prop · H1031d25 · 2013-09-18 00:00:00 — Verksamheten har bestått i att förvalta de leasingåtaganden avseende rullande materiel som fanns i vid bolagiseringen och som inte kunde överföras till eller eller externt rederi. förtidslöstes den sista kvarvarande leasingtransaktionen, efter det återstod endast ett låneavtal där pantsatt sju snabbtåg (X2000) som var uthyrda till till då äganderätten övergick till . upphörde således leasingverksamheten inom , än enligt ursprunglig plan. Verksamhetsgrenen uppvisade ett överskott om 247,8 (11,6) , vilket härrör från upplösningen av riskreserven för förluster i leasingverksamheten. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 Verksamhetsgren – av järnvägsfordon som används i statligt upphandlad trafik Verksamheten har bestått i att på ett affärsmässigt och effektivt sätt förvalta och hyra ut järnvägsfordon till de av upphandlade operatörerna. Verksamhetsgrenen har ett fastställt avkastningskrav formulerat som att verksamheten över en konjunkturcykel minst ska visa en räntabilitet på sysselsatt kapital som motsvarar räntan på femåriga statsobligationer plus en procentenhet. Avkastningen på i fordonen bundet kapital var . Föregående år var avkastningen . Genomsnittligt för åren 2006–2012 har avkastningen inklusive realisationsvinster uppgått till . –2012 var den genomsnittliga räntan på femåriga statsobligationer . har således överträffat avkastningskravet för verksamhetsgrenen. De pågående projekten för renovering och uppgradering av fordonsflottan överfördes tillsammans med ansvaret för fordonsförvaltningen till . Statens järnvägars ekonomiska resultat uppvisade ett positivt resultat efter finansiella poster på 203,3 (7,1) . Resultatet 2012 uppdelat på verksamhetsgrenar framgår av tabellen nedan. Tabell 3.19 Statens järnvägars resultat efter finansnetto -53,7 -32,4 Återföring av internt fördelade kapitalkost- -9,7 Transportpolitiken bidrar till tillväxt, stärkt konkurrenskraft, livskvalitet och välfärd Enligt beslut (prop. 2008/09:93, bet. 2008/09:TU14, rskr. 2008/09:257) är det över- gripande målet för transportpolitiken att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgare och näringsliv i hela landet. beslutade då också om ett funktionsmål om tillgänglighet och ett hänsynsmål om säkerhet, miljö och hälsa vilka bidrar till att uppfylla det övergripande transportpolitiska målet. I enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen justerade (prop. 2012/13:1 utg.omr. 22, bet. 2012/13:TU1, rskr. 2012/13:118) hänsynsmålet för att förtydliga kopplingen till det övergripande generationsmålet för miljö. Transportpolitiken bidrar aktivt till tillväxt, stärkt konkurrenskraft för näringslivet, livskvalitet och välfärd i samhället. Tillförlitliga och ändamålsenliga transporter bidrar till tillväxt för företag samt ett fungerande arbetsliv och en fungerande vardag och fritid för människor. Tillförlitliga och ändamålsenliga transporter behöver robust infrastruktur och tydliga regelverk. En ändamålsenlig transportpolitik är ett viktigt verktyg för att förbättra förutsättningarna för en mer differentierad arbetsmarknad och en ökad specialisering av näringsliv, arbetskraft och utbildning. Genom ökad tillgänglighet skapas regionintegrering och regionförstoring vilket har stor betydelse för tillväxten. Ett brukarperspektiv är angeläget i transportpolitiken och när beslut fattas som gäller transportsystemet. Varje trafikslag ska kunna fungera väl var för sig men också i samverkan med övriga trafikslag för att hela resan eller transporten ska bli optimal. Förutsättningarna för transporter varierar i landets olika delar. Det är angeläget att finna effektiva transportlösningar för människor och företag i landets olika delar, såväl landsbygder som städer. Kapacitetsbristerna i städerna och längs de stora stråken är påtagliga. sker det stora investeringar inom näringslivet runt om i landet. Den växande besöksnäringen ställer stora krav på tillgänglighet även i landets mer glest befolkade områden. Vissa