prop · H1031d17 · 2013-09-18 00:00:00 — Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 1:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2013 ingå ekonomiska åtaganden som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015. Tabell 4.42 Beställningsbemyndigande för anslaget 1:12 Europeiska socialfonden m.m. för perioden –2013 -2 104 447 -1 748 816 -1 289 900 Erhållet/föreslaget bemyndigande Anmärkning: Beloppen är avrundade och överensstämmer därför inte alltid med summan. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Bidraget från Europeiska socialfonden uppgår till ca , vilket motsvarar ca enligt gällande förordning (1999:710) om valutakurs vid stöd från . På anslaget tillkommer den statliga medfinansieringen av insatser, inom programmet, för kompetensutveckling av sysselsatta om totalt ca för programperioden. Europeiska kommissionen har i tillämpat en princip för betalningar som innebär att en större del av socialfondsmedlen har upparbetats jämfört med tidigare beräkningar. Utbetalningarna under anslaget, inklusive den statliga medfinansieringen på anslaget, beräknas därmed till ca för programperioden som helhet. Av detta belopp har utbetalats . Av anslagssparandet har förts bort som en indragning av anslagsbelopp. har betalats ut. Utgifterna beräknas uppgå till , vilket är mer än vad som anvisats i budgeten . Jämfört med beräknade anslag i budgetpropositionen antas utgifterna bli högre 2014, lägre 2015 och 732 Jämfört med ekonomiska vårproposition beräknas utgifterna bli högre 2013, för att därefter minska med 2014, 2015, 2016 och 2017. Regeringen har i budgetpropositionen års ekonomiska vårproposition under anslaget –2016, med ledning av innevarande programperiod, uppskattat kommande behov av anslagsmedel för den nya programperioden. Dessa medel bör nu föras upp på ett nytt anslag för programperioden – 2020, se avsnitt 4.6.6. Regeringen föreslår att anvisar ett ramanslag på 1 . beräknas anslaget till . Tabell 4.43 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:12 Europeiska socialfonden m.m. för perioden – 2013 Förändring till följd av: -1 644 000 -2 277 000 -2 785 000 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Arbetslivspolitiken omfattar områdena Arbetsmiljö, Arbetsrätt och Lönebildning. Arbetsmiljöområdet omfattar insatser för ett väl fungerande arbetsmiljöarbete. I området ingår verksamhet vid (). Stöd till den regionala skyddsombudsverksamheten omfattas också. Arbetsrättsområdet behandlar de arbetsrättsliga frågorna, utom den del som avser statlig arbetsrätt (utg.omr. 2 avsnitt 5). I avsnittet ingår verksamhet vid Arbetsdomstolen (AD). Lönebildningsområdet avser insatser för en väl fungerande lönebildning och medling i arbetstvister. I området ingår () verksamhet, som bl.a. avser kostnader för medling, informationsarbete och statistikproduktion. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 5.1 Utgiftsutveckling inom område Arbetsliv 2:3 Internationella arbetsorganisationen () 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Utgifterna för arbetslivspolitiken 2013 beräknas bli i linje med utgifterna . I jämförelse med anvisade medel i statens budget förväntas de prognostiserade utgifterna bli något lägre. Jämfört med ekonomiska vårproposition beräknas de totala utgifterna för området Arbetsliv successivt öka något –2017. Målet för arbetslivspolitiken är goda arbetsvillkor och möjlighet till utveckling i arbetet för både kvinnor och män. Mål för arbetslivspolitikens tre delområden Arbetsmiljö: En arbetsmiljö som förebygger ohälsa, olycksfall och motverkar att människor utestängs från arbetet och tar hänsyn till människors olika förutsättningar och bidrar till utvecklingen av både individer och verksamhet. Arbetsrätt: En arbetsrätt som skapar förutsättningar för ett arbetsliv som tillgodoser både arbetstagarnas och arbetsgivarnas behov av flexibilitet, trygghet och inflytande. Lönebildning: En lönebildning i samhällsekonomisk balans och arbetsfred. Resultatredovisningen görs i förhållande till målen inom arbetslivspolitiken och berör arbetsmiljö, arbetsrätt samt lönebildning. Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen De indikatorer för arbetsmiljön som används för att redovisa resultaten inom verksamhetsområdet är följande: –Antal dödsolyckor i arbetet. –Antal anmälda arbetsolyckor med frånvaro. –Antal anmälda arbetssjukdomar. –Andel av sjukfrånvaron som uppges bero på arbetsorsakade besvär. –Anställda och ohälsa. –Krav och kontroll i arbetslivet, andel som inte kan koppla bort tankarna från arbetet när de är lediga och som har lågt handlingsutrymme. När det gäller den sist nämnda indikatorn samlas dessa data in . Nästa undersökning presenteras först och denna indikator utgår därför ur årets redovisning. Diagram 5.1 Antal dödsfall i arbetsolyckor 1997-2012 Dödsolyckorna har minskat och 2009 uppmättes den lägsta nivån dödsfall i arbetsolyckor (se diagram 5.1). ökade dock antalet dödsolyckor och 2011 förolyckades 57 personer varav 7 var kvinnor. inträffade 45 dödsolyckor (36 arbetstagare och 9 egenföretagare) varav 4 var kvinnor. Detta är en minskning med 12 dödsolyckor jämfört med året innan. Flest dödsolyckor bland förvärvsarbetande –2012 inträffade inom byggverksamhet samt jord, skog, trädgård, jakt och fiske som tillsammans står för av dödsfallen. Flest kvinnor har förolyckats inom transport och kommunikation. Antalet dödsolyckor bland egenföretagare visar en fortsatt nedåtgående trend. omkom i genomsnitt 11 egenföretagare. förolyckades 9 egenföretagare. Dödsolyckor bland egenföretagare inträffar i hög grad inom jord- och skogsbruk. har enligt statistik från , som omfattar samtliga EU-gemen- samma branscher, förhållandevis få dödsolyckor i ett internationellt perspektiv. Ett fåtal länder i har lägre antal dödolyckor i arbetet per 100 000 sysselsatta än . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Diagram 5.2 Antal anmälda arbetsolyckor med frånvaro Antalet arbetsolyckor minskade kraftigt –2009, främst bland män, men ökade något –2012. Efter en uppgång och ligger frekvensen anmälda arbetsolyckor på en lägre nivå än (se diagram 5.2). Bland kvinnor är det främst fallolyckor som har resulterat i anmälningar, medan det för män varit olyckor orsakade av stationära maskiner, handverktyg och fordon. Yngre män är överrepresenterade när det gäller arbetsolyckor. Diagram 5.3 Antal anmälda arbetssjukdomar 1997-2012 Källa: och (). Antalet anmälda arbetssjukdomar minskade kraftigt mellan 2003–2009. Nedgången i anmälningarna var för både kvinnor och män. Antal anmälningar har ökat något , men nivån 2012 är endast drygt en tredjedel jämfört med (se diagram 5.3). Ungefär hälften av sjukdomsanmälningarna orsakas av belastningsfaktorer. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Diagram 5.4 Andel av sjukfrånvaron som uppges bero på arbetsorsakade besvär 1998-2012 Källa: och (). fram ökade den andel av sjukfrånvaron som uppgavs vara arbetsrelaterad. Därefter har denna andel mer än halverats. Särskilt markant var minskningen för män . ses ingen nämnvärd förändring (se diagram 5.4). Nedanstående diagram illustrerar upplevda besvär avseende olika symptom hos förvärvsarbetande som kan ha en koppling till arbetslivet. Som framgår finns det skillnader mellan kvinnor (diagram 5.5) och män (diagram 5.6), då kvinnor i högre utsträckning än män upplever sig ha besvär i samtliga fall. För kvinnor ses en mindre minskning eller oförändrad andel av de som upplever besvär . Andelen män som ofta är trötta har minskat markant , men det har skett en viss ökning av besvär som gäller värk i skuldror. Diagram 5.5 Anställda och ohälsa, upplevda besvär hos Värk skuldror, axlar Källa: och (). Diagram 5.6 Anställda och ohälsa, upplevda besvär hos män Värk skuldror, axlar Källa: och (). () huvudsakliga uppgift är tillsyn över efterlevnaden av arbetsmiljölagen (1977:1160) m.m. AV meddelar också föreskrifter och allmänna råd med stöd av i första hand arbetsmiljölagen, ansvarar för införlivandet av ett antal EU-direktiv