prop · H003130 · 2013-05-27 00:00:00 — Enheten har som uppgift att kontrollera att lagstadgade placeringsregler, placerings- och kreditpolicyn samt riskhanteringsplanens krav efterlevs i verksamheten. I detta ingår att noggrant mäta och analysera samt rapportera avkastning och risk, både i absoluta tal och relativt jämförelseindex. Enheten är uppdelad i en compliancefunktion och en riskanalysfunktion. Compliancefunktionen ansvarar för regelefterlevnad med uppföljning och kontroll av bland annat kreditrisk och likviditetsrisk. Riskanalysfunktionen ansvarar för analys, kontroll och rapportering av i huvudsak marknadsrisker. Marknadsrisk utgörs av risken för att värdet av ett instrument förändras på grund av variationer i aktiekurser, valutakurser eller marknadsräntor. Förvaltningens marknadsrisker definieras dels som risk relativt jämförelseindex (aktiv risk på kort och medelfristig sikt), dels i absoluta termer som bidrag till den totala faktiska portföljens risk. Riskerna bryts ner på olika tidshorisonter och analyseras med hjälp av riskbidrag utifrån respektive mandats investeringsprocess. Även stresstester och scenarieanalys används. Valuta-, ränte- och aktiekursrisker i den aktiva förvaltningen hanteras bland annat genom begränsningar av aktiv risk och duration. För beräkning av finansiella risker används riskmåttet Value at Risk (VaR). Value at Risk definieras som den maximala förlust, som kan uppstå med en given sannolikhet . I tabellen nedan används en analytisk faktormodell för tidsperioden och konfidensgraden . Små och medelstora bolag 3) Implementering av strategisk förvaltning 4) 1)Samtliga förvaltningsenheter utvärderas valutasäkrade med undantag för aktiv valutaförvaltning. Huvuddelen av fondens valutarisk återfinns därför på raden summa placeringstillgångar i tabellen ovan. 2)Totala placeringstillgångar som bas. 3)Fondens strategiska tillgångar, fastigheter, små och medelstora bolag samt övriga strategiska investeringar saknar delvis marknadsnoteringar av tillgångspriser med god periodicitet. Fonden har därför valt att använda svenska noterade fastighetsaktier som approximation för risken i fastighetsinnehaven. För approximation av risken i små och medelstora bolag har ett svenskt småbolagsindex använts och för övriga strategiska tillgångar har en kombination av ett japanskt aktieindex, ett europeiskt aktiebolagsindex och ett europeiskt högränteindex använts. 4)Strategisk tillgångsallokering, strategisk valutaexponering samt kassa. 5)Förvaltningsenheternas redovisade risker avser förvaltningsenheterna enskilt. Riskerna kan inte summeras på grund av diversifieringseffekter, som uppstår eftersom korrelationer mellan förvaltningsenheterna inte är perfekta. Som en jämförelse har fonden även skattat VaR för totalportföljen utifrån en endags innehavsperiod, 95 procents konfidensnivå samt en datalängd där observationerna ges lika vikt. Här har en simuleringsmetod med historisk avkastningsfördelning använts för beräkningen. Denna skattning ger ett resultat motsvarande . Kreditrisk utgörs av risken att enskilda motparter inte kan fullgöra sina åtaganden mot fonden. För hantering av kreditrisker har fonden upprättat individuella limiter per motpart. Limiterna följs upp kontinuerligt. Kreditriskerna begränsas även genom att placeringar endast tillåts i värdepapper med rating BBB eller högre. I nedanstående tabell presenteras en sammanställning över fondens kreditexponering fördelat på ratingklasser. Verkligt värde 2) Saknar rating 1) Verkligt värde 2) Saknar rating 1) 1)Avser förlagslån, obligationer samt aktieägarlån inom alternativa investeringar och fastigheter. 2)Verkligt värde, inklusive upplupen ränta. Likviditetsrisk utgörs av risken för att ett finansiellt instrument inte kan säljas eller endast säljas till ett väsentlig lägre pris än det marknadsnoterade priset. Likviditetsrisker begränsas genom särskilda regler för investeringar i räntebärande tillgångar och genom noggrann uppföljning av kassatillgodohavanden. Fonden investerar en stor andel av portföljen i noterade aktier och statsobligationer med god likviditet. I tabellen nedan presenteras en sammanställning över fondens likviditetsrisk i enlighet med förfallostruktur. Obligationer och räntebärande instrument upptagna till verkligt värde, inklusive upplupen ränta. 