prop · H00380 · 2013-03-15 00:00:00 — Dessutom omfattar förslaget ändringar i befintlig förordning om den Europeiska bankmyndigheten. presenterade kommissionen även en redogörelse om en bankunion med fyra komponenter: samlad tillsyn, gemensamt insätt- ningsgarantisystem, gemensam avvecklingsfond för banker i kris och gemensam regelbok. Enligt kommissionen är syftet med att skapa en europeisk bankunion att återskapa förtroende i den europeiska bank- sektorn och för euron. Kommissionen avser att presentera förslag till ytterligare komponenter i bankunionen , främst i fråga om en gemensam avvecklingsmekanism. Detta arbete är även kopplat till för- handlingarna om regler för insättningsgaranti och krishantering i banker (se avsnitt 14.3.4 och 14.3.6 nedan). har intensiva förhandlingar av förslaget om den gemen- samma tillsynsmekanismen pågått i en särskilt skapad tillfällig arbets- grupp, i Coreper, och i . Under förhandlingarna har haft starka invändningar mot ut- formningen av de framlagda förslagen. har efterfrågat möjlig- heter för medlemsstaterna att ställa upp högre kapitalkrav än vad som följer av tillsynsmekanismen, bättre demokratisk förankring, och lik- värdigt inflytandet för medlemsstater som inte deltar i tillsynsmeka- nismen. nåddes en uppgörelse i . I överenskommelsen fick gehör för sina krav och inför konsultationer med Europa- parlamentet finns inga kvarstående frågor för svensk del. En faktapromemoria har överlämnats till (2012/13:FPM10). Information och samråd med har skett inför Europeiska rådets möten , samt inför , . Förslaget om ett nytt lagstiftningspaket om bl.a. kapitaltäckning för banker och kreditmarknadsföretag har behandlats i under våren och en allmän inriktning antogs . fortgår mellan rådet och . Förslaget syftar i huvudsak till att genomföra den internationella 3-överenskommelsen inom EU och ska ersätta gällande direktiv (se faktapromemoria 2010/11:FPM148). Det föreslagna regelverket inne- håller framför allt bestämmelser om krav på kapitaltäckning, skuldsätt- ningsgrad, likviditetskrav och motpartsrisker. 2012/13:80 Det föreslås även bestämmelser om tillsyn, däribland bolagsstyrnings- frågor, sanktioner och beroendet av externa kreditvärderingsinstitut samt bestämmelser om kapitalbuffertar. Överläggningar och samråd med har ägt rum vid ett flertal tillfällen . 14.3.3Kort-, internet- och mobilbetalningar presenterade kommissionen en grönbok om kort-, internet- och mobilbetalningar (se faktapromemoria 2011/12:FPM113). syftar till att utvärdera frågor som rör kort-, internet- och mobilbetal- ningar inom EU. I grönboken kartläggs brister i de gällande systemen och de hinder som har gett upphov till dessa brister, samt visionen om en fullständigt integrerad betalningsmarknad. I sitt yttrande över grönboken ställer sig positivt till ansatsen i kommissionens grönbok att förbättra integrationen av betaltjänster inom EU. Kommissionen förväntas lägga fram ett lagförslag . fortsatte förhandlingarna om det förslag som kommissionen presenterade angående ett omarbetat insättningsgarantidirektiv (se faktapromemoria 2009/10:FPM121). Förslaget syftar till att harmoni- sera och stärka insättningsgarantisystemen i EU och därigenom öka kon- sumenternas skydd samt främja den finansiella stabiliteten. Förslaget innebär bl.a. att det införs harmoniserade regler för finansie- ringen av insättningsgarantisystemen, att utbetalningstiden vid ersätt- ningsfall förkortas och att informationen till insättarna förbättras. En allmän inriktning antogs . har förhand- lingar om förslaget förts mellan rådet, och kommissionen. Förhandlingarna är ännu inte avslutade. presenterade kommissionen en grönbok om skuggbanksektorn och om hur tillsyn och reglering av den bankliknande verksamhet som ingår i begreppet kan utformas. beskriver hur verksamheten som omfattas av begreppet ser ut, nuvarande reglering inom EU, och vilka möjligheter som finns avseende förbättrad tillsyn och bättre reglering (se faktapromemoria 