prop · H1031d20 · 2013-09-18 00:00:00 — har anfört att litteraturstödet ursprungligen är skapat för en annan förlagstruktur än den nuvarande. ges en betydande mängd böcker ut av privatpersoner med enskild firma, vilket skapat ett stort ansökningstryck. Definitionen av utgivning av professionell art har därför förtydligats . av upphovspersonerna för titlar som beviljas litteraturstöd är kvinnor. Störst snedfördelning är det inom facklitteratur och bildverk, där kvinnor endast utgör av upphovspersonerna. Inom barn- och ungdomslitteratur utgör kvinnorna däremot en majoritet . För att öka spridningen av kvalitetslitteratur distribueras samtliga litteraturstödda titlar (760 stycken) till landets huvudbibliotek. har, utifrån sin utvärdering av distributionsstödet, bedömt att de stödda titlarna skulle kunna få ytterligare exponering och användas mer aktivt i läs- och litteraturfrämjande syfte. avser att analysera hur en sådan utveckling kan främjas. inleddes en försöksverksamhet med stöd till s.k. backlistutgivning av e-böcker, efter förslag från . Totalt beviljades stöd till digitalisering av 37 titlar. Enligt bidrar stödformen till att skapa ett bredare utbud av e-böcker på svenska. Läsfrämjande och litterära evenemang För att främja litteraturen och läsandet samt bidra till nya former av litteraturförmedling ger bidrag till litterära evenemang, läsfrämjande insatser och stöd till inköp av barn- och ungdomslitteratur till folk- och skolbibliotek, se tabell 6.4 för bidragets utveckling. De ca som fördelas till läsfrämjande verksamhet går i huvudsak till verksamhet riktad till barn och unga. Flest ansökningar kommer från folk- och skolbibliotek och ofta sker projekten i samarbete med skolan. Ett projekt med en läsambassadör har initierats av . utlystes ett särskilt bidrag till litterära evenemang i bokhandeln enligt förslag. fördelades till 25 mottagare som riktade sig specifikt till barn och unga. Litteraturpriset till minne () uppgår till . mål var att skapa uppmärksamhet kring prisets tioårsjubileum och stärka utbytet med bl.a. organisationer som verkar för barn- och ungdomslitteratur. En jubileumsutställning visades på barnboksmässan i och tidigare pristagare inbjöds att delta i seminarier och presentationer. Priset gick 2012 till den nederländske författaren . fick prisutdelningen stort genomslag i media och antalet besökare till ALMA-bloggen fortsatte att öka (från 34 000 besök till 45 000 besök ). påbörjade en uppföljning av med syfte att undersöka effekterna av priset för bl.a. utgivande förlag, biblioteksutlåning och belönade förlags fortsatta verksamhet. Priset gick 2013 till den argentinska illustratören och författaren . Svensk litteratur i utlandet och internationellt litteratursamarbete verkar för att stärka den svenska kvalitetslitteraturen i utlandet genom projekt- och översättningsstöd samt egeninitierad verksamhet. Totalt fördelades 2012 ca till internationellt litteratursamarbete. Antalet ansökningar om översättningsstöd har ökat jämfört med , vilket enligt visar på ett starkt och ökande intresse för svensk litteratur hos förlag i utlandet. var hedersgäst på världens största barnboksmässa i med temat barns och ungas rätt till kultur. hade det övergripande ansvaret för medverkan och har även beviljat projektstöd för deltagande i mässan. har också haft i uppdrag att koordinera planerade aktiviteter och marknadsföra Strindbergsåret i samverkan med bl.a. . tog bl.a. fram en webbplats som samlade alla evenemang. Därutöver har också gett bidrag till verksamheter inom olika konstområden under Strindbergsåret. Arbetet med att öka antalet fristäder för förföljda författare har fortsatt . Fristadsförfattare i ska också få större möjlighet att bli en del av den litterära offentligheten. har 2012 bl.a. publicerat en digital s.k. fristadshandbok som syftar till att underlätta arbetet för de kommuner som åtagit sig att vara fristäder. fördelades ca till kulturtidskrifter. Andelen ansökningar och beviljade stöd till elektroniskt utgivna tidskrifter har ökat men utgör fortfarande en begränsad del. Av de 109 tidskrifter som beviljades produktionsstöd var 25 skrivna helt eller delvis på andra språk än svenska. Åtta av dessa avser något av de nationella minoritetsspråken. Målet för statens bidrag till nyhetsinformation och litteratur () är att personer med utvecklingsstörning och vissa andra grupper med lässvårigheter ska tillgodoses med nyhetsinformation och litteratur. har läsaranpassningen av nyhetstidningen 8 SIDOR gett bra resultat, även om den tryckta upplagan fortsätter att sjunka. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Antalet sidvisningar på webbplatsen ökade med till totalt cirka 345 000 unika besökare . Den tryckta upplagan minskade dock och uppgick till 8 902 exemplar. Utgivningen av lättlästa böcker är bred i fråga om svårighet och genrer. Antalet nyproducerade lättlästa titlar har ökat från 21 titlar till 26 titlar . Försäljningen har totalt sett legat runt 75 000 exemplar . Litteraturens ställning är på många sätt stark i dagens . Befolkningens läsvanor ligger tämligen stabilt på en hög nivå, enligt den statistik som presenterar i sitt betänkande (SOU 2012:65). Det publiceras mer litteratur än någonsin och för att vara ett litet språkområde har svensk litteratur stora exportframgångar. Sammantaget bedömer regeringen att de statliga insatserna på området bidrar till att bredda tillgången till och intresset för litteratur och kulturtidskrifter. visar dock på en oroväckande utveckling som regeringen och samhället i stort bör uppmärksamma. Det gäller främst de tydliga belägg som finns för att de unga generationernas läsfärdighet har försämrats. En av våra stora demokratiska utmaningar framöver är att öka barns och ungas läsförmåga samt sprida läslust och kunskap om litteratur. Regeringen avser att återkomma med anledning av förslag, se även avsnitt 3.2.2. Regeringen tillsatte 2012 en särskild utredare (dir. 2012:109) för att se över statens stöd till lättläst nyhetsinformation och litteratur. Motiven till översynen är bl.a. att kretsen av målgrupper för lättläst nyhetsinformation och litteratur har utvidgats och att medieområdet utvecklats i snabb takt. Därför är det angeläget att överväga alternativa former för stödet till lättläst litteratur och information. Utredningen redovisade sitt uppdrag . Betänkandet (SOU 2013:58) avses remitteras. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 och folkminnen (ISOF) har intensifierat arbetet med uppföljning och tillämpning av språklagen (2009:600). Arbetet har bl.a. inneburit att utveckla språkvården för de nationella minoritetsspråken och det svenska teckenspråket och utvärdera språksituationen i . Myndighetens forskningsprofil har ytterligare stärkts bl.a. genom att en ny forskningsstrategi tagits fram. Kvaliteten på samlingarna har förbättrats genom att stora befintliga arkiv har inventerats och sorterats och gjorts tillgängliga för forskare och andra intressenter. Vidare arbetar myndigheten med uppbyggnaden av ett digitalt arkiv som möjliggör samverkan inom e-förvaltning. Myndighetens språkvårdsarbete har varit omfattande och rådgivningen i språkfrågor samt antal föredrag och visningar har ökat. ISOF har arrangerat den återkommande Språkrådsdagen och för femte gången delat ut Klarspråkskristallen, priset för ett klart och begripligt myndighetsspråk. Vid Språkrådsdagen 2012 delades Minoritetsspråkspriset ut för arbetet med att skydda och främja minoritetsspråken i . Förutom arbetet med grunduppdraget har myndigheten genomfört flera regeringsuppdrag . Bland uppdragen kan nämnas ett underlag om en nationell språkresursbank som främjar utvecklingen av teknik som gagnar språken i och ökar tillgängligheten till information för alla. Uppdraget angående konvention om skydd av det immateriella kulturarvet delrapporterades och kommer att slutrapporteras . Bland insatserna för de nationella minoritetsspråken och det svenska teckenspråket kan nämnas en sammanställning av romska ordlistor med samhällsord, en studie med goda exempel på språkvårdande insatser och insatser för att revitalisera chib, utvecklandet av ett språktest på finska och en undersökning av behovet av språkvårdande insatser för jiddisch. Från anslagsposten Revitalisering av nationella minoritetsspråk har myndigheten fördelat totalt i projektbidrag (Utgiftsområde 1, anslag 7:1 Åtgärder för nationella minoriteter). Insatserna syftar till att ge enskilda bättre förutsättningar att tillägna sig, utveckla och använda sitt nationella minoritetsspråk. Vid fördelningen av bidragen har särskilt språkprojekt som riktas