1 < 3 år 3 < 5 år 5 < 10 år 1 < 3 år 3 < 5 år 5 < 10 år Samtliga skulder har en löptid understigande förutom ett fåtal valutaoptioner, se not 11. Fonden valutasäkrar hela innehavet av utländska räntebärande tillgångar samt delar av det utländska aktieinnehavet med hjälp av valutaderivat. Fondens valutaexponering var vid årets utgång 27,7 (25,7) procent. I nedanstående tabell presenteras fondens valutaexponering. Obligationer och andra räntebärande tillgångar Derivatinstrument, exkl valutaderivat Övriga fordringar och skulder, netto Obligationer och andra räntebärande tillgångar Derivatinstrument, exkl valutaderivat Övriga fordringar och skulder, netto Fonden använder derivat inom de flesta förvaltningsmandaten. Derivaten har flera olika användningsområden och syften där de viktigaste är följande: Valutasäkring av fondens utländska placeringar, för vilket derivat är det enda alternativet. Effektivisering av indexförvaltningen, där derivat används för att minimera transaktionskostnader och förenkla hantering. Effektivisering av den aktiva förvaltningen, där derivat används för att de dels minimerar transaktionskostnader och förenklar hanteringen, dels ger möjlighet att ta positioner som inte kan skapas med andra instrument (korta positioner, volatilitetspositioner med mera). Reglering av den strategiska portföljens risk med hjälp av strategiska derivatpositioner. Användningen av derivat begränsas både med avseende på nominellt underliggande värde och med avseende på marknadsrisk. Alla derivatpositioner och därmed sammanhängande risker ingår i den dagliga positions- och riskbevakningen. Vår revisionsberättelse har lämnats Årsredovisning 2012 I 58 För , org. Vi har utfört en revision av årsredovisningen för . Fondens årsredovisning återfinns under huvudrubrikerna Förvaltningsberättelse och Räkenskaper, sid 39-57. Styrelsens och verkställande direktörens ansvar för årsredovisningen Det är styrelsen och verkställande direktören som har ansvaret för att upprätta en årsredovisning som ger en rättvisande bild enligt lagen om allmänna pensionsfonder och för den interna kontroll som styrelsen och verkställande direktören bedömer är nödvändig för att upprätta en årsredovisning som inte innehåller väsentliga felaktigheter, vare sig dessa beror på oegentligheter eller på fel. Vårt ansvar är att uttala oss om årsredovisningen på grundval av vår revision. Vi har utfört revisionen enligt International Standards on Auditing och god revisionssed i . Dessa standarder kräver att vi följer yrkesetiska krav samt planerar och utför revisionen för att uppnå rimlig säkerhet att årsredovisningen inte innehåller väsentliga felaktigheter. En revision innefattar att genom olika åtgärder inhämta revisionsbevis om belopp och annan information i årsredovisningen. Revisorn väljer vilka åtgärder som ska utföras, bland annat genom att bedöma riskerna för väsentliga felaktigheter i årsredovisningen, vare sig dessa beror på oegentligheter eller på fel. Vid denna riskbedömning beaktar revisorn de delar av den interna kontrollen som är relevanta för hur fonden upprättar årsredovisningen för att ge en rättvisande bild i syfte att utforma granskningsåtgärder som är ändamålsenliga med hänsyn till omständigheterna, men inte i syfte att göra ett uttalande om effektiviteten i fondens interna kontroll. En revision innefattar också en utvärdering av ändamålsenligheten i de redovisningsprinciper som har använts och av rimligheten i styrelsens och verkställande direktörens uppskattningar i redovisningen, liksom en utvärdering av den övergripande presentationen i årsredovisningen. Vi anser att de revisionsbevis vi har inhämtat är tillräckliga och