prop · H10337 · 2013-11-05 00:00:00 — Enligt artikel 1.1.b ska det av artikel 6.2 i direktiv /109/EG följa att bosättningsstaten ska kontrollera om en unionsmedborgare, som har uttryckt en önskan om att utöva sin valbarhet i den staten, inte har förlorat den rätten i hemstaten genom ett sådant beslut som nämns i artikel 6.1. Enligt artikel 1.1.c ska tre nya punkter – 3, 4 och 5 – läggas till i artikel 6 i direktiv /109/EG. I den nya artikel 6.3 föreskrivs att bosättningsstaten ska, vid den kontroll som ska utföras enligt artikel 6.2, anmäla kandidatens försäkran till hemstaten. Hemstaten ska därefter, från att anmälan mottogs eller om så är möjligt och bosättningsstaten begär det, lämna de upplysningar av betydelse som finns tillgängliga. De upplysningar som lämnas får bara omfatta vad som är strikt nödvändigt för att uppfylla skyldigheten att kontrollera valbarheten och får inte användas för något annat ändamål. Den som önskar utöva sin valbarhet i bosättningsstaten ska godtas även om hemstaten inte lämnar några upplysningar inom den angivna tidsfristen. Av den nya artikel 6.4 följer att den behöriga myndigheten i en bosättningsstat, som tar emot sådana upplysningar från hemstaten som visar att uppgifterna i kandidatens försäkran om valbarhet är oriktiga, ska vidta lämpliga åtgärder i enlighet med sin nationella lagstiftning för att hindra personen från att kandidera i valet eller, om detta inte är möjligt, antingen hindra personen från att väljas eller från att utöva sitt mandat. Enligt den nya artikel 6.5 ska medlemsstaterna utse en kontaktpunkt med uppgift att ta emot och förmedla de uppgifter som behövs för att tillämpa artikel 6.3. Kommissionen ska få information om vilka myndigheter som utsetts till kontaktpunkter. Dessa ska tas upp i en förteckning som görs tillgänglig för medlemsstaterna. 2013/14:37 Av artikel 1.2.a och b i ändringsdirektivet följer att artikel 10.1 ska kompletteras så att det framgår att en unionsmedborgare som vill kandidera till i sin försäkran till valmyndigheten i bosättningsstaten, förutom den information som ska lämnas, även ska ange uppgift om födelsedatum, födelseort och den senaste adressen i hemstaten samt ange att hon eller han inte genom ett rättsligt avgörande eller administrativt beslut som kan bli föremål för rättsmedel har förlorat sin valbarhet i hemstaten. Enligt artikel 1.2.c i ändringsdirektivet ska artikel 10.2 i direktiv /109/EG, som innehåller en bestämmelse om uteblivet intygande som diskvalificeringsgrund, utgå. I artikel 2 i ändringsdirektivet finns bestämmelser om tiden för genomförande av direktivet. Av bestämmelsen framgår att direktivet ska vara genomfört . 4.4Rådets direktiv /80/EG Av artikel 22 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt följer att varje medborgare som är bosatt i en medlemsstat där han eller hon inte är medborgare ska ha rösträtt och vara valbar i kommunala val i den medlemsstat där unionsmedborgaren är bosatt på samma villkor som medborgaren i den staten. Närmare bestämmelser om utövandet av dessa rättigheter finns i rådets direktiv /80/EG om närmare bestämmelser för rösträtt och valbarhet vid kommunala val för unionsmedborgare som är bosatta i en medlemsstat där de inte är medborgare (368, 31.12.1994, s. 38). Medlemsstaterna kan för att skydda sina egna nationella intressen bestämma att endast deras egna medborgare är valbara till en grundläggande lokal förvaltningsenhets kommunstyrelse. En sådan bestämmelse får emellertid inte i oproportionerligt hög grad påverka valbarheten för medborgare från andra medlemsstater. När det gäller rösträtt i kommunalval behandlas i direktivet i princip alla unionsmedborgare som medlemsstatens egna medborgare. Upplysning om valperioden ändras Regeringens förslag: Upplysningen i vallagen om att val till hålls kompletteras med en bestämmelse som klargör att valet i stället ska hållas , maj eller juli om rådet beslutar det för ett visst valår. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: påpekar att tiden för distribution av valsedlar blir knapp om valdagen inträffar eller första hälften av Övriga remissinstanser tillstyrker eller lämnar förslaget utan erinran. Skälen för regeringens förslag: Av bestämmelserna i valrättsakten framgår att val till ska hållas på femte år (artikel 11). Eftersom det första valet till ägde rum den 7–ska även efterföljande Prop. 2013/14:37 val enligt huvudregeln i valrättsakten hållas omkring Valperioden för det andra och tredje valet till , 1984 respektive 1989, flyttades fram . Detta skedde i båda fallen efter särskilda beslut av rådet (EGT L 155, 14.6.83, s. 11 och EGT L 210, 3.8.88, s. 25). Rådet beslutade vidare , efter att ha hört , att Europaparlamentsval ska tidigareläggas till perioden 22–(EUT L 169, 21.6.2013, s. 69). I 1 kap. 3 § första stycket vallagen anges att val till hålls . Bestämmelsen är närmast att betrakta som en upplysning om vad som gäller enligt valrättsakten. Denna upplysning stämmer överens med vad som har gällt historiskt i de tidigare valen till . Den stämmer dock mindre väl överens med vad som följer direkt av valrättsakten. Som framgår ovan följer av den att val också kan hållas , maj eller juli, om rådet genom ett särskilt beslut för ett visst valår bestämmer det. Det framstår som mindre lämpligt att vallagen ger sken av att val alltid ska hållas när unionsrätten ger utrymme för en ordning som innebär att val även kan hållas ett valår. Mot den bakgrunden bör bestämmelsen i vallagen som upplyser om när val till hålls ändras. Eftersom det finns en möjlighet för rådet att tidigarelägga valet till april eller maj och att senarelägga det till juli bör det av vallagen framgå att val ska hållas dessa månader om rådet i ett särskilt fall beslutar det för ett visst valår. anser att det bör övervägas om det bör vara möjligt att tidigarelägga sista dag för registrering av partibeteckning för val till om ett val ska hållas eller . På så sätt skulle tidsperioden för tryckning och distribution av valsedlar kunna förlängas. Regeringen har förståelse för att tiden kan bli knapp för tryckning och distribution av valsedlar om valet förläggs till april eller . Det är något som måste beaktas i samband med att rådet tar ställning till ändrad valperiod. Regeringen anser dock att det inte nu finns skäl att föreslå ändringar som avser registreringsförfarande. 6Det administrativa förfarandet underlättas 6.1Krav på intyg från hemstaten slopas Regeringens förslag: Kravet att en utländsk unionsmedborgare ska visa upp ett särskilt valbarhetsintyg från sin hemstat för att vara valbar i val till i tas bort. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna tillstyrker eller lämnar förslaget utan erinran. 2013/14:37 Skälen för regeringens förslag: När det gäller utländska unionsmedborgare, dvs. personer som är medborgare i någon annan av EU:s medlemsstater än , följer av 1 kap. 4 § andra stycket vallagen att dessa har rösträtt i val till här om de har rösträtt vid val till kommunfullmäktige och och inte röstar i valet till i någon annan medlemsstat. Av bestämmelserna i 4 kap. 2 och 3 §§ kommunallagen (1991:900) följer att unionsmedborgare som är folkbokförda i en kommun och som på valdagen har fyllt har rösträtt i sådana val. Valbar till Europarlamentet är enligt 1 kap. 5 § vallagen var och en som har rösträtt enligt 4 § samma kapitel. För unionsmedborgare gäller dock att de är valbara endast under den ytterligare förutsättningen att de enligt 2 kap. 11 § vallagen visar att de i sitt hemland inte förlorat sin valbarhet. Enligt den senare bestämmelsen ska unionsmedborgare som inte är svenska medborgare och som önskar att kandidera vid val till lämna ett intyg av en behörig myndighet som visar att valbarheten inte gått förlorad där eller att denna diskvalifikationsgrund inte finns såvitt myndigheten vet. Vid kommissionens utvärdering av rådande ordning i samband med val till har ansetts att skyldigheten att lämna intyg har haft en