verksamheter såsom råvaruproduktion och bearbetning av dessa innebär tunga transporter med stor volym. Bland annat gruvnäringen som expanderar ställer stora krav på effektiva och innovativa transportlösningar. Transportpolitiken ska även bidra till ett jämställt samhälle. Transportsystemet ska vara jämställt, dvs. utformas så att det är likvärdigt och tillgodoser både kvinnors och mäns resmönster och transportbehov. Mot bakgrund av resultatredovisningen i avsnitt 3.5, som visar på olika utveckling i olika delar av landet, är bedömningen att det behövs fortsatt utveckling av transportsystemet för att öka tillgänglighet för medborgare och näringsliv inom och mellan regioner, samt mellan och andra länder. Det finns behov av att öka kvaliteten i näringslivets transporter. Det kvarstår utmaningar vad avser t.ex. punktlighet även om utvecklingen i det fallet bedöms gå i rätt riktning. Resultatbedömningen i övrigt pekar mot att andra angelägna åtgärder för att uppnå de transportpolitiska målsättningarna är insatser vad avser trafiksäkerhet samt åtgärder för att minska transportsystemets miljö- och klimatpåverkan. De satsningar som regering och riksdag beslutat om bl.a. med anledning av propositionen In- vesteringar för ett starkt och hållbart transportsystem (prop. 2012/13:25, bet. 2012/13:TU2, rskr. 2012/13:119) syftar till att kraftigt öka ambitionen på transportområdet för att bättre kunna uppfylla de transportpolitiska målen. In- frastruktur av hög kvalitet knyter ihop landet och är en förutsättning för tillväxt och en konkurrenskraftig svensk ekonomi. De resurser som tillförs kommer att möjliggöra en omfattande upprustning av standarden av det befintliga järnvägssystemet, en höjd ambition för vägunderhållet i hela landet samt ökad kapacitet i transportsystemet. Även stora nyinvesteringar kommer att genomföras, särskilt inom järnvägen, för att öka kapaciteten och förbättra möjligheterna till ett långsiktigt hållbart transportsystem. Förbättringar av flödet och tillförlitligheten sker bl.a. genom ta bort flaskhalsar i transportsystemet. Det räcker dock inte enbart med satsningar på infrastrukturen för att bättre kunna uppnå de transportpolitiska målen och för att transportpolitiken aktivt ska kunna bidra till tillväxt, stärkt konkurrenskraft, livskvalitet och välfärd i samhället. Det krävs också att regelverken utvecklas och förenklas på transportområdet för att bland annat ge företagen på transportområdet goda förutsättningar att utvecklas. Det är även angeläget att fortsätta utveckla en transportpolitik som är bättre samordnad och väl integrerad med andra berörda politikområden. Detta kan gälla samordning såväl inom som mellan nationell, regional och lokal nivå i samhället samt internationellt. Det ökar synergierna av de 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 satsningar som görs inom olika sektorer och på olika nivåer i samhället bl.a. för att öka tillväxt och sysselsättning, öka tillgängligheten till bostäder samt skapa en bättre miljö. För att skapa ett fungerande transportsystem för brukarna är det angeläget med perspektiv som sträcker sig utanför gränser. behöver ett robust, hållbart och samverkande transportsystem som stödjer hållbar tillväxt och sysselsättning. Transporter och regelverk är till stora delar internationella. Trafikregler och villkor för den svenska transportnäringen och fordon följer i stor utsträckning av regler som beslutats av EU och av . Regelutveckling internationellt och inom EU prioriteras därför. har redovisat sin framtida politik för transportområdet i en vitbok. Transporterna är bas för ekonomin och samhället och utgör en viktig del i strategin EU 2020. En avgörande strategi för att lyckas kommer att vara att fullborda det gemensamma europeiska transportområdet. Öka transportsystemets kapacitet, robusthet, tillförlitlighet och användbarhet Kraftfulla satsningar på ett robust transportsystem har fattat beslut i enlighet med den ekonomiska planeringsram och inriktning för den fortsatta