samt bedriver informa- tions-, kommunikations- och analysverksamhet inom arbetsmiljöområdet. I det följande ges en kortfattad beskrivning av verksamheten. Vanligen inspekteras de arbetsplatser som bedöms vara riskutsatta, men myndigheten arbetar även med andra aktiviteter som berör särskilda områden eller branscher. Särskilda satsningar har bland annat varit kvinnors arbetsmiljö, bemanningsbranschen, hot och våld vid myndighetsutövning, skolan och grå företag. (Det AV kallar de grå företagen är de som bryter mot arbetsmiljöregler och riskerar sina anställdas hälsa för att få konkurrensfördelar jämfört med seriösa företag.) Förrättningar används som samlingsnamn för de besök på arbetsplatser som sker för att genomföra inspektion, uppföljning, utredning, samverkan, samråd eller information. Av tabellerna 5.2 och 5.3 framgår utvecklingen avseende antalet arbetsställebesök respektive antalet inspektioner . Tabell 5.2 Antal arbetsställebesök Tabell 5.3 Antal inspektioner 2010-2012 AV har haft som mål att öka den del av inspektörernas tid som används till inspektion. Antalet förrättningar per inspektör ökade från 115 besök per heltidsarbetande inspektör 2009 till 143 besök . Den ökade produktiviteten beror främst på effektivare inspektionsmetoder och mindre administrativt arbete. sjönk antalet förrättningar något till 137 per heltidsarbetande inspektör. Anledningen till nedgången i det totala antalet förrättningar och antalet förrättningar per inspektör är att flera projekt har krävt personalintensiva inspektionsmetoder. Dessutom har många inspektörer medverkat i utvecklingsprojekt eller kompetenshöjande kurser, t.ex. i samband med arbetet med kvinnors arbetsmiljö. Antalet förelägganden och förbud ökade till 1 167, mot 941 . Av dessa har 66 överklagats. AV deltog aktivt i den Europeiska arbetsmiljöveckan, där 2012 och tema är Samverkan för att förebygga. AV genomförde 1 650 särskilt inriktade inspektioner under Europeiska arbetsmiljöveckan 2012. Inom ramen för , (), ansvarade AV för två möten . Det har även genomförts en gemensam inspektionskampanj inom ramen för SLIC med inriktning på psykosociala riskbedömningar av de europeiska medlemsländerna, där AV har lett förberedelsearbetet på europeisk nivå. I genomförde AV inspektioner främst inom hälso- och sjukvården samt inom omsorgssektorn. AV genomförde fem djupstudier av arbetsolyckor inom entreprenadföretag. Målet med studierna var att söka och beskriva de bakomliggande orsakerna till en specifik olycka och föreslå åtgärder så att en liknande olycka inte sker igen. För att skapa en effektivare och mer enhetlig marknadskontroll tog AV beslut om ett nytt arbetssätt och ett nytt tekniskt stöd till detta. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 beslutade AV om fem nya författningar. Inga författningar upphävdes. AV arbetar dock målmedvetet med regelförenklingar samt med att minska antalet föreskrifter. När ett behov uppstår överväger man noga om en föreskrift behövs eller om man kan lösa problemen på annat sätt, t.ex. genom information. har antalet paragrafer minskat med två tredjedelar. gjordes en medieanalys som konstaterade att det finns ett starkt nyhetsintresse för arbetsmiljöfrågorna. AV uppfattas som trovärdiga utan att vara byråkratiska. AV är mycket aktiv i digitala kanaler. Antalet besök på webbplatsen uppgick till knappt tre miljoner, en ökning jämfört med (8 000 besök per dag). AV fick Klarspråkskristall 2012 för at Work, en informationskampanj för utländsk arbetskraft i restaurangbranschen på tolv språk. Svarstjänsten besvarar allmänna frågor via telefon och mejl. registrerades 46 000 frågor, mer än 2011. Tio nya kunskapssammanställningar togs fram inom olika områden. De behandlar ämnen av stor betydelse för arbetsmiljön, bl.a. ökad säkerhet inom jordbruket, migrantarbete inom den gröna näringen och äldre i arbetslivet. fick ett tjugotal strategiska myndigheter för funktionshinderspolitiken, däribland AV, i uppdrag att arbeta med ett antal delmål som myndigheterna