2011/12:FPM136). var ute på konsultation , vilken besvarades gemensamt av Finansdeparte- mentet, , och . Kommissionen väntas presentera ett förslag om hur skugg- banksektorn ska regleras. presenterade kommissionen ett förslag till ett ramverk för hantering av banker, kreditmarknadsföretag och värdepappersföretag i kris (se faktapromemoria 2011/11:FPM165). Förslaget syftar till att säkerställa att myndigheter har trovärdiga verk- tyg för att avveckla institut på ett sätt som minimerar spridningsrisker och behåller tillgången på grundläggande finansiella tjänster. Aktieägarna, åtminstone vissa borgenärer och bankindustrin i stort genom någon form av stabilitetsfond ska bära kostnaderna för ett eventuellt omhändertagande av en bank i kris. På så sätt ska incitamenten för ett överdrivet risktagande minskas. Genom direktivet föreslår kommissionen åtgärder inom följande områden: förberedande och förebyggande åtgärder, åtgärder för tidigt ingripande, avvecklingsåtgärder, samordning av gränsöverskridande krishantering, samt finansiering av kostnaderna för avveckling och sanktioner. Förslaget behandlades vid årets utgång fortfarande i rådsarbetsgrupp. 14.4.1Förordning om faktablad för investerings- produkter lade kommissionen fram ett förslag till en förordning om faktablad för investeringsprodukter (se faktapromemoria 2011/12:FPM178). För- slaget bygger på en bred definition av s.k. paketerade investerings- produkter oavsett dess rättsliga form. Förslaget ingår i ett paket av rätts- akter som av kommissionen benämns konsumentskyddspaketet. Förord- ningen syftar till att öka insynen på investeringsmarknaden för icke- professionella investerare. Målet är att fastställa enhetliga villkor för hur ett faktablad för investe- ringsprodukter ska utformas samt formerna för hur faktabladet ska till- handahållas en icke-professionell investerare. ställer sig i huvud- sak positivt till förslaget. Förhandlingar i rådsarbetsgrupp inleddes . Förslagets överensstämmelse med tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen subsidiaritetsprövades . Överläggning med finansutskottet ägde rum . Kommissionen lade fram ett förslag till ett omarbetat försäkrings- förmedlingsdirektiv (se faktapromemoria 2011/12:FPM176). Förslaget syftar till att stärka konsumentskyddet, att öka graden av integration på den inre marknaden, att skapa konkurrens på lika villkor samt att öka graden av harmonisering av de administrativa sanktionerna. lingar om förslaget inleddes i rådsarbetsgrupp . 2012/13:80 Genom förslaget utvidgas tillämpningsområdet för direktivet till att även omfatta bl.a. försäkringsföretagens egen försäljning av försäkrings- produkter. En rad nya bestämmelser om bl.a. rådgivning och information till kunder föreslås. Förslaget ingår i ett konsumentskyddspaket med bl.a. förordningen om faktablad för investeringsprodukter (se faktapromemoria 2011/12:FPM178). Det har även ett nära samband med direktivet om marknader för finansiella instrument (se faktapromemoria 2011/12:FPM34). Överläggning med finansutskottet ägde rum . Kommissionen lade fram ett förslag till ändringar i direktivet om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper (fondföretag) (se faktapromemoria 2011/12:FPM177). Förslaget syftar till att stärka konsumentskyddet genom att reglera förvaringsinstitutens verksamhet på ett mer harmoniserat sätt, införa ersättningsregler för fondbolag samt stärka tillsynsmyndigheternas sanktionsbefogenheter. Överläggning med finansutskottet ägde rum . Kommissionen presenterade ett förslag om bostads- låneavtal och förhandlingar har pågått . Enligt kommissionen finns det två syften med förslaget. Avsikten är dels att skapa en effektiv och konkurrenskraftig inre marknad för konsumenter, kreditgivare och kreditförmedlare med en hög skyddsnivå, dels att främja finansiell stabi- litet genom att sörja för ansvarsfullt fungerande marknader för hypo- tekslån. Rådet antog en allmän inriktning om direktivförslaget . pågår förhandlingar (trilog) mellan