planeringen av hur transportsystemet ska bevaras, underhållas och utvecklas som regeringen presenterade i propositionen In- vesteringar för ett starkt och hållbart transportsystem (prop. 2012/13:25, bet. 2012/13:TU2, rskr. 2012/13:119). I propositionen fastställdes ekonomiska ramar för perioden –2025 på totalt i anslag och lån. Utöver denna ram fastställdes också en planeringsram som får uppgå till –2025 för investeringar i vissa väg- och järnvägsprojekt, för de delar där kapitalkostnaden finansieras med inkomster från trängselskatt eller vägavgifter. Transportsystemet och tillhörande infrastruktur behöver anpassas till de krav som en långsiktigt hållbar utveckling ställer, såväl ekonomiskt, miljömässigt som socialt. Fyrstegsprincipen ska vara vägledande för den fortsatta planeringen av förvaltningen och utvecklingen av transportsystemet. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 cipen innebär att möjliga förbättringar i transportsystemet ska prövas stegvis enligt följande: 1.för att styra efterfrågan, 2.för att underhålla och optimera befintlig infrastruktur, 3.för att trimma och på så sätt förbättra infrastrukturen, och 4.för att investera i ny infrastruktur. Regeringen anser att användningen av det befintliga transportsystemet bör optimeras före nybyggnation, det vill säga att med utgångspunkt i befintlig infrastruktur hitta den mest effektiva metoden för att få ut mesta möjliga kapacitet och kvalitet. Inriktningen för åtgärdsplaneringen utgår från det övergripande målet för transportpolitiken med de tillhörande funktions- och hänsynsmålen. Viktiga utgångspunkter är också regeringens och ställningstaganden exempelvis vad avser propositionerna Framtidens resor och transporter – infrastruktur för hållbar tillväxt (prop. 2008/09:35) och Investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem (prop. 2012/13:25, bet. 2012/13:TU2, rskr. 2012/13:119). Inriktningen är att skapa förutsättningar för ett kapacitetsstarkt, robust, säkert, tillgängligt och hållbart transportsystem som tillgodoser näringslivets och medborgarnas behov av arbetspendling och av godstransporter i alla delar av landet. Åtgärderna ska inriktas mot de viktigaste stråken för att stärka sträckor som är betydelsefulla för hållbar arbetspendling, viktiga transportleder för näringslivet och gränsöverskridande transporter. En grundläggande tillgänglighet i hela landet måste utvecklas. Det befintliga transportsystemet ska fortsätta att utvecklas och anpassas till moderna hänsynskrav avseende tillgänglighet, miljö och säkerhet. Miljöåtgärder i befintlig infrastruktur kan behöva intensifieras för att motverka de negativa effekter som uppstår till följd av infrastruktur och trafik. Dessutom kan ökad miljöhänsyn i samband med drift, underhåll och reinvesteringar bidra till förbättrade miljöförhållanden i infrastrukturen. Den ökning av trafiken som pågått har lett till att kapacitetsutnyttjandet i delar av transportsystemet är mycket högt . Un- der senare år har problemen i järnvägssystemet varit påtagliga och visat på behovet av åtgärder. Nya beräkningar visar att resurserna för drift, underhåll och reinvesteringar inom järnvägs- och vägsystemen behöver öka för att komma tillrätta med de brister och störningar som finns. Regeringen har tidigare temporärt tillfört stora belopp för framförallt drift- och underhållsinsatser 2011–2013 (totalt sett ca ). Regeringens bedömning är att fortsatta kraftfulla insatser inom drift och underhåll behövs för att långsiktigt säkra ett robust transportsystem för näringslivets transporter och för arbetspendling. Kapacitetsbehovet i transportsystemet kan dock inte enbart lösas med ökad robusthet, utan omfattande åtgärder krävs också för att öka kapaciteten genom ytterligare satsningar på ny infrastruktur och då särskilt på järnväg. Det sker stora investeringar inom näringslivet runt om i landet. Flera inte så tätbefolkade regioner har en stor ekonomisk betydelse för hela landet och en god tillväxt. Att finna samhällsekonomiskt effektiva