prop · H1031d4 · 2013-09-18 00:00:00 — Det innebär också att skyddet för konsumenten kan variera. Regeringen har därför gett en särskild utredare uppdraget att se över konsumentens ställning på rådgivningsmarknaden genom att bl.a. analysera regelverket för marknadsföring och finansiell rådgivning, analysera hur tillsynen fungerar samt utreda om konsumenternas möjlighet till tvistlösning bör förbättras (dir. 2012:98). Regeringen anser att det finns behov av en sammanhållen och överskådlig näringsrättslig reglering av finansiell rådgivning till konsumen- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 ter och har därför även gett en särskild utredare i uppdrag att analysera vilka näringsrättsliga lagstiftningsåtgärder som behöver vidtas på området, t.ex. vad gäller rådgivning som inte omfattas av tillståndsplikt (dir. 2013:55). Utredaren ska också inom ramen för genomförandet av det omarbetade direktivet om marknader för finansiella instrument (MiFID II) i svensk rätt bl.a. analysera om högre krav på investeringsrådgivning bör ställas i svensk rätt jämfört med direktivet. Utredaren ska vidare överväga om det är möjligt och lämpligt att åstadkomma en tydligare distinktion mellan vad som bör anses vara rådgivning respektive försäljning. På rådgivningsmarknaden är det angeläget att klargöra vilka intressekonflikter som finns till följd av att ersättning ges i form av provisioner. har i sin tillsynsrapport berört att kundens intressen ibland åsidosätts när försäkringsförmedlare förmedlar komplicerade produkter och får ersättning genom provisioner. Inom EU pågår förhandlingar om den frågan med anledning av ett förslag till ändrat försäkringsförmedlingsdirektiv (IMD2). Frågor om intressekonflikter till följd av provisioner och andra ekonomiska incitament ska också övervägas särskilt vid genomförandet av det omarbetade direktivet om marknader för finansiella instrument. Enligt har telefonförsäljning av framför allt s.k. förvaltnings- och rådgivningstjänster på premiepensionsområdet orsakat betydande problem för konsumenterna. Ofta är det oklart om något avtal över huvud taget kommit till stånd, men även andra missförhållanden har påtalats. Ett förslag om krav på skriftlig bekräftelse vid vissa telefonavtal har tagits fram (Ds 2013:25). Syftet med förslaget är att skapa större trygghet för konsumenterna. Förslaget har remissbehandlats och bereds inom . Ökad kunskap hos konsumenter har som mål att stärka konsumenternas ställning på finansmarknaden genom finansiell folkbildning. har därför vidtagit en rad insatser för att stärka konsumenternas finansiella förmåga. Regeringen har ökat resurser för finansiell folkbildning . För att säkerställa att fortsatta satsningar får önskade effekter har fått i uppdrag att ta fram kriterier för utvärdering och även redogöra för de modeller som används för utvärdering av de insatser som rör finansiell folkbildning. Regeringens ambition är att ska ha en finansiellt stabil och effektiv försäkringsmarknad som tillgodoser konsumenternas intressen. Det är viktigt att försäkringsföretag har tillräckligt med tillgångar och likviditet för att uppfylla sina åtaganden. bidrar inte bara till ett gott konsumentskydd utan även till stabilitet i det finansiella systemet. När det gäller försäkringsområdet fortsätter reformeringen av regelverken. Utifrån betänkandet Rörelsereglering för försäkring och tjänstepension (SOU 2011:68) arbetar regeringen med att ta fram nya solvensregler för försäkringsföretag. Vidare deltar regeringen i arbetet med att ta fram de sista detaljreglerna i de bakomliggande EU-direktiven (Solvens II och Omnibus II). Målet med de nya solvensreglerna är att ge försäkringstagarna och andra ersättningsberättigade ett gott skydd genom att bl.a. skapa incitament för företagen att mäta sina risker och hantera dem på ett ändamålsenligt sätt. För att stärka försäkringstagarnas intressen har en särskild utredare lämnat förslag till lagstiftning om bl.a. flytträtt för befintligt försäkringssparande (SOU 2012:64). Förslagen har remissbehandlats. En utökad flytträtt är en viktig konsumentfråga för regeringen. En pensionssparare som bär den finansiella risken bör ha möjlighet att flytta sitt sparande till skäliga villkor. En utökad flytträtt stärker konsumentmakten, men kan även bidra till en bättre marknadsdisciplin. Flytträttsfrågan är emellertid mycket komplex eftersom den väcker flera civil-, närings- och skatterättsliga frågor samt även systemriskfrågor. Det är också viktigt att flytträtten utnyttjas för