rådet, och kommissionen. Direktivet är tänkt att leda till en harmonisering av bestämmelserna i medlemsstaterna på detta område. Förslaget innehåller bl.a. vissa krav på kreditgivare och kreditförmedlare, t.ex. om hur de ska uppföra sig vid tillhandahållande av konsumentkrediter och vilken minimikompetens de ska ha. Kreditförmedlare föreslås ställas under tillsyn och övervakning. Förslaget innehåller också bestämmelser om utformningen av reklam och marknadsföring för konsumentkrediter, bestämmelser om vilken infor- mation konsumenterna ska få innan ett kreditavtal ingås, krav på kredit- prövning av konsumenter, bestämmelser om hur den effektiva räntan ska beräknas, om rådgivning rörande kredit samt om konsumenternas rätt till förtida betalning av sina skulder enligt kreditavtal. En faktapromemoria (2010/11:FPM104) har överlämnats till och överläggning har ägt rum med civilutskottet. är i huvudsak positivt till ett direktiv som med ett stärkt konsumentskydd främjar såväl en integrerad marknad för bostadslåneavtal inom EU som den finansiella Skr. 2012/13:80 stabiliteten på området. Skattesystemet är ett viktigt nationellt instrument för att främja en god ekonomisk utveckling, en varaktig hög sysselsättning och en uthållig finansiering av offentliga utgifter. På området direkt skatt verkar framför allt för ett ökat administrativt samarbete. För de harmoniserade skatterna (mervärdesskatt och vissa punktskatter) verkar för tydliga regler som inte kan missbrukas. 15.1.1Skatt på finansiella transaktioner har det förslag om beskattning på finansiella transaktioner som kommissionen presenterade diskuterats (se fakta- promemoria 2011/12:FPM20). Vid konstate- rades att medlemsstaterna hade mycket skilda åsikter om förslaget och att det inte skulle gå att enas under överskådlig framtid. Efter det har elva medlemsstater (, , , , , , , , , och ) gjort framställ- ningar till kommissionen om att få inleda ett fördjupat samarbete. presenterade kommissionen ett förslag om bemyndigande för att inleda ett fördjupat samarbete på området för skatt på finansiella transaktioner (se faktapromemoria 2012/13:FPM31). anser att vi inte ska delta i ett fördjupat samarbete i EU om en skatt på finansiella transaktioner. är skeptisk till ett fördjupat samarbete om en skatt på finansiella transaktioner och oroad över de konsekvenser ett sådant arbete kan få för de medlemsstater som inte deltar i samarbetet och för EU i sin helhet. har respekt för att en sådan skatt har hög politisk prioritet för flera medlemsstater. vill därför inte stå i vägen för att dessa ska kunna gå vidare med ett fördjupat samarbete. kan ställa sig bakom att rådet beslutar om ett för- djupat samarbete på området för skatt på finansiella transaktioner om hänsyn tas till icke deltagande medlemsstaters intressen vid utform- ningen av skatten. motsätter sig skatt på finansiella transaktioner som egna medel. Samråd har skett med vid ett flertal tillfällen i samband med möten i . Överläggningar med skatteutskottet har ägt rum . Frågan har även behandlats vid skatte- och finansutskottens gemensamma överläggning om EU:s fram- tida budget där en skatt på finansiella transaktioner föreslås utgöra en intäktspost. 2012/13:80 15.1.2 Översyn av energiskattedirektivet Det nuvarande energiskattedirektivet är föråldrat och behöver samordnas med EU:s ambitiösa klimat- och energipolitiska mål. För att uppfylla dessa mål behövs väl fungerande, samordnade och effektiva verktyg. Kommissionen har därför presenterat en översyn och förslag till ändringar av direktivet (se faktapromemoria 2010/11:FPM113). Frågan har behandlats vid i en riktlinjedebatt , varvid de flesta medlemsstater stödde en struktur som innebär minimiskattenivåer för olika bränslen baserade på två komponenter: en energirelaterad komponent och en CO2-relaterad komponent. Ekofin- rådet har även godkänt en rapport om läget i förhandlingarna och för vad som behöver göras framöver. verkar för ett snabbt antagande av ett uppdaterat energiskatte- direktiv som bevarar viktiga grundelement från kommissionens förslag. Samråd med har ägt rum . 