själva föreslagit inom sina respektive verksamhetsområden för åren 2011–2016 och även föreslå hur målen skulle följas upp. Både kvantitativa och kvalitativa mål har formulerats. Genom de aktiviteter som har redovisats ovan är den sammantagna bilden att AV använder sina tilldelade resurser i linje med sitt uppdrag på ett effektivt och väl avvägt sätt. Skyddsombuden är en viktig del av det svenska arbetsmiljösystemet. De regionala skyddsombudens uppgift är att aktivera och vara ett stöd för arbetstagarsidan i det lokala arbetsmiljöarbetet, främst på mindre arbetsställen där det saknas skyddskommittéer. Staten ger ett bidrag till den regionala skyddsombudsverksamheten. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 AV har i regleringsbrevet fått i uppdrag att rapportera en sammanställning av de centrala arbetstagarorganisationernas (LO, TCO och ) samt Svenska Hamnarbetarförbundets redovisningar för regional skyddsombudsverksamhet 2012. Redovisningarna ska så långt möjligt innehålla mätbara prestationer enligt de förslag som lämnades i AV:s rapport att ta fram mätbara prestationer för den verksamhet som bedrivs av regionala skyddsombud. ska redovisningen av den regionala skyddsombudsverksamheten innehålla mätbara prestationer. Särskild satsning på arbetsmiljö I budgetpropositionen avsattes 2009 och aviserades 2010 samt för extra arbetsmiljöinsatser. Satsningen utgår från inriktningen för den förnyade arbetsmiljöpolitiken, som innebär att politiken ska bidra till den samlade jobbpolitiken och lyfta fram arbetsmiljöns potential för ökad konkurrenskraft. AV har därför tillförts extra medel inom tre områden; informations- och kunskapssatsning, förstärkt information till utländska företag och arbetstagare samt marknadskontroll och standardiseringsarbete. Regeringen bedömer att satsningen har gett goda resultat framför allt genom att verket i ökad grad har kunnat nå ut med information och kunskap inom arbetsmiljöområdet. Direktiv om stick- och skärskador inom hälso- och sjukvården antogs Rådets direktiv /32/EU av om genomförande av det ramavtal om förebyggande av stick- och skärskador inom hälso- och sjukvården som ingåtts av Hospeem och Epsu (EUT L 134, , s. 66). AV har fått i uppdrag att genomföra direktivet i svensk rätt. Genomförandet har skett genom ändringar i föreskrifterna om mikrobiologiska arbetsmiljörisker. Ändringarna trädde i kraft . Direktiv om EMF (Elektromagnetiska fält) Europeiska kommissionen antog ett förslag till direktiv om gränsvärden för yrkesmässig exponering för elektromagnetiska fält för frekvenser mellan till 300 GHz. Det föreslagna direktivet är ett minimidirektiv och innehåller regler om arbetsgivarens skyldighet att kartlägga arbetstagarnas exponering, göra en riskbedömning och vidta åtgärder för att minimera arbetstagarnas exponering för elektromagnetiska fält samt regler om information och utbildning av arbetstagare, arbetstagarnas medverkan, sanktioner och om hälsokontroller. utgångspunkt har varit att direktivet ska tillgodose arbetstagarnas skyddsbehov och arbetsgivarnas behov av enkla och tillämpbara regler. överlämnade regeringen skrivelsen En förnyad arbetsmiljöpolitik med en nationell handlingsplan –2015 till (skr. 2009/10:248). behandlade och godkände skrivelsen (rskr. 2010/11:187). Den nationella handlingsplanen gäller –2015. I enlighet görs nedan en redovisning av de insatser som gjorts eller påbörjats –2013. Sist i avsnittet görs en halvtidsavstämning i enlighet med handlingsplanen. Arbetsmarknaden i är könsuppdelad vilket innebär att kvinnor och män utsätts för olika risker i olika yrken och branscher. Kvinnor blir oftare sjuka av sitt arbete medan män råkar ut för fler olyckor. Kvinnor svarar för en större andel av sjukfrånvaron än män och fler kvinnor än män tvingas avsluta sitt arbetsliv av hälsoskäl. Mot denna bakgrund gav regeringen () i uppdrag att utveckla och genomföra särskilda aktiviteter för att förebygga att kvinnor slås ut från arbetslivet på grund av arbetsmiljörelaterade problem. Uppdraget