnått lägst godkänt betyg på kurs B på studieväg 1, kurs C på studieväg 2 eller kurs D på studieväg 3 får en bonus om maximalt . ersatte kommunerna med för utbetalda bonusbelopp och administrativa kostnader. Detta är mer än . Totalt utbetalades bonus till 6 526 personer varav 3 169 personer fick bonus för den högsta nivån (studieväg 3 kurs D). Se även utgiftsområde 13, där sfibonusen beskrivs utförligare. Kommunernas totala kostnad för komvux beräknas 2012 ha uppgått till . Det innebär att kostnaden för komvux har minskat med ca , eller , jämfört med . Kostnaden per heltidsstuderande uppgick till . Kostnaderna per heltidsstuderande har därmed ökat jämfört med föregående år. Kommunernas kostnad för särvux 2012 beräknas ha uppgått till , vilken är en ökning med jämfört med . Kostnaden per elev har ökat 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 med och uppgick till . Kommunernas kostnad för sfi beräknas ha uppgått till 2012, en ökning med jämfört med föregående år. Kostnaden per kursdeltagare var , vilket innebär en ökning med jämfört med då kostnaden per kursdeltagare var . I komvux tjänstgjorde totalt 5 200 lärare eller 2 600 omräknat till heltidstjänster. Jämfört med har det totala antalet tjänstgörande lärare minskat . Omräknat till heltidstjänster var av de tjänstgörande lärarna kvinnor och män. Lärare i omvårdnadsämnen var den största lärarkategorin i komvux (900 lärare), följd av lärare i matematik/NO (711) och lärare i svenska/språk (710). Antalet tjänstgörande lärare i särvux var, omräknat till heltidstjänster, 260 . Av de tjänstgörande lärarna (omräknat till heltidstjänster) var kvinnor och män. I sfi tjänstgjorde ca 2 800 lärare , vilket motsvarade knappt 2 200 heltidstjänster. Jämfört med är antalet oförändrat. Indikator: andel av lärarna i komvux, särvux och sfi som har högskoleexamen med pedagogisk inriktning Andelen lärare i komvux (omräknad till heltidstjänster) med högskoleexamen med pedagogisk inriktning var , vilket är en ökning jämfört med . Av lärarna i komvux anställda i kommun eller landsting hade en högskoleexamen med pedagogisk inriktning. För de som var anställda av annan utbildningsanordnare saknas uppgifter . Av de kvinnliga lärarna hade en högskoleexamen med pedagogisk inriktning. Motsvarande siffra för manliga lärare var . Av lärarna i särvux hade en högskoleexamen med pedagogisk inriktning, en minskning jämfört med men en ökning jämfört med . Andelen lärare i sfi (omräknad till heltidstjänster) med högskoleexamen med pedagogisk inriktning var i sfi anordnad av kommuner och hos andra utbildningsanordnare. Av alla lärare i sfi hade en högskoleexamen med pedagogisk inriktning, en ökning jämfört med . Liksom tidigare är andelen kvinnliga lärare med högskoleexamen med pedagogisk inriktning större än motsvarande andel manliga lärare, . Diagram 6.11 Andel lärare (heltidstjänster) med högskoleexamen med pedagogisk inriktning i komvux, särvux och sfi 2008/09–2012/13