prop · H00380 · 2013-03-15 00:00:00 — bedriver sådan brottslig verksamhet i de kriminella nav som finns i södra, sydvästra och sydöstra delarna av EU. Bekämpa kringresande organiserade kriminella grupper. Intensifiera kampen mot it-brottslighet och kampen mot det krimi- nella missbruk av internet som bedrivs av den organiserade brottslig- heten. har COSI arbetat med att uppdatera befint- liga projektplaner samt förbereda en ny policycykel för kommande period. Europol förväntas komma med sin nya flerårsbe- dömning av hotet från den grova organiserade brottsligheten (SOCTA) . Åtgärder mot ekonomisk brottslighet Medlemsstaterna utvärderar fortlöpande varandra för att se över hur EU- beslut för att bekämpa olika former av organiserad brottslighet efterlevs. avslutades den så kallade femte utvärderingsrundan inom ramen för den ömsesidiga utvärderingen. Den femte utvärderingsrundan handlade om att utvärdera hur ekonomisk brottslighet bekämpas och hur ekonomiska utredningar bedrivs i medlemsstaterna. Resultatet presen- terades i en slutrapport . Den sjätte utvärderingsrundan ska handla om hur medlemsstaterna samarbetar med Eurojust och det europeiska rättsliga nätverket. utvärderades i den sjätte rundan genom ett besök av experter från andra medlemsstater. Rapporten om behandlades i rådet . Den sjätte rundan beräknas pågå och avslutas . Kommissionens strategi mot människohandel presenterade kommissionen en heltäckande strategi mot människo- handel. Strategin omfattar fem fokusområden: identifikation samt stöd och skydd till offer för människohandel, förstärkt förebyggande arbete mot människohandel, ökat antal åtal för människohandel, ökad samordning och samarbete mellan nyckelaktörer och en sammanhållen politik, ökad kunskap och effektiva motåtgärder mot nya utvecklingar inom alla former av människohandel. antog rådet för rättsliga och inrikes frågor slutsatser mot bak- grund av strategin. Ett europeiskt it-brottscenter vid Europol Kommissionen antog ett meddelande om etablering av ett Centrets uppgift förväntas bli att stödja med- lemsstaterna i deras brottsutredningar liksom att bidra till kapacitetsupp- byggnad bl.a. genom expertkunskap och utbildning. med den privata sektorn på detta område förutses också. komplettera andra liknande inrättningar, som planerade it- brottscenter i som ska vara verksamt . Meddelandet anger att centret kommer att vara placerat vid Europol i , men ha en särskild programkommitté som deltar i styrningen av En grupp för genomförande har påbörjat arbetet med att Det förväntas att it-brottscentret kan bli verksamt i början av 2013, även om det kommer att ta ytterligare av uppbygg- nad för att nå förväntad kapacitet. har välkomnat förslaget att inrätta ett it-brottscentrum vid Utredningar av it-brott kräver ofta internationella samarbetsin- satser och att information inhämtas från aktörer i andra länder. skilda utmaningar it-brott innebär för polisen motiverar därför en kraft- samling på EU-nivå. har arbetet med framtagandet av en ny EU-strategi mot narkotika bedrivits både i rådet och inom kommissionen. presenterade sin utvärderingsrapport och lade fram ett förslag till Rådet för rättsliga och inrikes frågor har förhandlat texten och antagit den . Man kom överens om att den nya EU- strategin ska omfatta perioden 20132020, uppdelad på två fyraårs- kommer ordförandeskapet att presentera förslag till den första handlingsplanen. För varje period ska kommissionen presentera en handlingsplan med konkreta förslag till operativa åtgärder och lagstiftningsåtgärder. strategin förväntas bygga på den tidigare strategin som gällde för perioden 20052012 och liksom denna vara uppdelad i två policy- områden, nämligen minskning av efterfrågan och minskning av utbudet. För båda områdena innehåller strategin tre tematiska delar, nämligen 1) samarbete och 3) information, forskning och utvärdering. Terrorism är ett gränsöverskridande fenomen som kräver internationell EU:s insatser omfattar konkreta