15.2.1Reformerat uttag av mervärdesskatt presenterade kommissionen meddelandet Mot ett enklare, robustare och effektivare mervärdesskattesystem som anpassats till den inre marknaden om det fortsatta arbetet med en reform av mer- värdesskatten (se faktapromemoria 2011/12:FPM79). Syftet är att göra uttaget av mervärdesskatt mera förenligt med den inre marknaden, stärka möjligheten till skatteintäkter samt minska kostnaderna för efterlevnad och skatteuppbörd. Meddelandet behandlar framför allt uttag av mervärdesskatt i samband med gränsöverskridande transaktioner på den inre marknaden, frågor relaterade till skatteneutralitet, harmonisering av skatteuttaget samt åt- gärder för att minska den administrativa bördan. Även en förbättrad och förenklad uppbörd av mervärdesskatt samt en effektiv och modern för- valtning av skatteuttaget och nödvändigheten av att i större utsträckning kunna förhindra bedrägerier, tas upp. Regeringen delar kommissionens uppfattning att det är angeläget med en översyn av uttaget av moms. Rådsslutsatser antogs vid . På svenskt initiativ togs det in en skrivning om att det finns behov av att klargöra undantagen för ideella föreningar. Mekanism för snabba insatser mot mervärdes- När EU fattar beslut om skattefrågor gäller den så kallade enhällighets- För att kunna avvika från mervärdesskattedirektivet och tillämpa exempelvis omvänd skattskyldighet krävs därför beslut med enhällighet i rådet. Kommissionen presenterade ett förslag om en snabbreaktionsmekanism (se faktapromemoria 2012/13:FPM3). slaget innebär att kommissionen vid plötsliga och omfattande skatte- bedrägerier i brådskande fall kan besluta att en medlemsstat får införa omvänd skattskyldighet utan rådsbeslut. Omvänd skattskyldighet innebär Skr. 2012/13:80 att köparen blir betalningsskyldig för mervärdesskatten istället för sälja- Syftet med förslaget är att förhindra mervärdesskattebedrägerier som kan uppkomma plötsligt och orsaka stora skattebortfall. Överläggning har skett med skatteutskottet och samråd har skett med . höll en riktlinjedebatt . presenterade kommissionen ett förslag om att ändra mer- värdesskattedirektivet avseende behandlingen av vouchrar, dvs. värde- bevis som exempelvis telefonkort och rabattkuponger (se faktaprome- moria 2011/12:FPM153). Syftet med förslaget är att klargöra och harmo- nisera reglerna för när mervärdesskatt ska tas ut för vouchrar så att dubbelbeskattning och icke-beskattning kan undvikas. innehåller mervärdesskattedirektivet inte några särskilda bestämmelser om hur vouchrar ska behandlas skattemässigt. I vissa medlemsstater beskattas därför en voucher vid utställandet medan den i andra medlemsstater beskattas vid inlösen. Överläggning har ägt rum med skatteutskottet . 15.2.4Förordning om förenklad deklaration av mervärdesskatt på elektroniska tjänster kommer telekommunikationstjänster, elektroniska tjänster samt radio- och tv-sändningar som säljs till privat- personer i en annan medlemsstat att beskattas i köparens medlemsstat (i stället för i säljarens medlemsstat). För att förenkla för de företag som har kunder i flera olika medlemsstater införs en förenklad ord- ning för deklaration av mervärdesskatt på dessa tjänster, som innebär att företaget lämnar en elektronisk deklarationsblankett till endast en stat och betalar den redovisade skatten till denna (det s.k. mini one stop shop- systemet). Den mottagande myndigheten sänder sedan informationen och betalningen vidare till den medlemsstat eller de medlemsstater som ska ha skatten. Kommissionen lade fram ett förslag för att anpassa rådets genomförandeförordning till den förenklade ordningen (se faktaprome- moria 2011/12:FPM112). Förslaget avser tekniska och funktionella frågor där medlemsstaterna behöver ha en samsyn för att den förenklade ordningen ska kunna genomföras utan komplikationer. Överläggning ägde rum med skatteutskottet . Förslaget antogs av . En gemensam konsoliderad bolagsskattebas Diskussioner har ägt rum i rådets arbetsgrupp för skattefrågor om det förslag om en gemensam konsoliderad bolagsskattebas () som kommissionen överlämnade (se faktapromemoria 2010/11:FPM96). En första övergripande läsning av förslaget har avslu- Enligt kommissionen är ett av huvudsyftena med förslaget att lösa problemen med internprissättning och gränsöverskridande förlustutjäm- Enligt förslaget ska CCCTB fungera parallellt vid sidan av nuva- rande nationella bestämmelser och vara frivilligt, dvs. kunna välja om de vill bli beskattade enligt de vanliga nationella skatte- reglerna eller enligt CCCTB. Modellen innebär att en gemensam skattebas räknas fram för alla EU- företag i en koncern. Basen kommer därefter att fördelas på ett schablonmässigt sätt mellan dessa företag. Företagen ska alltså beskattas utifrån en schablonmässigt fördelad vinst och inte utifrån den verkliga Varje stat tillämpar sedan sin bolagsskattesats på sin andel av Regeringen stöder det generella målet att förbättra den inre mark- Det är även viktigt att minska den administrativa bördan för företag. är bolagsskatten ett viktigt nationellt instrument för att främja en god ekonomisk utveckling och en varaktigt Det förslag som kommissionen har lämnat är om- fattande, komplext och långtgående. Rent allmänt är det därför svårt att bedöma förslagets effekter för svensk ekonomi och konkurrenskraften, men i vart fall är de särskilt för svensk basindustri viktiga avskriv- ningsreglerna mindre förmånliga i CCCTB-förslaget än de gällande Vidare är de budgetmässiga konsekvenserna av för- slaget mycket oklara. Kombinationen av en gemensam skattebas och olika nationella skattebaser måste också undersökas, bl.a. med avseende på den administrativa bördan. Mot den bakgrunden anser regeringen att det finns betydande osäkerhet kring införandet av en gemensam bolags- Regeringen är därför tveksam till en gemensam skattebas även om det finns principiella argument för en väl fungerande Regeringen kommer att följa och analysera förslagets fortsatta Balansen mellan behovet av att skydda medlemsstaternas skatteunderlag och behovet av att undvika oproportionella restriktioner för gränsöverskridande verksamhet inom EU är viktig. Skatteåtgärder som innebär en påtagligt lägre effektiv beskattningsnivå än den som normalt tillämpas i en medlemsstat ska granskas enligt upp- Medlemsstaterna åtar sig enligt uppförandekoden att inte införa nya skadliga skatteåtgärder samt att se över nuvarande bestämmel- ser (frysning). Vidare ska medlemsstaterna avveckla de skatteåtgärder som bedöms vara skadliga (avveckling). En särskild högnivågrupp, uppförandekodgruppen, har inrättats inom Skr. 2012/13:80 rådet för att genomföra uppförandekodens bestämmelser. frågor inom kodens ram ska därutöver behandlas enligt gruppens arbets- program (förhållandet till tredjeland, administrativ praxis, åtgärder för att motverka skattebedrägeri och annat missbruk, övervakning av genom- förande av överenskomna riktlinjer, framtagande av riktlinjer för olika typer av förmånliga regimer samt vissa frågor om skatteplanering med hjälp av särskilda skatteregimer för investeringsfonder). Gruppen lämnar varje halvår en rapport som antas av rådet. Sedan det nuvarande sparandedirektivet började tillämpas har det visat sig finnas vissa kryphål, varför kommissionen lämnade ett förslag till ändringar i direktivet (se faktapromemoria 2008/09:FPM71). Ändringarna innebär bl.a. att även betalningar som går via vissa obeskattade juridiska konstruktioner, såväl inom som utanför EU, till fysiska personer inom EU, ska omfattas av direktivet. Dessutom avses tillämpningsområdet utökas till att bl.a. omfatta vissa livförsäk- ringar. Förändringarna syftar också till att höja kvaliteten på den information som utbyts så att den fysiska person som mottar en ränte- betalning med större säkerhet kan identifieras. anser att det är angeläget att kvaliteten på den