negativ påverkan på deltagandet i valen. Skyldigheten i direktiv /109/EG att visa upp ett sådant intyg har tagits bort genom ändringsdirektivet. Direktivändringen bör genomföras i svensk rätt genom att kravet på uppvisande av intyg för att vara valbar och godtas som kandidat som utländsk unionsmedborgare tas bort ur vallagen. Komplettering av kandidatförsäkran och Regeringens förslag: Den försäkran som en utländsk unions- medborgare avger i samband med anmälan om sin kandidatur i Europaparlamentsval i ska, utöver de uppgifter som ska lämnas enligt gällande ordning, även innehålla uppgift om kandidatens födelsedatum, födelseort och senaste adress i hemstaten samt en förklaring att han eller hon inte genom ett rättsligt avgörande eller administrativt beslut har förlorat sin valbarhet i sin hemstat. sådan anmälan görs ska den centrala valmyndigheten sända en underrättelse till den behöriga myndigheten i unionsmedborgarens hemstat om att kandidaten har förklarat att han eller hon inte har förlorat sin valbarhet i sin hemstat. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna tillstyrker förslaget eller lämnar det utan invändning. anser att det finns behov av klargöranden om hur myndigheten ska hantera tillskrivna namn och fall då en kandidat inte gjort en föreskriven anmälan. Skälen för regeringens förslag: Bestämmelser om partiernas anmälningar av kandidater finns i 2 kap. vallagen. Enligt 2 kap. 11 § vallagen ska unionsmedborgare som inte är svenska medborgare och som önskar att kandidera vid val till i en egenhändigt Prop. 2013/14:37 undertecknad försäkran till den centrala valmyndigheten ange bl.a. sin nationalitet och sin adress i . En underrättelse om att en unionsmedborgare i en sådan försäkran har förklarat att han eller hon vill kandidera vid val till ska enligt samma paragraf sändas till valmyndigheten i den stat där personen är medborgare. Ändringsdirektivet innehåller vissa kompletteringar i fråga om en kandidats försäkran. Enligt direktivet ska försäkran kompletteras med uppgift om kandidatens födelsedatum, födelseort och senaste adress i hemstaten samt en förklaring att hon eller han inte genom ett rättsligt avgörande eller administrativt beslut har förlorat sin valbarhet i sin hemstat. Den nuvarande regleringen i vallagen bör kompletteras så att skyldigheten för en kandidat att lämna en försäkran med vissa uppgifter omfattar även den information som framgår av ändringsdirektivet. Ändringsdirektivet innebär dessutom att den underrättelse som den behöriga myndigheten i bosättningsstaten ska sända till den behöriga myndigheten i hemstaten ska ange att kandidaten har förklarat att han eller hon inte har förlorat sin valbarhet i hemstaten. Mot den bakgrunden bör regleringen om underrättelseskyldighet i 2 kap. 11 § vallagen kompletteras så att den även omfattar förklaringar om valbarhet. 6.3Utbyte av upplysningar om valbarhet Regeringens förslag: Den centrala valmyndigheten ska begära upplysningar från den behöriga myndigheten i unionsmedborgarens hemstat om huruvida unionsmedborgaren har förlorat sin valbarhet i hemstaten. Om en behörig myndighet i en annan medlemsstat begär upplysningar från den centrala valmyndigheten om huruvida en svensk medborgare som kandiderar i val till i den andra staten har förlorat sin valbarhet här, ska den centrala valmyndigheten från det att begäran togs emot lämna den begärande myndigheten upplysningar om kandidatens valbarhet i val till i . Regeringens bedömning: bör anmälas hos kommissionen som kontaktpunkt för informationsutbytet enligt direktivet. Promemorians förslag och bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna tillstyrker förslaget eller lämnar det utan invändning. i anser dock att förslaget innebär att den centrala valmyndigheten kommer att få ett merarbete med att inhämta uppgifter från utländska myndigheter om huruvida en kandidat som inte anmälts enligt 2 kap. vallagen och inte lämnat en försäkran har förlorat sin valbarhet i hemstaten. 