stödåtgärder i särskilt utsatta strategin mot terrorism som antog 2005 ligger fortsatt till grund för EU:s arbete på området. har också antagits . har kommissionen fortsatt förhandla med om ett avtal mellan och om reglering av användningen av flyg- passageraruppgifter, s.k. PNR-uppgifter (PNR = Passenger Name Kommissionen leder förhandlingarna varefter rådet och godkänner de färdiga avtalsförslagen. avtalen är att så enhetligt som möjligt reglera informationsutbytet mellan berörda parter för att förbättra det internationella samarbetet och sam- tidigt garantera grundläggande rätt till privatliv och skydd för person- Det internationella samarbetet syftar till att använda flyg- passageraruppgifter för att bekämpa terrorism och annan grov gränsöver- har fortlöpande under avtalsförhandlingarna bevakat frågan om balansen mellan å ena sidan behovet av brottsbekämpning som krävs för att skydda människors säkerhet, och å andra sidan skyddet för den enskildes personliga integritet. Överläggningar har ägt rum i justitieutskottet och samråd har skett med om de avtal mellan och respektive som redan har ingåtts. antog rådet en allmän inriktning till ett förslag till direktiv om behandling av flygpassageraruppgifter inom EU. har lämnats till . Direktivet syftar till att bekämpa all- varliga brott samt harmonisera bestämmelser om integritetsskydd m.m. bedömde vid mötet att förslaget inte innebar en acceptabel balans mellan förslagets syfte att bekämpa brott, och den grundläggande rätten till privatliv, skydd av den personliga integriteten och dataskydd. grundläggande inställning till ett direktiv om användning av flygpassageraruppgifter (PNR) för brottsbekämpande ändamål är positiv under förutsättning att direktivet innebär en god balans mellan behovet av att bekämpa brott å ena sidan och den grundläggande rätten till privat- liv, skydd av den personliga integriteten och dataskydd å den andra Överläggningar har ägt rum i justitieutskottet och samråd har skett med Inom EU har man utvecklat förmågan att förebygga, upp- täcka och hantera terroristattacker med kemiska, biologiska, radiologiska och nukleära ämnen. Med utgångspunkt i förslag från kommissionen har arbetet med att genomföra handlingsplanen på detta område påbörjats och det har fortskridit . har kommissionen fortsatt förberedelserna för att ta fram ett förslag till en ram för administrativa åtgärder, såsom frysning av till- gångar, för att förebygga och bekämpa terrorism. kommissionens arbete med att ta fram en förstudie. har antiterrorismsamordnare presenterat ytterligare en av sina återkommande rapporter om åtgärder som vidtagits inom EU i kampen mot terrorism i enlighet med den övergripande EU-strategin har rådet (rättsliga och inrikes frågor) även antagit Rådsslutsatserna har bl.a. handlat om att för- bättra ansträngningarna inom EU med att förebygga terrorism, motverka dess grogrunder och bistå de som vill lämna våldsbejakande De har också pekat på behoven av skydd av så kallade mjuka mål mot terroristattentat samt lyft fram vikten av att dela erfarenheter och göra relevanta riskbedömningar för att förbättra skyddet I syfte att motverka olaglig tillverkning av sprängämnen och därigenom minska risken för attacker utförda av terrorister och andra kriminella antogs förordningen om saluföring och användning av sprängämnes- prekursorer av rådet . Förordningens syfte ska uppnås dels genom att hindra att allmänheten får tillgång till vissa nyckelkemikalier, sprängämnesprekursorer, och dels genom att aktörer i distributionskedjan ska rapportera misstänkta transaktioner, försvinnanden och stölder av sprängämnesprekursorer. Kommissionen presenterade ett förslag till förord- ning om saluföring och användning av sprängämnesprekursorer (se faktapromemoria 2010/11:FPM9). togs förordningen upp i en riktlinje- debatt i rådet för rättsliga och inrikesfrågor. Resultatet av denna debatt var enighet om vikten av att fortsätta arbetet för att nå en överens- kommelse om förslaget