till barn och ungdomar samt läsfrämjande projekt prioriterats. Medvetenheten om språklagens krav ökar behovet av insatser på språkvårdsområdet. ISOF har ett nationellt uppföljningsansvar för tillämpningen av språklagen. Arbetet med att följa upp tillämpningen av språklagen har varit en prioriterad uppgift . Regeringen bedömer att insatserna har bidragit till att utveckla språkvården, särskilt för de nationella minoritetsspråken och det svenska teckenspråket. Regeringen bedömer, utifrån myndighetens redovisning och olika rapporter från berörda aktörer, att arbetet med en ny forskningsstrategi och inrättandet av en särskild forskningsgrupp har stärkt myndighetens forskningsprofil ytterligare. Verksamheten har alltmer inriktats mot egen kvalificerad forskning med vetenskapliga referensgrupper knutna till olika forskningsprojekt. Regeringen bedömer att insatserna ytterligare har höjt kvaliteten i myndighetens verksamhet. Genom deltagande i forskningsprojekt, konferenser och seminarier har förankringen stärkts i forskarsamhället och inspiration getts till nya studier utifrån myndighetens samlingar. 6.5.13:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till litteratur, kulturtidskrifter, läsfrämjande och ett litteraturpris till minne. Anslaget får användas för utgifter för administration och genomförande av verksamheten. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015. Skälen för regeringens förslag: Inom anslaget fördelas stöd till utgivning och spridning av litteratur och kulturtidskrifter. För att skapa goda planeringsförutsättningar för aktörerna inom området bör beslut om bidrag kunna fattas som medför utfästelser om utgifter . finns ett bemyndigande för att ska kunna besluta om stöd till kulturtidskrifter i förväg i syfte att ge dessa goda planeringsförutsättningar. har också behov av att kunna fatta beslut om översättningsstöd i förskott. Anledningen är översättningsstödets konstruktion som bl.a. innebär att ingen del av det beslutade bidragsbeloppet betalas ut innan det aktuella stödobjektet (boken) är färdigproducerat. Befintlig bemyndiganderam på totalt föreslås mot denna bakgrund öka till . Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter besluta om bidrag som inklusive tidigare åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015. Tabell 6.6 Beställningsbemyndigande för anslaget 3.1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Erhållet/föreslaget bemyndigande 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 6.7 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Anslaget minskas till följd av en generell neddragning. Regeringen beräknar att anslaget tillförs för att ska ges i uppdrag att initiativ till, samordna och följa upp läsfrämjande insatser av nationellt strategiskt intresse. Regeringen beräknar att anslaget minskar med 2014 till följd av omdisponeringar inom litteraturområdet. Omdisponeringarna består i att anslag 5:1 tillförs för att utarbeta förslag på hur ett internationellt utbytesprogram inom litteraturområdet kan utformas. Ersättningar och bidrag till konstnärer tillförs för att ge möjlighet att bevilja bidrag till internationellt litteraturutbyte. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . 6.5.23:2 Myndigheten för tillgängliga medier 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 88 173 tkr prisnivå. 3Motsvarar 88 173 tkr prisnivå. 4Motsvarar 88 173 tkr prisnivå. Anslaget får användas för Myndigheten för tillgängliga mediers förvaltningsutgifter. Tabell 6.9 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 3:2 Myndigheten för tillgängliga medier Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med att e-förvaltningsprojekt genomförs i statsförvaltningen. Anslaget minskas med till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 3:2 Myndigheten för tillgängliga medier . 2017 beräknas anslaget till , 6.5.33:3 Bidrag till nyhetsinformation och litteratur 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 17 076 tkr prisnivå. 3Motsvarar 17 076 tkr prisnivå. 4Motsvarar 17 076 tkr prisnivå. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till nyhetsinformation och litteratur för utgivning av lättläst litteratur och nyhetstidningen 8 SIDOR. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag för att främja och öka utbudet av lättlästa nyheter och böcker för skolbruk. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 6.11 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 3:3 Bidrag till nyhetsinformation och litteratur Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Anslaget minskas med till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 3:3 Bidrag till nyhetsinformation och litteratur . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 57 623 tkr prisnivå. 3Motsvarar 57 623 tkr prisnivå. 4Motsvarar 57 622 tkr prisnivå. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Anslaget får användas för och folkminnens förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till terminologiskt arbete. Tabell 6.13 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 3:4 och folkminnen Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. språkvårdsinsatserna, särskilt för de nationella minoritetsspråken, det svenska teckenspråkets ställning och för svenskar med annat modersmål än svenska. Anslaget minskas med till följd av att tidsbegränsade medel för insatser i samband med ratificeringen av konvention om skydd av det immateriella kulturarvet upphör enligt budgetpropositionen . Anslaget minskas med till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet. Regeringen föreslår att anvisas under anslaget 3:4 och folkminnen . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 7 Bildkonst, arkitektur, form och design Avsnittet omfattar Statens kulturråds bidragsgivning inom bild- och formområdet samt Statens konstråds insatser för den konstnärliga gestaltningen av den gemensamma miljön. Vidare omfattar avsnittet Statens centrum för arkitektur och design, tidigare , vilket även redovisas i avsnitt 11, Svensk form och . Verksamhet inom bild- och formområdet bedrivs dessutom av , , Riksutställningar och . Moderna museets och verksamheter redovisas dels i detta avsnitt, dels i avsnitt 11, Riksutställningars verksamhet redovisas endast i avsnitt 11 och verksamhet redovisas i avsnitt 8. Statliga medel till bildkonst, form och design fördelas via kultursamverkansmodellen till bl.a. länsmuseer, konsthallar och andra regionala och lokala organisationer. Tabell 7.1 Utgiftsutveckling Bildkonst, arkitektur, form och design, utgiftsområde 17 Bildkonst, arkitektur, form och design 4:2 Konstnärlig gestaltning av den gemensamma 4:4 Bidrag till bild- och formområdet Summa Bildkonst, arkitektur, form och design 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Resultatredovisningen görs med utgångspunkt i målen för den nationella kulturpolitiken som beslutat (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145), se avsnitt 4.3. har även antagit mål för statens arbete med arkitektur, formgivning och design (prop. 1997/98:117, bet. 1997/98:KrU14, rskr. 1997/98:225). Målen är följande: -Arkitektur, formgivning och design ska ges goda förutsättningar för sin utveckling. -Kvalitet och skönhetsaspekter ska inte underställas kortsiktiga ekonomiska överväganden. -Kulturhistoriska och estetiska värden i befintliga miljöer ska tas till vara och förstärkas. -Intresset för hög kvalitet inom arkitektur, formgivning, design och offentlig miljö ska stärkas och breddas. -Offentligt och offentligt understött byggande, inredande och upphandlande ska på ett föredömligt sätt behandla kvalitetsfrågor. -Svensk arkitektur, formgivning och design ska utvecklas i ett fruktbart internationellt samarbete. Bedömningen av resultatet inom bildkonstområdet utgår bl.a. från: -insatser för att främja kvalitet och för att förnya och utveckla verksamheten, -insatser för att öka intresset för och kunskapen om offentlig konst, -uppgifter om inköpta konstverk, antal konstnärliga gestaltningar, antal inkomna konstansökningar och fördelade bidrag. Bedömningen av resultatet inom arkitektur, form och design utgår bl.a. från besökssiffror, utställningar och fördelade bidrag. Vidare utgår bedömningen från myndigheternas samverkan med andra myndigheter och organisationer. Bedömningen av resultatet utgår vidare från myndigheternas insatser avseende jämställdhet, mångfald, barn och unga, tillgänglighet samt internationell och interkulturell verksamhet. i och arbetar fortlöpande med att utveckla verksamheten. Antal besökare ligger fortfarande på en hög nivå. Moderna museets verksamhet