ändamålsenliga som grund för våra uttalanden. Enligt vår uppfattning har årsredovisningen upprättats i enlighet med Lag (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder) och ger en i alla väsentliga avseenden rättvisande bild av Fjärde AP-fondens finansiella ställning per och av dess finansiella resultat för året enligt lagen om allmänna pensionsfonder. Förvaltningsberättelsen är förenlig med årsredovisningens övriga delar. Vi tillstyrker därför att resultaträkningen och balansräkningen fastställes. Rapport om andra krav enligt lagar och andra författningar Utöver vår revision av årsredovisningen har vi även granskat och inventerat de tillgångar som förvaltar. Vi har också granskat om det finns någon anmärkning i övrigt mot styrelsens och verkställande direktörens förvaltning för . Styrelsens och verkställande direktörens ansvar Det är styrelsen och verkställande direktören som har ansvaret för räkenskapshandlingarna samt för förvaltningen av fondens tillgångar enligt lagen om allmänna pensionsfonder. Vårt ansvar är att med rimlig säkerhet uttala oss om resultatet av vår granskning och inventering av de tillgångar som fonden förvaltar samt om förvaltningen i övrigt på grundval av vår revision. Vi har utfört revisionen enligt god revisionssed i . Som underlag för vårt uttalande om inventeringen av tillgångarna har vi granskat fondens innehavsförteckning samt ett urval av underlagen för denna. Som underlag för vårt uttalande om förvaltningen i övrigt har vi utöver vår revision av årsredovisningen granskat väsentliga beslut, åtgärder och förhållanden i fonden för att kunna bedöma om någon styrelseledamot eller verkställande direktören har handlat i strid med lagen om allmänna pensionsfonder. Vi anser att de revisionsbevis vi har inhämtat är tillräckliga och ändamålsenliga som grund för våra uttalanden. AUKTORISERAD REVISOR Förordnad av regeringen Revisionen har inte givit anledning till anmärkning beträffande inventeringen av tillgångarna eller i övrigt avseende förvaltningen. 10 åren uppgick till utsågs till ny vd för efter som slutade . som äger till investerade i fastigheter i om . Affärens värde uppgick till . godkände den norska konkurrensmyndigheten köp av det tidigare helägda bilreservdelsföretaget . Därigenom kunde försäljningen slutföras, som en del av försäljningslikviden erhölls aktier i som senare avyttrades. Sista delen av innehavet i avyttrades. Utfästelse att investera gavs till . presenterades en investering i det norska offshore-serviceföretaget . Investeringen gjordes tillsammans med . överlämnades utredningen om det framtida buffertkapitalet till regeringen. ställer sig positiv till flera av de förslag som läggs fram. Marknadsrisk: Med marknadsrisk avses risken att ett verkligt värde eller framtida kassaflöde från en investering kommer att variera på grund av förändringar i marknaden. De marknadsrisker som främst påverkar Fonden är aktiekurs-, valuta- och ränterisk. Både Fondinvesteringar och Företagsinvesteringar är utsatta för denna risk och den följs därför upp kontinuerligt. Av Fondens tillgångar, värderade till marknadsvärde, får högst vara utsatt för valutarisk. Fonden använder derivatinstrument för att hedga valutarisken. Sjätte marknadsvärderade tillgångar i utländsk valuta uppgick till (3 138). Av detta var (2 414) valutasäkrat vilket ger en valutaexponering på (5) i förhållande till fondkapitalet. Kredit och motpartsrisk: Uppkommer som en effekt av ett bolags eller en fonds oförmåga eller ovilja att fullfölja sina kontraktsenliga förpliktelser eller andra åtaganden vilket därmed skulle kunna innebära förluster. I dessa fall arbetar med diversifiering av portföljen och att exponeringen mot enskilda innehav inte ska vara för stor. Risken hanteras också genom att styrelsen varje år beslutar om en framtida allokeringsplan som visar hur medlen framåt ska fördelas mellan olika tillgångslag och affärsområden. Likviditetsrisk: Denna risk kan bäst beskrivas som risken för finansieringskris. Likviditetsrisk