till förordning. Den antagna förordningen förväntas träda i kraft och ska börja tillämpas 18 månader därefter. Statistik om brott, trygghet och åtgärder mot Kommissionens handlingsplan 20062010 för att utveckla jämförbar brottsstatistik ersattes , något försenat, av en ny handlings- plan för perioden 20112015 (se faktapromemoria 2011/12:FPM115). tillsatte kommissionen också en ny expertgrupp, med representanter för samtliga medlemsstater och berörda internationella organisationer, för att stödja genomförandet. En av de åtgärder som ryms i handlingsplanen är en undersökning om utsatthet för brott. Kommissionens förslag till förordning om europeisk statistik om trygghet mot brott förhandlades i rådsarbetsgruppen om statistik (se faktapromemoria 2010/11:FPM140). och ett par andra medlemsstater reserverade sig mot förslaget eftersom det bl.a. fanns metodologiska problem som skulle medföra bristande jämförbarhet mellan medlemsstaterna, men en kvalificerad majoritet stödde förslaget. avvisade kommissionens utkast till förordning och uppmanade kommissionen att dra tillbaka det och återkomma med ett nytt förslag, se vidare kapitel 18 Statistik. 20.2Informationsutbyte för att förebygga och bekämpa brott Ett viktigt steg mot ett effektivare informationsutbyte är genomförandet av Prüm-rådsbeslutet, med dess möjligheter till ett effektivare utbyte 2012/13:80 mellan medlemsstaterna av DNA-, fingeravtrycks- och fordonsregister- uppgifter. godkändes för det automatiserade utbyte av fordonsregisteruppgifter med övriga medlemsstater. Godkännande för utbyte av DNA- och fingeravtrycksuppgifter planeras ske . 20.2.2Utbyte av uppgifter ur kriminalregister Det förbättrade utbytet av uppgifter mellan medlemsstaternas kriminal- register syftar till att varje medlemsstat ska ha information om alla de domar som har meddelats inom EU mot de egna medborgarna. Det ska också påskynda och förenkla förfarandet när uppgifter ur kriminalregister begärs i ett enskilt ärende från en annan medlemsstat. Informationen ska göras tillgänglig i mer begriplig form och via elektronisk överföring. Den gemensamma tekniska lösningen för detta utbyte driftsattes . De svenska författningsändringarna träder i kraft och kommer efterhand att koppla upp sig mot andra medlemsstater. 20.2.3Förhandlingar med om ett dataskyddsavtal Den gränsöverskridande brottsbekämpningen förutsätter ett gränsöver- skridande informationsutbyte. För att möjliggöra fortsatt utveckling av informationsutbytet är det viktigt att parterna som utbyter information kan lita på varandras regelverk när det gäller dataskydd. För att det viktiga informationsutbytet mellan och ska kunna utvecklas anser EU:s medlemsstater att det är önskvärt med ett rättsligt bindande avtal om skydd av personuppgifter inom ramen för det brotts- bekämpande informationsutbytet mellan parterna. antog ett beslut om att inleda förhandlingar med och gav kommissionen mandat att genomföra förhandlingarna. Förhandlingarna har pågått under 2011och 2012 och beslut om att ingå avtalet kommer att fattas först när ett av alla parter godkänt förhandlings- resultat finns. 20.2.4Europeisk informationsutbytesmodell (EIXM) Kommissionen fick i Stockholmsprogrammet uppdraget att överväga behovet av en europeisk informationsutbytesmodell. Som en del av det arbetet har kommissionen, i anslutning till arbetet med genomförandet av informationshanteringsstrategin för den inre säkerheten i EU som antogs under det svenska ordförandeskapet, genomfört en bred kartläggning av det existerande informationsutbytet. Den har legat till grund för det meddelande som presenterades . I meddelandet konstaterar kommissionen att informationsutbytet i allmänhet fungerar väl och att det inte finns behov av någon ny EU-lagstiftning eller några nya system på EU-nivå. Däremot konstateras att existerande instrument kan och bör genomföras bättre och att informationsutbytet borde organiseras mer konsekvent. Meddelandet och dess rekommendationer kommer att diskuteras i rådet och ligga till grund för rådsslutsatser om det fortsatta arbetet med ett effektiviserat informationsutbyte mellan Skr. 2012/13:80 brottsbekämpande myndigheter. 