som ska pågå – 2014, ska ge en ökad kunskap om kvinnors arbetsmiljö och bättre metoder för att i tillsynsarbetet uppmärksamma risker för belastningsskador. AV har valt att genomföra uppdraget i två delar: Hållbar arbetsmiljö med kvinnor i fokus – ett genusperspektiv på ohälsan i arbetslivet och Ergonomi i kvinnors arbetsmiljö. Satsningen omfattar inspektionsaktiviteter, kunskapsinhämtning, information samt metod- och kompetensutveckling. För genomförande av uppdraget har totalt avsatts från anslaget 3:1 Särskilda jämställdhetsåtgärder under utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. Nya regler om sanktioner i arbetsmiljölagen och arbetstidslagarna antog propositionen Effektivare sanktioner för arbetsmiljö- och arbetstidsreglerna (prop. 2012/13:143) och lagändringarna träder i kraft (Betänkande 2012/13:AU11 Effektivare sanktioner för arbetsmiljö- och arbetstidsreglerna m.m.). Vad gäller arbetsmiljölagen (1977:1160) kommer sanktionsavgifter i stor utsträckning ersätta straffsanktioner för att få ett effektivare sanktionssystem. På arbetstidsområdet genomförs ändringar i arbetstidslagen (1982:673), lagen (1970:943) om arbetstid m.m. i husligt arbete, lagen (2005:426) om arbetstid m.m. för flygpersonal inom civilflyget och lagen (2008:475) om kör- och vilotid vid internationell järnvägstrafik. Pilotprojekt för att utveckla tillsynsmetoder Efter beslut i budgetpropositionen genomförde AV –2012 ett pilotprojekt för att utveckla och prova en tillsynsmetod genom s.k. screening (en genomgång av samtliga arbetsställen i en bransch genom inspektionsbesök). AV valde i samråd med arbetsmarknadens parter den grafiska branschen för detta pilotprojekt och fick och förbrukade sammanlagt till sitt förfogande. Uppdraget avrapporterades i en särskild projektrapport (, rapport 2012:12). har visat att screening är en användbar metod för att göra en genomgång av samtliga arbetsställen inom en bransch som inte har inspekterats i någon större omfattning. Metoden förutsätter dock att ett förberedande arbete genomförs inför genomgången av en ny bransch samt att mobilt IT-stöd finns tillgängligt, för att screening ska kunna genomföras på ett effektivt, enhetligt och rättssäkert sätt. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Minska olyckstalen i lantbruket Regeringen har tagit initiativ till att förstärka rådgivningen till lantbruket och tydliggjort att arbetsmiljö är ett prioriterat område i landsbygdsprogram –2013. I samband med budgetpropositionen avsattes särskilda medel i syfte att stimulera till en ökad forskning inom området arbetsmiljö och lönsamhet. Satsningen resulterade i att fyra projekt beviljades medel via utvärdering (IFAU). Av de fyra projekten har hitintills två redovisat sina resultat. publicerades rapporten workers health and psychosocial work-environment on firm productivity (IFAU, working paper 2012:17). Ny indikator för att följa utvecklingen av goda arbetsmiljöer En god arbetsmiljö kan främja flexibilitet, produktivitet och konkurrens. I samband med budgetpropositionen gavs AV därför i uppdrag att se över möjligheterna att följa utvecklingen av goda arbetsmiljöer avseende förbättrad produktivitet och konkurrens. AV har i en delrapport samt i en slutrapport avrapporterat uppdraget. Arbetet med att ta fram en eller flera positiva arbetsmiljöindikatorer har visat sig vara komplext och fortsätter på AV. bedömer AV att man kommer kunna presentera förslag till en färdig indikator. Coacher över tröskeln – försöksverksamhet för minskat utanförskap och bättre psykosocial arbetsmiljö I samband med budgetpropositionerna , 2012 och 2013 gav regeringen och AV i uppdrag att i samverkan genomföra ett försök med s.k. coacher över tröskeln, dvs. coacher med särskild arbetsmiljökompetens upphandlade som kompletterande aktörer till stöd för både arbetstagare och arbetsgivare. Särskild uppmärksamhet skulle ges till utformningen av den psykosociala arbetsmiljön och särskilda individuella behov för att underlätta en introduktion