information som utbyts enligt sparande- direktivet förbättras och att de kryphål som uppmärksammats täpps till och stöder därför det kompromissförslag som har tagits fram. har flera försök gjorts i rådet för att komma överens om ut- formningen av ett mandat för kommissionen att förhandla med , , , och så att även dessa länder ska tillämpa de föreslagna ändringarna av direktivet. Någon överens- kommelse har ännu inte träffats. Att kommissionen kan påbörja förhand- lingarna med relevanta tredjeländer är ett viktigt steg för att komma vidare i processen mot ett antagande av ett reviderat sparandedirektiv. Samråd har ägt rum med . 15.4.2 Kommissionens meddelande om skattebedrägeri och skatteundandragande Kommissionen publicerade ett meddelande om konkreta sätt att stärka bekämpningen av skattebedrägeri och skatteundandragande, även med avseende på tredjeland. I meddelandet behandlas åtgärder som rör de tre övergripande områdena: förbättrad uppbörd/indrivning, förstärkt samarbete mellan skattemyndigheterna i medlemsstaterna och en klar och tydlig hållning gentemot tredjeland (se faktapromemoria 2011/12:FPM antog slutsatser om prioriteringen av de åtgärder som kommissionen tagit upp. december en handlingsplan för det fortsatta arbetet tillsammans med en 2012/13:80 rekommendation om en samordnad skattepolitik gentemot tredjeland och en rekommendation om aggressiv skatteplanering. ser det som angeläget att först fullfölja det arbete som redan har inletts på området. Det gäller främst sparandedirektivet (se avsnitt 15.4.1) och genomförandet av det nya direktivet om administrativt samarbete i fråga om beskattning (direkt skatt). 15.4.3Administrativt samarbete på punktskatte-området presenterade kommissionen ett förslag om administra- tivt samarbete i fråga om punktskatter (se faktapromemoria 2011/12:FPM44). Den nuvarande förordningen om administrativt samar- bete i fråga om punktskatter innehåller regler om informa- tionsutbyte mellan medlemsstaterna i syfte att se till att reglerna om punktskatter följs. För att ta hänsyn till införandet av det datoriserade systemet för kontroll av förflyttningar av punktskattepliktiga varor (EMCS) måste dessa bestämmelser nu revideras. Kommissionen föreslog att den nuvarande förordningen skulle upp- hävas och ersättas med en ny. Syftet med förslaget är att skapa en rättslig grund för de funktioner i EMCS som rör administrativt samarbete och att allmänt sett uppdatera och förtydliga reglerna (se faktapromemoria 2011/12:44). Förordningen antogs av . Kommissionen har föreslagit ett nytt åtgärdsprogram för skattefrågor (Fiscalis 2020), som ska ersätta det nuvarande programmet (Fiscalis 2013). Det föreslagna programmet syftar till att främja samarbetet i skattefrågor i unionen baserat på dels multilaterala kontroller, personligt nätverksbyggande och kompetensuppbyggnad, dels uppbyggnad och behållande av it-kapacitet. Den första delen möjliggör operativt samarbete samt utbyte av bästa praxis och operativa kunskaper bland medlemsstaterna och de andra länder som deltar i programmet. Genom den senare delen kan programmet finansiera avancerad it-infrastruktur och avancerade it- system som möjliggör informationsutbyte samt att unionens skatteför- valtningar utvecklas till e-förvaltningar (se faktapromemoria 2012/13:FPM25). Förhandlingarna kommer att avslutas . EU:s budget omfattar den europeiska unionens samtliga förväntade in- komster och utgifter. verkar för en budgetrestriktiv linje och vill se en årsbudget med betalningsnivåer som baseras på realistiska prognoser och tillräckliga marginaler för att möjliggöra hantering av oförutsedda händelser. arbetar också för en mer rationell och ekonomiskt försvarbar användning av EU:s medel och önskar därför genomföra strukturellt inriktade besparingar. EU-budgetens inriktning och nivå bestäms dels av den fleråriga budgetramen som anger ramar för samtliga utgifter och åtaganden under varje utgiftsrubrik för en sjuårsperiod, dels av EU:s årliga budgetprocess.