transportlösningar för människor och företag i hela landet är angeläget. Efter beslut med anledning av propositionen Investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem (prop. 2012/13:25, bet. 2012/13:TU2, rskr. 2012/13:119) , inleddes åtgärdsplaneringen där och planeringsorganen på länsnivå fick i uppdrag att upprätta förslag till hur de ekonomiska ramarna ska disponeras . Av uppdraget framgår att krisberedskap ingår som en av flera förutsättningar för åtgärdsplaneringen. förslag till nationell transportslagsövergripande plan för utveckling av transportsystemet för perioden –2025 har skickats på remiss där synpunkterna ska vara tillhanda . Därefter ska förslaget tillsammans med synpunkterna från remitteringen beredas inom . Förslagen till trafikslagsövergripande länsplaner för den regionala transportinfrastrukturen ska planeringsorganen på länsnivå redovisa för . kommer regeringen att ta ställning till det samlade underlaget och besluta om den nationella planen och fastslå de definitiva ekonomiska ramarna för länen för perioden –2025. Regeringen återkommer därefter till med en redovisning av de beslutade planerna. Regeringen tillkallade en särskild utredare med uppdrag att genomföra en förhandling om infrastrukturen i (dir. 2013:22). Regeringens förhandlingspersoner har inlett förhandlingar med be- rörda kommuner i samt med om genomförandet av en utbyggnad av tunnelbanan och eventuella anslutande åtgärder i väg- och järnvägsinfrastrukturen. Syftet är att åstadkomma en påtaglig förbättring av trafiksituationen i och möjliggöra ett kraftigt ökat bostadsbyggande. I regeringens direktiv till Stockholmsförhandlingen anges att höjda och bredare intäkter från trängselskatten utöver det som är reserverat för Förbifart m.m. kan användas för finansiering av andra åtgärder i transportsystem. Nivåerna för trängselskatten bör utformas så att de bidrar till så hög effektivitet i vägsystemet som möjligt. Regeringens förhandlingspersoner i Stockholmsförhandlingen har i en framställan till regeringen lämnat förslag om förändringar av trängselskatten i . Förslaget innebär att trängselskatten höjs inom det nuvarande tillämpningsområdet. Därutöver föreslås att trängselskatt införs för och för passage över det s.k. Saltsjö-Mälarsnittet. Förändringarna föreslås träda i kraft . har remitterat Stockholmsförhandlingens framställan. I remissen har utredningens förslag kompletterats med ett förslag till författningstext som har tagits fram inom (Fi- nansdepartementet). Regeringen bedömer att höjd och breddad trängselskatt är en förutsättning för de infrastrukturinvesteringar som förhandlas inom ramen för Stockholmsförhandlingen. Om någon av delarna i förslaget inte bedöms kunna genomföras ökar behovet av finansiering från berörda kommuner och . Regeringen avvaktar nu remissinstansernas synpunkter och utfallet av förhandlingarna innan slutlig ställning tas till förslaget. Huvuduppdraget ska delredovisas och redovisningen ska då innehålla underlag som regeringen behöver för att kunna fatta beslut om den nationella planen för transportsystem . Slutredovisning av uppdraget ska ske . Planering för utveckling av transportsystemet enligt den tidigare nämnda fyrstegsprincipen förväntas bidra till att säkra kostnadseffektiva lösningar som beaktar alla trafikslag och färdmedel liksom alla typer av åtgärder. Detta handlar både om en god resurshushållning och om bidrag till hållbar samhällsutveckling. Regeringen arbetar för att göra skatterna på energi- och kli- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 matområdet mer träffsäkra och ändamålsenliga vilket bland annat resulterat i förändrad beskattning av drivmedel och fordon. Utredningsarbete har genomförts kring trängselskattesystemet och det pågår en utredning beträffande fossiloberoende fordonsflotta. Regeringen har gett i uppdrag att redovisa hur banavgifterna kan utformas som styrmedel för effektivare kapacitetsutnyttjande samt att bedöma hur de så kallade kvalitetsavgifterna bör utformas för att öka