2013/14:37 har inga invändningar i sak mot förslaget men pekar på avsaknaden av regler gällande valmyndigheternas ansvar. Skälen för regeringens förslag och bedömning: Ändringsdirektivet innebär att medlemsstaterna ska utbyta upplysningar om valbarhet i syfte att kontrollera att valbarheten i kandidatens hemstat inte gått förlorad genom ett rättsligt avgörande eller administrativt beslut. Denna kontroll ska enligt ändringsdirektivet genomföras på så sätt att ansvarig myndighet i bosättningsstaten ska inhämta upplysningar från den behöriga myndigheten i den stat där personen är medborgare om huruvida kandidaten har förlorat sin valbarhet där. De uppgifter som finns tillgängliga i hemstaten och som är av betydelse för bedömningen av valbarhetsfrågan ska lämnas över till bosättningsstaten inom . Den nya regleringen innebär alltså att den behöriga myndigheten ska dels begära upplysningar från den behöriga myndigheten i kandidatens hemstat om huruvida kandidaten har förlorat sin valbarhet där, dels på begäran lämna en behörig myndighet i en annan medlemsstat upplysningar om svenska medborgares valbarhet i val till i . En ny bestämmelse med denna innebörd bör föras in i vallagen. Med anledning av i läns synpunkter konstaterar regeringen att den kontroll av kandidater som sker enligt den gällande ordningen inte omfattar andra än de kandidater som anmäls enligt 2 kap. vallagen. De nu föreslagna ändringarna i vallagen innebär alltså inte något merarbete på så sätt att den kontroll som ska utföras omfattar en större krets av personer än enligt dagens ordning. I är det som ansvarar för informationsutbytet enligt direktiv /109/EG. bör därför anmälas som kontaktpunkt för informationsutbytet enligt artikel 1.1.c i ändrings- direktivet. Detta kan ske genom ett administrativt förfarande och fordrar därför inga ändringar eller tillägg i vallagen. En anmälan av kandidater ska inte beaktas i Regeringens förslag: En utländsk unionsmedborgare som i sin hemstat har förlorat sin valbarhet får inte kandidera i val till Om en sådan kandidat anmäler sitt önskemål om att kandidera och den behöriga myndigheten i kandidatens hemstat lämnar upplysningar som visar att kandidaten har förlorat sin valbarhet där, ska anmälan inte beaktas. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Förslaget tillstyrks eller lämnas utan invändning av flertalet remissinstanser. framhåller dock att det bör klarläggas att en person med dubbelt medborgarskap inte förlorar sin rätt att kandidera till följd av denna framför också bl.a. att förslaget förutsätter att det införs ett krav på obligatoriskt samtycke till kandidater och att utländska medborgare som kandiderar i val till i god tid före valdagen har gett in en sådan försäkran som avse i 2 kap. 11 § vallagen. För att undvika förseningar och osäkerheter i den slutliga sammanräkningen bör det enligt införas en sista dag för att lämna försäkran. Denna dag bör ligga så långt före valdagen att centrala valmyndigheten hinner kommunicera försäkran med utländska myndigheter. anser att det behövs klargörande bestämmelser om informationsskyldighet mot en kandidat i sådana fall där information inkommit om att valbarhetshinder föreligger för kandidaten, och om vilka regler som ska gälla för en eventuell överprövning. Skälen för regeringens förslag: Av ändringsdirektivet framgår att om de upplysningar som lämnas i syfte att kontrollera att valbarheten i kandidatens hemstat inte gått förlorad visar att en försäkran av en kandidat innehåller oriktiga uppgifter ska han eller hon inte få kandidera. Den nuvarande ordningen, föranmälan av kandidater enligt 2 kap. vallagen, innebär att en kandidat som inte kan visa upp ett valbarhetsintyg inte får kandidera (2 kap. 12 § vallagen). För att genomföra ändringsdirektivet bör denna reglering ändras så att det av bestämmelsen i stället följer att en utländsk unionsmedborgare inte får kandidera, och att en anmälan inte ska beaktas, om information från hemstaten