20.3Gränsövervakning, Schengenfrågor och tull- samarbete 20.3.1Ett europeiskt gränsövervakningssystem EUROSUR presenterade kommissionen ett förslag till förordning om att inrätta ett europeiskt övervakningssystem för EU:s yttre land- och sjögränser EUROSUR (se faktapromemoria 2011/2012:FPM88). Systemet ska bygga på redan befintliga lösningar och skapa en helhets- bild av situationen av EU:s land- och sjögränser. Samordningen ska förbättras på tre nivåer nationellt, bilateralt och multilateralt och både omfatta informationsutbyte och reaktionsförmåga. medde- lade ordförandeskapet att det avsåg inleda diskussioner med Europaparla- mentet på basis av det förordningsförslag som vid det laget hade förhandlat fram. Kommissionens förhoppning är att förordningen ska tillämpas från . De medlemsstater som har sydlig yttre sjögräns och östlig yttre landgräns ska ha sina nationella koordineringscenter på plats från . Övriga medlemsstater, däribland , ska ha sina nationella koordineringscenter på plats från . Regeringen har två gånger informerat justitieutskottet om förhandlingarna. gemensamma datasystem för eftersökta personer och föremål kallas Schengens informationssystem (SIS). Det nuvarande systemet är i behov av en modernisering och utvecklingen av en andra och förbättrad generation av SIS, kallad SIS II, har fortsatt . SIS II beräknas driftsättas . 20.3.3Byrå för förvaltning av stora it-system Förordningen om inrättande av en ny europeisk myndighet för teknisk förvaltning av Schengens informationssystem, informationssystemet för viseringar (VIS), systemet för fingeravtryck (Eurodac) och eventuellt andra framtida gemensamma it-system inom ramen för området frihet, säkerhet och rättvisa trädde i kraft . pågår uppbyggnaden av byrån som startade sitt uppdrag . Byrån har sitt säte i , . Nya och befintliga staters korrekta tillämpning av utvärderas av medlemsstaterna i Schengens utvärderingsgrupp. antal år har kommissionen haft ambitionen att förnya och förstärka denna förslag till ett nytt lagstiftningspaket om förvaltning av Schengensam- arbetet (se faktapromemoria 2011/12:FPM19). Rådet påbörjade förhandlingarna om lagförslagen . juni nådde rådet en politisk överenskommelse inför de fortsatta förhand- , kommissionen och ordförandeskapet har pågått med syfte att kunna komma vidare i förhandlings- Lagförslagen kunde inte antas . Förslag om vissa ändringar i gränskodexen presenterade kommissionen förslag till förordning om ändring av förordning (EG) nr 562/2006 gemenskapskodex om gräns- passage för personer (kodex om Schengengränserna) och konventionen om tillämpning av (gränskodexen). till att uppdatera gränskodexen och rätta till vissa felaktiga hänvisningar och rättsliga oklarheter som har upptäckts under de år som förordningen Ändringsförslagen är främst av teknisk karaktär men ett fåtal nya förslag finns med, t.ex. beräkning av vistelsetid inom Schengen och giltighetstider för resedokument. Effektivare tullsamarbete för att bekämpa brott EU:s tullmyndigheter har en nyckelroll vid bekämpningen av gränsöver- skridande, organiserad brottslighet. Det brottsbekämpande tullsamarbetet på EU-nivå styrs främst av rådsresolution om en strategi för tullsamarbetet, ett mer preciserat och levande strategidokument samt handlingsplaner för det praktiska genomförandet av strategin. Använ- dandet av handlingsplaner har lett till ett förbättrat samarbete mellan EU:s tullmyndigheter och mellan tullmyndigheterna och andra behöriga myndigheter och bidragit till en effektivare bekämpning av den gräns- överskridande brottsligheten. har man i rådet diskuterat ett förslag till nytt strategidokument, i syfte att anpassa strategin till föränd- rade omvärldsförhållanden. Förslaget antogs av . presenterade tillsammans med sex andra medlems- stater ett förslag till