på arbetsplatsen. Försöket skulle genomföras –2013. Hela 2011 gick åt till att planera försöksverksamheten och att upphandla coacher. Först kunde tjänsten erbjudas. Den lägesrapport som lämnades till i 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 början av 2013 visade att de för försöket aktuella arbetsmarknadsområdena och lokalkontoren i stort sett inte använde sig av sådana coacher. Lägesrapporten ger inga entydiga förklaringar till det låga utnyttjandet. De små volymerna medför att det troligen inte kommer att vara möjligt att utvärdera resultaten. Uppdraget ska slutrapporteras till . Nationell funktion för kunskapsområdet arbetsmiljö och arbetsliv I budgetpropositionen aviserade regeringen att en nationell funktion för kunskapsområdet arbetsmiljö och arbetsliv ska inrättas på AV . Att få till stånd en ökad medvetenhet och kunskap om arbetsmiljö i hela samhället är ett prioriterat område i den arbetsmiljöpolitiska handlingsplanen. Kunskapen från arbetslivsforskningen behöver förmedlas ut i samhället för att komma till nytta vid beslutsfattande och praktiskt arbetsmiljöarbete. Funktionen ska inte bedriva egen forskning utan vara en kunskapsförmedlande resurs och nyttiggöra arbetsmiljö- och arbetslivsforskning. Funktionen ska även arbeta med frågor som berör företagshälsovårdens kunskapsutveckling. AV gavs i uppdrag att ta fram och lämna en plan för verksamhetens inriktning, omfattning och målgrupper. Under arbetet har AV genomfört samråd med arbetsmarknadens parter och andra centrala intressenter. I den redovisade planen föreslås att den primära inriktningen för verksamheten ska vara kunskapsbevakning (såväl nationell som internationell forskning), att bevaka och prioritera behov av kunskap, att ta fram kunskapssammanställningar samt att öka tillgängligheten av kunskap (verka för att forskningsresultat kan nås och förstås av de som arbetar med arbetsmiljö i praktiken). Målgruppen för funktionens arbete ska i första hand vara de som på olika sätt är engagerade i det praktiska arbetsmiljöarbetet på arbetsplatserna. Halvtidsavstämning av den nationella handlingsplanen för arbetsmiljöpolitiken 2010–2015 Den nationella handlingsplanens huvudsakliga syfte är att peka på i vilken riktning utvecklingen inom området bör gå och vilka områden som bör prioriteras för insatser – En slutlig utvärdering av handlingsplanen ska genomföras . Ett syfte med att genomföra en halvtidsavstämning var att ta vara på resultat från utvärderingen av den Europeiska arbetsmiljöstrategin –2012 och även ge möjlighet till att anpassa handlingsplanen till en ny europeisk arbetsmiljöstrategi. Arbetet med utvärdering och utarbetande av ny europeisk arbetsmiljöstrategi har dock försenats och kommer sannolikt inte att vara klar förrän tidigast . Utifrån ovanstående skäl har halvtidsavstämningen 2013 främst begränsats till att bedöma om handlingsplanens inriktning när det gäller viktiga utmaningar och områden inom arbetsmiljöområdet är fortsatt relevant. En genomgång har också skett när det gäller genomförda insatser inom handlingsplanens utpekade målområden. Inför och under handlingsplanens genomförande har ett antal samrådsmöten hållits med arbetsmarknadens parter. Övergripande strukturella utmaningar inom arbetsmiljöområdet I den arbetsmiljöpolitiska handlingsplanen lyfts ett antal viktiga utmaningar fram. Ambitionen är att dessa utmaningar särskilt ska beaktas i arbetsmiljöpolitiken. Det har visat sig att de arbetsmiljöproblem som främst diskuterats också återfinns bland de utmaningar som tagits upp i handlingsplanen. Handlingsplanen bör därmed ha bidragit till en ökad medvetenhet och beredskap inom arbetsmiljöpolitiken att hantera problemställningarna. AV har stor betydelse för att de prioriteringar som anges i handlingsplanen får genomslag. har därför i samband med halvtidsavstämningen inhämtat myndighetens synpunkter. AV menar att handlingsplanen har haft betydelse som ett styrdokument för myndighetens aktiviteter och för inriktningen av verksamheten .