uppstår bland annat då tillgångar, skulder samt åtaganden har olika löptid. har några in- eller utflöden till pensionssystemet så behöver Fonden endast beakta den egna investeringsverksamheten. Till skillnad från övriga buffertfonder regleras inte i lag hur stor andel av kapitalet som ska vara placerat i investeringar med låg likviditetsrisk. Sjätte mål är att likviditetsreserven normalt bör uppgå till mellan av Fondens totalt förvaltade kapital. Vidare finns också en kreditlina som kan utnyttjas om finansieringsbehov uppkommer. Performance risk: Avser risken att ett innehav inte utvecklar sig i enlighet med uppsatt målsättning i exempelvis ägarplan eller affärsplan. Risken följs upp av både Företags- och Fondinvesteringar men för förstnämnda måste åtgärder mer aktivt tillsättas i de fall risken ökar. Fonden följer sina investeringar genom att vara aktiv ägare med målsättning att ha minst en styrelserepresentant vid varje onoterad direktinvestering. Vidare följs bolagens finansiella utveckling upp på månadsbasis genom representativa analyser. Operativa risker: Risken för ekonomiska förluster till följd av mänskliga fel, icke ändamålsenliga processer, externa händelser eller felaktiga system. Fonden hanterar dessa risker genom att bland annat dokumentera och kartlägga Fondens olika processflöden. Detta utgör en del av internrevisionens uppdrag. Vidare genomförs riskscenarier där risker och hot analyseras. Nettoresultat noterade aktier och andelar Nettoresultat onoterade aktier och andelar Ränteintäkter/-kostnader, netto Övriga finansiella intäkter och kostnader Aktier och andelar i noterade bolag Aktier och andelar i onoterade bolag Förutbetalda kostnader och upplupna intäkter Summa fordringar och andra tillgångar Summa fondkapital och skulder Åtagande utfäst, ännu ej utbetalat kapital Alla siffror anges i om inget annat anges följer det regelverk som finns i Lagen (2000:193) om . Denna lag trädde i kraft . Årsredovisningen har upprättats enligt god redovisningssed. Till följd av den lag som styr , ska samtliga placeringar värderas till verkligt värde i Sjätte redovisning. Det har inte skett några förändringar i Fondens redovisningsprinciper . IFRS är ett regelverk som är internationellt accepterat och utvärderar därför löpande de förändringar som sker på detta område. Det ska dock poängteras att det inte finns någon möjlighet för att följa IFRS fullt ut då enligt lag inte ska upprätta någon koncernredovisning. Som en konsekvens härav måste för varje enskild standard avgöra vad som är tillämpligt och därefter bedöma vilka uppgifter som ska presenteras för att en extern läsare ska få en rättvisande bild som årsredovisningen ska hållas överskådlig. Bedömningen är att årets resultat för Sjätte fonden i all väsentlighet överensstämmer med IFRS. är en myndighet och således ingen juridisk person och därmed inte heller att anse som ett moderföretag. Redovisning och värdering av onoterade värdepapper värderar samtliga innehav löpande till verkligt värde och använder IPEVs (and , ) riktlinjer som ramverk vid värderingen. Principiellt innebär detta att innehaven ska redovisas till verkligt värde. Det ska noteras att det inte är ett krav att följa dessa regler men då de är internationellt accepterade samt överensstämmer med hur övriga AP-fonder värderar sina onoterade innehav så har valt att följa dessa principer. I anslutning till årsbokslutet genomför Sjätte fonden en värdering av respektive bolag inom respektive portfölj. Tyngdpunkten läggs dock på de bolag som har materiella värden i relation till den totala portföljen. Värdering av onoterade innehav innehåller ett stort mått av bedömning avseende hur den underliggande verksamheten förväntas utvecklas varmed förändringar av gjorda antaganden kan påverka resultatet väsentligt. I varje enskilt fall försöker avgöra vilken värderingsmetod som är bäst lämpad i syfte att visa investeringens verkliga värde. Följande värderingsmetoder används: Pris enligt senaste