incitamenten för järnvägssystemets aktörer att vidta kostnadseffektiva åtgärder för att minska driftstörningar. I uppdraget ingår även att redovisa kostnadsunderlaget för den del av banavgifterna som ska täcka de kostnader som uppstår som en direkt följd av framförandet av järnvägsfordon. Uppdraget ska slutredovisas . I enlighet med beslut (prop. 2009/10:189, bet. 2009/2010:SkU39, rskr. 2009/2010:294) infördes trängselskatt i de centrala delarna av . Syftet med skatten är att förbättra framkomligheten och miljön i , men även att bidra till finansieringen av investeringar i kollektivtrafik, järnväg och väg, bland annat Västlänken samt en ny älvförbindelse för vägtrafik vid . respektive 2015 planeras de nya broarna över på respektive Sundsvallsfjärden på att öppnas för trafik. Investeringarna är delvis finansierade med lån från . Kapitalkostnaderna för dessa lån ska i enlighet med beslut (prop. 2009/10:99, bet. 2009/10:FiU21, rskr. 2009/10:348 samt prop. 2012/13:25, bet. 2012/13:TU2, rskr. 2012/13:119) finansieras genom att vägavgifter tas ut för de fordon som trafikerar broarna. Regeringen avser att till överlämna en proposition med förslag om ny reglering av infrastrukturavgifter på väg. Avsikten är att det nya regelverket ska tillämpas för uttag av infrastrukturavgifter på de nya broarna. Andra åtgärder för förbättrad kapacitet i transportsystemet Resenärer och näringsliv är beroende av tillförlitliga och punktliga transporter inte minst i den internationella konkurrensen. Det transeuropeiska transportnätet (TEN-T), Gröna korridorer och inrättandet av internationella godskorridorer 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22 för ett europeiskt järnvägsnät är några av de åtgärder som regeringen arbetar med för att främja möjligheterna att resa samt stärka svenskt näringslivs konkurrenskraft och långsiktigt hållbara transporter. TEN-T är en viktig del i strävan att skapa ett väl fungerande europeiskt transportsystem i syfte att stärka EU:s konkurrenskraft och tillväxtpotential. För tillfället pågår en revidering av riktlinjer för TEN-T. lade EU- kommissionen fram ett förslag till ny förordning för TEN-T. föreslogs även en förordning om inrättandet av den nya Fonden för ett sammanlänkat som i fortsättningen ska lämna bidrag till infrastrukturutbyggnad i unionen. I en bilaga till denna förordning pekas transportkorridorer och projekt ut som ska vara särskilt prioriterade för finansiering från fonden. För del är järnvägssträckorna –, ––– , , Godsstråket genom Bergslagen och Botniska korridoren – –upptagna i denna bilaga. nådde rådet och överenskommelser om TEN-T-för- ordningen och om förordningen för Fonden för ett sammanlänkat . Det slutliga antagandet av förordningarna sker för att de ska kunna börja gälla . Gröna korridorer är ett initiativ från EU- kommissionen som syftar till att minska miljö- och klimatpåverkan samt att öka säkerhet och effektivitet. Gröna korridorer bör utvecklas såväl nationellt som internationellt och är en del av Östersjöstrategin. Två gröna korridorer har tidigare pekats ut av regeringen. Den västliga korridoren med sträckningen –– ––invigdes . Arbete pågår med att etablera den östra gröna korridoren mellan via till . Enligt och rådets förordning (EU) nr 913/2010 av om ett europeiskt järnvägsnät för konkurrenskraftig godstrafik ska ett antal järnvägskorridorer för godstrafik med tåg inrättas inom EU. Syftet är ytterst att ge järnvägens långväga och internationella godstransporter bättre framkomlighet i . En av de nio godskorridorerna, vilken ska vara i drift 2015, sträcker sig mellan och . deltar aktivt i arbetet med denna godskorridor. De medlemsstater som är berörda av godskorridoren ska bilda ett verkställande organ och berörda infrastrukturförvaltare ska inrätta ett förvaltningsorgan. Infrastrukturförvaltarna ska även svara för samråd med järnvägsföretag och terminaloperatörer samt för information om och försäljning av tåglägen i korridoren. Regeringen bedömer att ett framgångsrikt inrättande av