direktiv om en europeisk utredningsorder på det straffrättsliga området (se faktapromemoria 2009/10:FPM94). Direktivet syftar till att förbättra det straffrättsliga samarbetet mellan Skr. 2012/13:80 rättsliga myndigheter inom EU rörande bevisinhämtning. är huvudsakligen baserat på traditionell ömsesidig rättslig hjälp. Tanken med direktivet är att skapa ett heltäckande instrument för bevis- inhämtning baserad på principen om ömsesidigt erkännande, i enlighet med målsättningarna i bl.a. annat Stockholmsprogrammet. En europeisk utredningsorder ska kunna utfärdas i syfte att hämta in bevisning som finns i en annan medlemsstat. Det kan röra sig om att hålla ett förhör, ta egendom i beslag eller att genomföra en hemlig tele- avlyssning. Förslaget är i princip grundat på en skyldighet för den verk- ställande staten att inom en viss tidsfrist erkänna och verkställa en utred- ningsorder, under förutsättning att någon av direktivets vägransgrunder inte är tillämpliga. Vid rådsmötet för rättsliga och inrikes frågor enades rådet om en allmän inriktning för direktivet. Förslaget har behandlats i och röstade det ansvariga utskottet () igenom en rad ändringsförslag av direktivet. Flera av ändringsförslagen avviker väsentligt från rådets överenskommelse. För- handlingar med i syfte att nå en kompromiss inleddes , men avstannade sedermera. Information till justitieutskottet lämnades i samband med att förhand- lingarna med inleddes . lade kommissionen fram ett förslag till direktiv om an- grepp mot informationssystem (se faktapromemoria 2010/11:FPM15). Förslaget bygger i stora delar på ett rambeslut inom samma område. Förslaget syftar till att skapa en mer heltäckande strafflagstiftning för att bekämpa angrepp mot informationssystem. Avsikten är även att för- bättra samarbetet mellan rättsliga och andra behöriga myndigheter, inbe- gripet polismyndigheter och andra specialiserade brottsbekämpande organ i medlemsstaterna. Det innehåller också bestämmelser om utvid- gad kriminalisering av angrepp mot informationssystem, liksom av anstiftan, medhjälp och försök. Vidare föreslås skärpta lägsta maximi- straff och utvidgade regler om försvårande omständigheter. I övrigt inne- håller initiativet regler om ansvar och sanktioner för juridiska personer, utvidgad jurisdiktion, utbyte av uppgifter samt statistik. nåddes enighet i om en allmän inriktning för hela förslaget. ägde trilogförhandlingar med Europaparla- mentet rum i syfte att nå en förstaläsningsöverenskommelse. Rådet och enades också om ett kompromiss- paket kring förslaget och återstår ett formellt antagande. 2012/13:80 20.5.2 Frysning och förverkande av av brott lade kommissionen fram ett förslag till direktiv om frysning och förverkande av brott inom EU (se faktapromemoria 2011/12:FPM132). Förslaget bygger vidare på två rambeslut inom samma område och syftar till att stärka medlemsstaternas system för frysning och förverkande av tillgångar som härrör från brotts- lig verksamhet. Med frysning ett begrepp som vanligen inte används i svensk lagtext menas att egendom tillfälligt tas om hand eller görs omöjlig att disponera i avvaktan på ett beslut om förverkande. I förslaget finns bestämmelser om bl.a. förverkande utan samband med fällande dom, förverkande hos tredje man, utökade möjligheter till förverkande och frysning av egendom för framtida förverkande. Det innehåller även regler om hantering av fryst egendom och krav på effektiv verkställighet av förverkandebeslut samt vissa skyldigheter att föra statistik. Direktivförslaget förhandlades på rådsarbetsgruppsnivå. Regeringen informerade justitieutskottet och höll samråd med om förslaget , . Vid rådet för rätts- liga och inrikes frågor nåddes enighet om en allmän inrikt- ning om förslaget som därmed utgör grund för fortsatta förhandlingar med . har i förhandlingarna verkat aktivt för att förverkande av av brott ska vara ett effektivt verktyg i kampen mot allvarlig brottslighet, men har också värnat att förslaget lever upp till högt ställda rättssäkerhetskrav. 