investeringsrundan har flertalet investeringar där det föreligger tredjeparts transaktioner. Om sådana transaktioner skett under räkenskapsåret så utgör detta grunden för värderingen Beaktas görs även de emissioner där endast befintlig ägarkrets deltar (så kallade internrundor). I de fall där internrundor indikerar en nedvärdering görs en mer detaljerade analys och om det är så att bolaget försökt att få in extern part men misslyckats eller då det indikerar att intresset för bolaget i marknaden är mycket litet, så görs en nedvärdering av innehavet. I samtliga fall beaktas händelser som inträffat mellan tid- punkten för transaktionen och rapporteringstillfället. Denna metod utgår från att värdera bolaget baserat på diskonterat framtida löpande kassaflöde. Avdrag görs därefter av aktuell räntebärande nettoskuld. De framtida flödena nuvärdesberäknas baserat på en riskjusterad ränta. Som ett verktyg för att fastställa denna ränta och därmed också avkastningsmål så använder sig av en riskpremiemodell. De avkastningsmål som modellen beräknar ska motsvara genomsnittlig förväntad avkastning på marknaden för en portfölj med motsvarande risknivå och tidshorisont. Modellen för kassaflödesvärdering fungerar också bra som underlag för att bedöma och diskutera bolagets framtida utveckling. I de fall som investeringen vid värderingstillfället ännu inte påvisar ett positivt kassaflöde och det inte finns en gjord alternativ värdering med ett mer rättvisande värde, görs en mer försiktig bedömning av bolagets värde. Investeringens marknadsvärde motsvarar då oftast dess anskaffningsvärde eller lägre. Denna metod lämpar sig väl för företag där värdena bäst reflekteras genom att värdera bolagets nettotillgångar snarare än intjäningen i den underliggande verksamheten. använder denna metod vid värderingen av AB samt Fastighetsaktiebolaget . I båda fallen ger en värdering av nettotillgångarna ett mer rättvisande värde än någon av de alternativa värderingsmodellerna. Denna värderingsmetod förutsätter att man finner lämpliga multiplar för det specifika bolag man ska värdera. De multiplar som oftast använder är EV/EBIT och EV/. Då ett antal investeringar befinner sig i tidig fas så används metoden framförallt för att göra en bedömning av multiplarna vid framtida försäljningstidpunkt och således om bolagets framtida utveckling kan anses som rimlig. För flertalet bolag som äger är det svårt att finna lämpliga referensobjekt för en multipelvärdering. Det finns således inga värderingar som enskilt görs med stöd av denna metod utan den används i kombination med någon av de andra. I syfte att framförallt styrka redan gjorda värderingar så kan relevanta industriella benchmarks användas. Dessa kan exempelvis vara intäkt per abonnent, tittare etc. I vissa fall har analyserat benchmarks som gjorts vid transaktioner av företag liknande de som ska värderas. Dessa har sedan använts som stöd och referenser vid värderingarna. Som en del av Sjätte värderingsprocess stresstestas investeringarna i olika scenarier. Visar investeringen stor volatilitet så gör en mer restriktiv bedömning av värdet. Ett antal av Sjätte innehav befinner sig i tidig fas så kan det vara svårt att finna en enskild lämplig värderingsmodell. Underlaget för värderingen baseras då framför allt på en analys över hur bolaget utvecklats kopplat till den ägarplan som sattes vid den initiala investeringen. Omvärderingar av onoterade innehav redovisas under rubriken onoterade aktier och andelar i resultaträkningen och specificeras även i not 3. Föreligger däremot en stadigvarande och väsentlig värdeminskning (t ex konkurs) så görs en nedskrivning och då oftast med hela det investerade beloppet. Denna nedskrivning redovisas under rubriken onoterade aktier och andelar i resultaträkningen och specificeras även i not 3. Värderingar av innehav i fonder som investerar i onoterade företag baseras främst på erhållna värderingar per från respektive fond. För de innehav där Sjätte fonden ännu ej har erhållit