riktad till barn och ungdomar är omfattande jämfört med andra aktörer inom bild- och formområdet. har museet visat 17 tillfälliga utställningar varav tio i och sju i . Antalet inköp har ökat jämfört med året innan och museet har haft fler turnerande utställningar . Museet gjorde ett flertal inköp av svenska samtida konstnärer och flera utställningar ställde ut svenska samtida konstnärer. Museets verksamhet behandlas också i kapitel 11 Museer och utställningar. har inlett ett arbete för att utveckla verksamheten i syfte att skapa större synlighet för egna projekt och större kännedom om myndighetens verksamhet. fortsätter att genomföra regeringsuppdraget Samverkan om gestaltning av offentliga miljöer tillsammans med Statens centrum för arkitektur och design (tidigare ), och . har två nya samverkansprojekt initierats och sammanlagt drevs 13 samverkansprojekt i olika delar av landet där nya arbetsformer utforskas i planerings- och byggprocesser. De samarbetande myndigheterna har främst riktat sin kommunikation till yrkesgrupper som arbetar med utveckling av den fysiska offentliga miljön och har tagit fram en handlingsplan för extern kommunikation av uppdraget. Tabell 7.2 Prestationer konstkollektioner 2010–2012 konstverk (tkr) Minskningarna av antalet utplacerade konstverk i tabellen ovan beror enligt på att ett flertal myndigheter har avslutat sin verksamhet och att allt fler myndigheter inför kontorslandskap där vägghängda konstverk är svårplacerade. Något fler uppdrag har gått till kvinnor än till män . Det gäller såväl fördelningen av skissuppdrag som antalet konstnärer som fått kontrakt. När det gäller inköpta konstverk har andelen verk med en kvinnlig upphovsperson minskat något. Mångfaldsaspekten har lyfts fram som en viktig framtida kvalitetsfråga. framhåller att det är en utmaning att upptäcka kvalitet i det som ligger utanför det normgivande. har totalt 20 konstnärer fått uppdrag att genomföra konstnärlig gestaltning i den offentliga miljön. genomför 2012–2013 en kartläggning av bland annat uppfyllelsen av enprocentsregeln, dvs. åtagandet att avsätta minst en procent av byggnadskostnaderna till konstnärlig utsmyckning. Kartläggningen genomförs i samarbete med och syftar till att undersöka hur mycket som investeras i offentlig konst, hur detta organiseras samt konstnärernas villkor för att utföra uppdragen. Regeringen bedömer att enprocentsregeln är en viktig utgångspunkt i gestaltandet av den offentliga miljön. fördelar bidrag till ett flertal aktörer inom bild- och formområdet, bl.a. organisationer, utställningsarrangörer och konsthantverkskooperativ. fördelar även utrustningsbidrag till konstnärernas kollektivverkstäder. Efter en konsekvensanalys av bidragsgivningen till konsthantverkskooperativen som genomfördes , är slutsats att den framtida bidragsgivningen inom bild- och 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 formområdet bör bli mer flexibel för att kunna följa områdets utveckling. ser bl.a. behov av att kunna erbjuda projektstöd för nya och oetablerade organisationer vilket inte är möjligt med nuvarande förordningar. Antalet ansökningar för internationellt kulturutbyte inom bild- och formområdet har fortsatt att öka och bidragsgivningen leder till utveckling och förnyelse av de internationella kontakterna. Inom museiområdet fördelar verksamhetsbidrag och utvecklingsbidrag till landets länsmuseer samt utvecklingsbidrag och forskningsbidrag till de statliga centrala museerna. ingår verksamhetsbidragen för regional museiverksamhet i kultursamverkansmodellen. direkta bidragsgivning till de regionala museiinstitutionerna har därmed minskat. Utfallet av landstingens bidragsgivning inom kultursamverkansmodellen framgår av kapitel 4. ansvarar också för den statliga utställningsgarantin. var 50 garantier utställda till ett sammanlagt värde av i genomsnitt ca . har aktivt följt tillämpningen av det statliga avtalet om konstnärers medverkan och ersättning vid utställning av verk, MU- avtalet. Regeringen bedömer att de statliga insatserna på området bl.a. bidrar till att den offentliga miljön berikas med konst och att medborgarna därmed får ta del av konst av hög kvalitet. Ansvaret för hur den gemensamma miljön utformas delas av flera aktörer och det är av stor betydelse att olika perspektiv beaktas.