visar att valbarheten har gått förlorad. Om kandidaten har förlorat sin valbarhet i sitt hemland är han eller hon inte heller valbar i . Det framgår av 1 kap. 5 § vallagen. Får information från en annan medlemsstat om förlust av valbarhet ska kandidatnamnet vid den slutliga rösträkningen betraktas som obefintligt enligt 13 kap. 8 § första stycket 1 vallagen. i framhåller att det bör klarläggas att en person med dubbelt medborgarskap inte förlorar sin rätt att kandidera. Regeringen delar uppfattning och anser att detta kan tydliggöras genom att det klargörs i 1 kap. 5 § vallagen att valbarhetshindret endast gäller en unionsmedborgare som inte är svensk medborgare. I motsats till i anser regeringen att ändringsdirektivet inte förutsätter att det införs krav på obligatoriskt samtycke till kandidatur eller att kravet på kandidatförsäkran utvidgas i förhållande till vad som gäller . Den nuvarande ordningen med kontroll av att intyg visas upp för anmälda kandidater bör enligt regeringens mening helt enkelt kunna ersättas av ett administrativt informationsutbyte mellan behöriga valmyndigheter. Rätten att rösta och vara valbar i kommunala val och i val till Regeringens förslag: Bestämmelserna om rösträtt vid val av ledamöter och ersättare i kommunfullmäktige utvidgas till att omfatta även unionsmedborgare som senast på valdagen fyller och är bosatta i kommunen men som inte är folkbokförda där, eftersom de har full diplomatisk immunitet utan att tillhöra en främmande makts Detta innebär att dessa personer kan rösta och är valbara i val till kommunfullmäktige, och Europa- Unionsmedborgare som getts rösträtt utan att vara folkbokförda här i landet måste för att få utöva sin rösträtt vid val till kommun- och senast före valdagen skriftligen anmäla hos den centrala valmyndigheten att de vill bli upptagna i röstlängden. De ska även anmäla uppgift om sin nationalitet, adress och födelsetid. Om de har tilldelats ett personnummer ska denna uppgift lämnas. val till ska motsvarande anmälan göras till Kommitténs förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Förslaget tillstyrks eller lämnas utan invändning av i princip alla remissinstanser. anser dock att det bör klarläggas hur bosättningsvillkoret ska kontrolleras av myndigheten och för dessa personer samt hur dessa personer ska identifieras och behandlas då personerna inte har ett personnummer eller ett har inga invändningar i sak mot förslaget men väcker frågan om det bör övervägas om kommunallagen också bör ändras vad gäller vem som är medlem i kommunen. Skälen för regeringens förslag: I svensk rätt uppställs enligt gällande ordning krav på folkbokföring för att en väljare ska kunna utöva sin rösträtt samt vara valbar till kommun- och . krav gäller oberoende av om väljaren är medborgare i eller i någon annan stat i eller utanför EU. Bestämmelser om villkoren för folkbokföring finns i folkbokförings- lagen (1991:481). Av dem följer bl.a. att den som tillhör en främmande makts beskickning eller lönande konsulat eller dess betjäning och övriga medlemmar i en sådan persons familj inte ska folkbokföras. gäller för vissa personer vars uppdrag eller anställning är knuten till en Det gäller dock bara den som har immunitet och privilegier som motsvarar det som getts för utländska diplomater. Immunitet och privilegier som är knutna till internationella organisationer har utvecklats utifrån organisationernas funktionalitet. innebär att ett internationellt organ inte tillerkänns längre gående immunitet och privilegier än vad som krävs för att organet ska kunna fullgöra sina uppgifter. De anställda har därför som regel inte någon immunitet och inga privilegier utöver vad som anses nödvändigt för att de oberoende ska kunna fullgöra sina uppgifter för organet. På motsvarande sätt utgår principerna för immunitet och privilegier beträffande EU:s institutioner, organ och byråer från dessas funktionalitet (protokoll). I allmänhet tilldelas immunitet och privilegier oberoende