värderingar som beaktat utvecklingen så har senast erhållna värdering justerats för att återspegla ändrade marknadsförutsättningar. Köp och försäljning av finansiella instrument redovisas på affärsdagen. Konvertibla lån ingår i posten Aktier och andelar i onoterade bolag och fonder och redovisas till upplupet anskaffningsvärde. Med anskaffningsvärde på fond avses alla utbetalningar som gjorts, exklusive externa förvaltningskostnader (vilka nedvärderas), för kvarvarande portföljbolag. Värdeförändringar på onoterade värdepapper, såväl realiserade som orealiserade, redovisas över resultaträkningen och ingår i årets resultat. Det realiserade resultatet består av skillnaden mellan försäljningsintäkt och bokfört värde vid avyttringstidpunkten. I det realiserade resultatet ingår också nedskrivningar av bokförda värden vilket kan uppkomma vid exempelvis en konkurs. En nedskrivning har som regel föregåtts av en nedvärdering som definieras som orealiserat resultat. Därmed kommer en omföring att ske av nedvärderingen mellan orealiserat och realiserat resultat. Denna omföring påverkar inte det totala resultatet. hanterar vissa investeringar genom renodlade så kallade holdingbolag. För att ge en rättvisande bild av verksamheten så redovisas en försäljning av holdingbolagets investering som realiserad hos . Försäljningsbeloppet reducerat med anskaffningsvärdet på investeringen utgör således det realiserade resultatet. Därefter värderas holdingbolaget till substansvärdet varmed värdet minskar successivt med de utdelningar som avser försäljningslikviden. För att inte redovisa vinsten vid försäljning av investeringen två gånger så redovisas dessa utdelningar endast över balansräkningen. Redovisning och värdering av noterade värdepapper De tillgångar i vilka fondmedel placerats upptas i årsredovisningen till verkligt värde. Det verkliga värdet baseras på noterade priser vid marknadens stängning på årets sista handelsdag. Transaktioner som avser avista och terminsavtal redovisas då de väsentliga riskerna och rättigheterna övergår mellan parterna, det vill säga affärsdagen. Denna princip omfattar transaktioner på penning- och obligationsmarknaden samt aktiemarknaden. Anskaffningsvärdet på aktier och övriga värdepapper inkluderar courtage och andra direkta kostnader i samband med köpet. Vid beräkning av realisationsvinster och -förluster har genomsnittsmetoden använts. Värdering sker i första hand till senaste betalkurs under årets sista handelsdag. Om det vid särskilda förhållanden på en viss marknad bedöms att slutkursen (betalkurs) inte är representativ kan kurs ligga till grund för beräkning av det verkliga värdet. Positioner i derivatinstrument värderas till verkligt värde och redovisas under samma balanspost som respektive instruments underliggande tillgångsslag. Värdeförändringar, såväl realiserade som orealiserade, redovisas över resultaträkningen och ingår i årets resultat. Med realisationsresultat menas skillnaden mellan försäljningsintäkt och anskaffningskostnad. Realisationsresultat avser resultat som uppkommit vid försäljning av placeringstillgångar. Redovisning och värdering av räntebärande värdepapper Omfattningen av placeringar i räntebärande värdepapper varierar i takt med förändringen i Fondens likviditetsreserv där storleken beror på köp och försäljning av innehav. Vid köp av räntebärande värdepapper redovisas tillgången i balansräkningen under posten Övriga räntebärande värdepapper. Finns det vid anskaffningstillfället en upplupen ränta så redovisas denna som en upplupen intäkt. För samtliga räntebärande värdepapper som Fonden investerar i, bortsett från rena kontoplaceringar till exempel deposits, finns noterade kurser att tillgå. Då Fondens samtliga tillgångar skall marknadsvärderas redovisas förändringen av marknadsvärdet i resultatet för noterade tillgångar och specificeras i not 2. Upplupna räntor på instrumenten redovisas i resultaträkningen på raden Ränteintäkter/ Kostnader netto och specificeras i not 4.