20.5.3Skydd av EU:s finansiella intressen genom straff- rättsliga bestämmelser Kommissionen presenterade ett förslag till direktiv om skydd av EU:s finansiella intressen genom straffrättsliga bestämmelser (se faktapromemoria 2011/12:FPM181). Förslaget syftar till att före- bygga och bekämpa bedrägerier och annan bedrägerirelaterad brottslighet som riktar sig mot unionens finansiella intressen. Förslaget ska ersätta bedrägerikonvention och dess tre protokoll. Förslaget innehåller regler om brottsdefinitioner avseende bedrägerier och bedrägerirelaterad brottslighet som riktar sig mot EU:s finansiella intressen. Det gäller förutom bedrägeri, oredlighet vid offentlig upp- handling eller vid bidragsförfarande, penningtvätt, korruption och för- skingring, när dessa brott riktar sig mot EU:s finansiella intressen. Vidare innehåller förslaget minimiregler om påföljdsnivåer vid allvarligare brott enligt direktivet samt regler om jurisdiktion och preskription. Förhandlingar om direktivförslaget inleddes . 20.5.4Straffrätt enligt artikel 83.2 EUF-fördraget Kommissionen lade fram det första förslaget om straffrätt enligt den rättsliga grunden i artikel 83.2 EUF-fördraget. Enligt den bestämmelsen får minimiregler för fastställande av brottsrekvisit och påföljder antas på ett harmoniserat område, om det är nödvändigt för att effektivt genomföra unionens politik på det berörda området. 2012/13:80 gäller ett direktiv om straff för marknadsmissbruk. 20.5.5Processuella rättigheter för misstänkta och till- talade personer presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om rätten till information i straffrättsliga förfaranden (se faktapromemoria 2009/10:FPM117). Direktivet antogs av rådet . Enligt direk- tivet ska den som är misstänkt eller tilltalad för brott ha rätt till infor- mation om sina rättigheter och om brottsanklagelsen. Den som frihets- berövats ska få skriftlig information i form av ett rättighetsblad (letter of rights). Dessutom ska den misstänkte eller dennes försvarare ha rätt till att ta del av material i ärendet i viss utsträckning. Regeringen har informerat justitieutskottet i frågan. presenterade kommissionen ett förslag till direktiv om rätt till tillgång till försvarare i straffrättsliga förfaranden och rätt att kommu- nicera vid frihetsberövande (se faktapromemoria 2010/11:FPM126). För- slaget behandlar rätten för misstänkta och tilltalade samt personer som är eftersökta i enlighet med en europeisk arresteringsorder att få tillgång till försvarare i straffrättsliga förfaranden mot dem. Vidare innehåller det regler om rätten för misstänkta och tilltalade som berövats sin frihet att kommunicera med en tredje person, som en anhörig. Rådet nådde enighet om en allmän inriktning om förslaget. Förhandlingar med har pågått . Regeringen har informerat justitieutskottet och haft samråd med i frågan. beslutade kommissionen om ett åtgärdspaket för att stärka brottsoffers rättigheter inom EU. Förslaget till direktiv om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter m.m. ingick som en av tre delar i åtgärdspaketet (se faktapromemoria 2010/11:FPM124). Direktivet syftar till att bl.a. säkerställa att brottsoffer får lämplig information, lämpligt stöd och skydd och kan medverka i straffrättsliga förfaranden. Vid rådets möte nåddes en allmän riktlinje om direk- tivet. Behandling av förslaget pågick parallellt i (LIBE-/FEMM- och ). Röstning om ändringsförslagen i behöriga utskott ägde rum , vartefter trilogförhandlingar inleddes. Vid en omröstning i plenum antog Europa- parlamentet direktivtexten. Antagandet i rådet ägde rum . Direktivet ska vara genomfört i nationell rätt . Regeringen har informerat och haft överläggning med justitieutskottet och samrått med i frågan. 2012/13:80 21 Asyl, invandring, visering och annan politik som rör rörlighet för personer EU har som mål att skapa en gemensam politik för invandring vilket också stärker unionens konkurrenskraft.