av den anställdes ställning inom organisationen. Avvikelser från denna princip har dock accepterats. Cheferna för de internationella eller mellanstatliga organisationerna och – i de fall det är fråga om större internationella organ – deras ställföreträdare har ofta beviljats immunitet och privilegier som jämställer dem med diplomatiska företrädare vid främmande staters beskickningar. Det innebär bl.a. att immuniteten mot rättsliga förfaranden för dessa personer omfattar inte enbart handlingar i tjänsten utan även i den privata sfären. Med undantag för dessa chefspersoner är den immunitet och de privilegier som de anställda vid internationella organ beviljats begränsad till deras tjänsteutövning. De är inte utsända av sina hemländer och har inte heller på annat sätt kvar den starka anknytning till hemlandet som diplomatiska företrädare har. gäller att personer som är anställda vid internationella organ i och deras familjemedlemmar ska folkbokföras oavsett medborgarskap, om de anställda åtnjuter immunitet och privilegier enbart i tjänsten och om de allmänna förutsättningarna för folkbokföring är uppfyllda, dvs. att de har rätt att vistas i landet och uppfyller kraven på dygnsvila i 3 § folkbokföringslagen, eller med andra ord är bosatta här i landet. De chefspersoner vid organen som har lika omfattande immunitet och privilegier som diplomater och deras familjemedlemmar, jämställs dock i folkbokföringshänseende med dessa och undantas, under samma villkor, från folkbokföring (prop. 2009/10:245 s. 16). Detta innebär alltså att sådana personer inte får folkbokföras här i landet, om de inte är svenska medborgare eller var bosatta här när de tillträdde sin befattning. Detta innebär, för utländska unionsmedborgares del, att de inte heller kan rösta eller är valbara i val till kommun- och , eftersom folkbokföringen utgör en uttrycklig förutsättning för rösträtt och valbarhet. För dem är folkbokföringen också en förutsättning för att kunna delta i val till . Som framgår av avsnitt 4.1–2 och 4.4 följer av unionsrätten att alla unionsmedborgare på lika villkor ska kunna utöva rätten att rösta och vara valbara i kommunala val och i val till i den medlemsstat där de är bosatta, oavsett om de är medborgare i den staten eller inte. Något undantag från dessa villkor ges inte för det fallet en unionsmedborgare på grund av sin anställning i en institution inom EU eller i någon annan mellanfolklig organisation har rätt till motsvarande immunitet och privilegier som diplomatisk företrädare har. För att tillgodose dessa personers rättmätiga krav på rösträtt och valbarhet i kommunala val och val till krävs därför författningsändringar. Kommittén föreslår att kommunallagens bestämmelser om rösträtt i val till kommunfullmäktige och kompletteras så att rösträtten även omfattar en unionsmedborgare som – utan att vara folkbokförd i kommunen – är bosatt i kommunen, men som inte ska folkbokföras till följd av att de tillerkänns immunitet och privilegier som diplomatiska företrädare. Ingen remissinstans motsätter sig förslaget. Av 4 kap. 3 § kommunallagen följer att rösträtt i val till har den som har rösträtt i val till kommunfullmäktige i en kommun inom . Av 4 kap. 5 § kommunallagen framgår att den som har rösträtt också är valbar till Vad som sagts gäller också, med några undantag, enligt 1 kap. 4 och 5 §§ vallagen om rösträtt och valbarhet vid val till . I fråga om hur unionsmedborgare som inte är folkbokförda ska kunna tas upp i röstlängden kan till en början konstateras att det rör sig om ett Ett anmälningsförfarande framstår som en lämplig lösning för såväl kommunala val som val till . förfarande tillämpas också, enligt 5 kap. 3 § vallagen, vid val till för att unionsmedborgare som inte är svenska medborgare, men som är folkbokförda här i landet, ska tas upp i Enligt dessa bestämmelser måste unionsmedborgare som vill rösta i ett val till senast före valdagen skriftligen hos anmäla att de vill bli upptagna i röstlängden.