godskorridoren kommer innebära att förutsättningarna för svensk export och import av varor på ett miljömässigt bra sätt förbättras. Regeringen verkar för att även och ska bli obligatoriska noder i den huvudlinje som fastställs av godskorridorsförordningen. Enklare, säkrare och mer attraktivt att cykla Cykeln är ett attraktivt alternativ för hela eller delar av de resor människor företar inte minst i tätortsområden. En stor utmaning är att öka andelen personer som går och cyklar och öka säkerheten för dessa trafikanter. En viktig åtgärd för att öka cykelresandet är att åstadkomma en förbättrad infrastruktur för cyklister. Insatser som bidrar till en ökad andel cykling av det totala persontransportarbetet är en viktig del för att utveckla ett effektivt och långsiktigt hållbart transportsystem. har i sin kapacitetsutredning bl.a. konstaterat att framtida problem i transportsystemet inte går att lösa utan ett ökat resande med kollektivtrafik, gång och cykel. Effektivisera transportsystemet, dess verksamheter och användningen av resurser Ekonomisk planering i utveckling fattade beslut med anledning av proposition gällande förändrade planeringsprocesser för transportinfrastruktur (prop. 2011/12:118, bet. 2011/12:TU13, rskr. 2011/12:257). De lagändringar som beslutade med anledning av propositionen tillsammans med den reviderade modellen för den strategiska och ekonomiska planeringen innebär att planeringsprocessen stramas upp och att möjligheterna till uppföljning ökar. Syftet är att skapa positiva effekter för staten, de regionala planupprättande organen, kommunerna och för företag och enskilda. Förändringarna är ett steg i riktning mot en förenkling och effektivisering av planeringsprocessen. Även den ekonomiska planeringen kommer att förändras i väsentliga avseenden. det nuvarande systemet med en planering som har en horisont med revidering ungefär en gång per mandatperiod kommer regeringen med det nya systemet att fatta beslut om vilka åtgärder i den nationella planen som ska byggstartas . Regeringen kommer även att fatta ett årligt beslut om vilka åtgärder i den nationella planen som bedöms kunna byggstarta de därefter följande tre åren, dvs. år 4–6. I det nuvarande planeringssystemet finns det ingen uttalad ordning för hur förändrade förutsättningar i form av justeringar och fördyringar ska hanteras. Genom ett system med årliga beslut om vilka åtgärder som ska genomföras ges en kontinuerlig uppdatering av planeringsläget. Ett viktigt mervärde av sådana beslut kommer enligt regeringens bedömning bli att det skapas en tydligare koppling mellan den nationella planen och den statliga budgetprocessen och därmed även faktiska byggstarter. Beslut om åtgärder som ska byggstartas –2016 och förberedas för byggstart –2019 avser regeringen att fatta i samband med att den nya nationella planen för perioden –2025 fastställs. Regeringen avser att besluta om direktiv till inför motsvarande beslut –2017 och 2018–2020 efter det att denna proposition har lämnats till . Ansvaret och processerna för de regionala åtgärdsplanerna har inte förändrats. Förbättrad styrning av drift och underhåll står inför ett antal stora utmaningar som kräver kraftfulla och uthålliga insatser bl.a. i fråga om drift och underhåll för att säkerställa en tillfredsställande funktion och långsiktig hållbarhet i järnvägssystemet. Resurserna som läggs på drift- och underhåll av vägar är omfattande och måste användas effektivt. () påbörjade en genomlysning av drift- och underhållsverksamhet av vägar och järnvägar. Syftet med utvecklingsarbetet har varit att skapa förutsättningar för regeringen och att bedriva en effektivare resursstyrning av drift och underhåll för väg och järnväg samt att effektivisera och förtydliga regeringens målstyrning av drift- och underhållsverksamhet. gav regeringen i uppdrag att införa och utveckla det styrramverk för drift och underhåll av väg och järnväg som arbetats fram inom ramen för utvecklingsarbetet. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 22