att tillvarata spararnas intresse och inte för att exempelvis ge större provisioner till förmedlarna. Vidare måste understrykas att det i första hand är arbetsmarknadens parter som ansvarar för tjänstepensioner och att frågor om tjänstepensioner regleras i kollektivavtal. analyseras och bereds dessa frågor inom . En annan prioriterad fråga för regeringen är regleringen av tjänstepensionsinstituten. Regeringen har därför gett en särskild utredare i uppdrag att lämna förslag till näringsrättslig och associationsrättslig reglering för tjänstepensionsinstituten (dir. 2013:32). Utgångspunkten för uppdraget är EU:s tjänstepensionsdirektiv. Detta reglerar sådana institut som tillhandahåller tjänstepensionsförmåner och som inte omfattas av annan EU-rättslig reglering, t.ex. försäkringsdirektiven. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . Vidare står tjänstepensionsdirektivet inför en översyn. har aviserat att ett förslag till ett omarbetat direktiv kommer att presenteras . Enligt kommissionen kommer förslaget att omfatta regler om bl.a. styrning och rapportering, men däremot inte några nya solvensregler. I förhandlingsarbetet i EU kommer regeringen att arbeta aktivt för ändamålsenliga regler för bl.a. styrning och kontroll för att säkerställa en sund och effektiv ledning av instituten. 3.2.5Bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism Regeringen kommer att fortsätta att aktivt delta i det internationella samarbetet bl.a. i Financial Action Task Force (FATF), som syftar till att motverka att det finansiella systemet utnyttjas för penningtvätt, finansiering av terrorism eller finansiering av spridning av massförstörelsevapen. FATF är global standardsättare inom ovan nämnda områden. Medlemmarna i organisationen utvärderar varandra avseende efterlevnaden av och föreslår förbättringsåtgärder. inleds de första utvärderingarna i den fjärde utvärderingsrundan på grundval av de () reviderade 40 rekommendationerna. förbättrade och förstärkte det nationella ramverket för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism i och med genomförandet av det tredje penningtvättsdirektivet och kunde därför lämna den uppföljningsprocess som följde av FATF:s 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 utvärdering av som ägde rum /2006. Inför plenarmötet lämnades en obligatorisk uppföljningsrapport till FATF med anledning av att det var trädde ut ur förfarandet. antog ett förslag till ett reviderat penningtvättsdirektiv (det fjärde i ordningen) och en förordning om information som ska åtfölja överföringar. Dessa två rättsakter syftar till att på EU-nivå genomföra de reviderade FATF-rekommendationerna. Det väntande nationella genomförandet av det antagna förslaget till direktiv utgör en viktig del av det omfattande förberedelsearbete som på allvar inleds inför den ovan nämnda fjärde utvärderingsrundan. En annan central del av förberedelserna utgörs av arbetet som redan pågår som en följd av ett uppdrag som regeringen lämnade (dnr Fi2012/4457). Enligt regeringsuppdraget ska 16 myndigheter i samverkan (med som koordinerande myndighet) ta fram en nationell bedömning av risker relaterade till penningtvätt och finansiering av terrorism. Den första delen avseende penningtvättsrisker avrapporterades (Penningtvätt –En nationell riskbedömning) medan den andra delen avseende risker kopplade till finansiering av terrorism ska avrapporteras . Regeringen kommer att ta fram en nationell strategi för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism som är förenlig med slutsatserna i riskbedömningen. Den nationella strategin kommer att tydliggöra inriktningen, prioriteringarna och de konkreta åtgärder som regeringen bedömer behöver vidtas för att säkerställa ett effektivt system för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. 3.2.6Stärkt krisberedskap i det centrala betalningssystemet Det är viktigt att det finns en effektiv reglering av hur allvarliga kriser i det centrala betalningssystemet ska förebyggas och hanteras. Regeringen beslutade om direktiv till en särskild utredare om Stärkt krisberedskap i det centrala betalningssystemet (dir. 2011:58). Utredaren fick i uppdrag att med utgångspunkt i tidigare arbete inom området vidareutveckla och ytterligare konkretisera de förslagen. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Utredningen lämnade förslag till insatser i betänkandet Stärkt krisberedskap i det centrala betalningssystemet (SOU 2011:78). Utredningen bekräftar behovet av att det nationella ansvaret för samordning av krisberedskapen i det centrala betalningssystemet tydliggörs och föreslår bl.a. att blir samordningsansvarig myndighet. Förslagen har remissbehandlats och beredning av förslagen pågår inom (dnr Fi2011/4991). En särskild utredare har fått i uppdrag av regeringen att analysera hur regelverket för företag som medverkar i kontanthanteringen i bör vara utformat (dir. 2013:71). Utredaren ska bl.a. klargöra roll i kontanthanteringen och ta ställning till om staten åter bör ta på sig hela eller delar av ansvaret för kontanthanteringen. Vidare ska kontanthanteringskedjans aktörer identifieras och bristerna i regelverket kring dessa ses över. Utredaren ska utarbeta de författningsförslag som behövs för att säkerställa ett heltäckande regelverk för kontanthanteringen. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . 3.2.8Den statliga betalningsmodellen stärks Arbetet med säkerheten i de statliga betalningarna har fortsatt. Nytt var att ska redovisa de samlade riskerna i statens betalningsmodell. Analysen som genomfördes inkluderade även myndigheternas betalningsverksamhet. Bedömningen var att säkerheten i den statliga betalningsmodellen är god, men med några förbättringsmöjligheter. Fler myndigheter bör bl.a. använda sig av limiter på kontonivå och myndigheterna bör uppmärksamma riskerna i att lägga ut betalningsverksamhet. I avsnitt 4.3 redovisas åtgärder om behöriga företrädare för myndigheter som ytterligare ska bidra till att säkerställa effektiviteten och säkerheten i statens betalningsprocesser. De åtgärder som vidtagits för att förbättra säkerheten i statens betalningar har tidigare även redovisats i regeringens skrivelse Stärkt säkerhet i statens betalningar (skr. 2011/12:91, bet. 2011/12:FiU43, rskr. 2011/12:251). ställning som statens centrala finansförvaltning innefattar bl.a. att vara myndigheternas bank och att svara för upphandlingar av betalningslösningar till och från staten. Myndigheterna kan även låna hos , exempelvis för att finansiera investeringar. Myndigheten ansvarar också för statens upplåning och statsskuldens förvaltning samt för att ställa ut statliga garantier och krediter. Flera av uppgifter syftar till att främja finansiell stabilitet och konsumentskydd, bl.a. genom rollen som men också genom uppgiften att administrera insättningsgarantin och investerarskyddet. Regeringen anser att det är angeläget att utveckla finansmarknadsforskningen. Verket för innovationssystem () har därför i uppdrag att, efter samråd med , genomföra en långsiktig satsning på finansmarknadsforskning. Det statliga stödet till finansmarknadsforskningen är viktig för sektorns utveckling och för förståelsen för hur finansiella marknader fungerar. Programmet består av två insatsformer: centrumfinansiering och tematiska utlysningar. Utvecklingen av programmet visar på en ökad samverkan mellan områdets aktörer. Detta är en viktig förutsättning för att uppnå målen för satsningen. En viktig målsättning för genomförandet av programmet är att den privata finansmarknadsbranschen bidrar med hälften av de totala insatserna. Resultatet av samfinansieringen pekar på en ökad grad av samfinansiering, vilket förväntas ge en ökad måluppfyllelse. Översyn av AP-fondernas verksamhet Den översyn av AP-fondernas regelverk som påbörjades har fortsatt. Syftet med översynen är att skapa så goda förutsättningar som möjligt för en god förräntning av fondkapitalet efter förvaltningskostnader. I översynen ingår Första–Fjärde och Sjätte (buffertfonderna). Fondernas uppdrag och placeringsregler ses över, liksom möjliga effektiviseringar av förvaltningen. I samråd med Pensionsgruppen (Arbetsgrupp för vårdande av pensionsöverenskommelsen [S 2007:F] med representanter från regeringspartierna och Socialdemokraterna), gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att se över AP-fondernas regelverk (dir. 2011:84). Utredningen, som antog namnet , överlämnade sitt betänkande AP-fonderna i pensionssystemet – effektivare förvaltning av pensionsreserven (SOU 2012:53). Av 68 remissinstanser som inbjöds lämnade 32 synpunkter på utredningens förslag. Därutöver inkom på eget initiativ yttrande från 10 instanser. Sammanställning av remissvaren finns hos (dnr Fi2012/3047). Beredning av förslaget pågår och sker i samråd med Pensionsgruppen. På initiativ av Pensionsgruppen påbörjades en översyn av premiepensionssystemet. Översynen resulterade i promemorian Vägval för premiepensionen (Ds 2013:35) som presenterades i 2013. Översynen är i första hand en analys av systemets funktion och följande huvudsakliga slutsatser dras: –Spridningen i pensionsutfall vid samma livsinkomst kan bli stor. –Ett stort fondutbud, ett utbrett ointresse och bristande kunskaper riskerar att resultera i dåliga och irrationella val och har medfört en framväxt av premiepensionsrådgivare med blandad kvalitét. –Kostnaderna är högre än vad som är nödvändigt. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Utifrån de problem som identifierats i översynen presenteras två förslag på alternativa vägval. Det första alternativet behåller ett stort antal fonder på . Bekräftelseval införs för nya pensionsrätter, vilket innebär att respektive premiepensionssparare ska bekräfta sina tidigare gjorda fondval. Dessutom införs kostnads- och riskbegränsningar för fonderna på . Det andra alternativet bygger på ett betydligt begränsat fondtorg med upp till tio alternativ med möjlighet att välja olika risk och inriktning. Förslagen har remitterats och frågan om vilket vägval som bör väljas för premiepensionen kommer att hanteras av Pensionsgruppen. Avsnittet avser den verksamhet som bedrivs inom och som omfattar finansiell tillsyn, regelgivning och tillståndsgivning. Målet för är att inom ramen för egna beslut om resursfördelning och planering arbeta för att det finansiella systemet –är stabilt och präglas av ett högt förtroende med väl fungerande marknader som tillgodoser hushållens och företagens behov av finansiella tjänster och –ger ett högt skydd för konsumenter. Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen Den grundläggande utgångspunkten för regeringens bedömning av verksamheten inom utgår från de övergripande målen för myndigheten. Till dessa kopplas ett antal mått som beskriver verksamhetens faktiska innehåll och som redovisas bl.a. i myndighetens årsredovisning. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 inspektionen löpande utvecklingen inom finansmarknaden avseende finansiell stabilitet, risker och konsumentskydd. Kärnverksamheten inom utgörs av tillsyn, regelgivning samt tillståndsprövning och utvärderas i förhållande till givna mål, redovisade aktiviteter och prestationer. Verksamheten inom ska bedrivas utifrån ett stabilitets- och konsumentperspektiv. En stor del av verksamheten är kopplad till arbetet inom EU och annan internationell verksamhet. har också i uppgift att ansvara för samordningsorganet för tillsyn över åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism (enligt förordningen [2009:92] om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism) samt för finansmarknadsstatistik. kostnader uppgick till (363,2011). Kostnadsutvecklingen är en konsekvens av regeringens arbete med att stärka tillsynen och regleringen av den finansiella sektorn. finansiering sker till stor del genom statens budget. Myndigheten tar ut avgifter av de företag som står under tillsyn. Avgifterna ska motsvara kostnader för den anslagsfinansierade delen av verksamheten, med undantag för samordningen av tillsyn om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. Inkomsterna förs till statens budget. finansieras även genom avgifter för prövning av tillstånds- och anmälningsärenden. Dessa avgifter disponeras av myndigheten och finansierade av de totala kostnaderna . uppvisade den delen av verksamheten ett överskott. finns dock ett ackumulerat underskott i verksamheten. Regeringen har därför –2012 beslutat om justeringar av avgifterna för att målet om full kostnadstäckning ska kunna uppnås. har särskilt redovisat hur myndigheten arbetar med kvalitets- och effektiviseringsinsatser av myndighetens verksamhet. framhåller att man genomgående strävar efter att utföra både operativ och stödjande verksamhet enhetligt genom fastlagda och dokumenterade processer. mäter och redovisar kontinuerligt olika indikatorer på effektivitet och kvalitet i verksamheten. Ambitionen inom är att upprätthålla och helst öka effektiviteten i den dagliga ärendehanteringen. har redovisat att myndigheten avgjorde något fler ärenden än vad som tillkom i jämförelse med 2011, vilket innebär att ärendebalansen minskade något. Statistik från diarium visar också att den genomsnittliga handläggningstiden sammantaget för alla ärenden minskat jämfört med föregående år. Kostnaderna för de olika verksamheterna fördelas enligt vad som redovisas i tabell (3.1). I fördelningen ingår även de myndighetsgemensamma kostnaderna. Tabell 3.11 Procentuell fördelning av kostnader på olika verksamheter 2008–2012 När det gäller kärnverksamhet tillsyn, regelgivning och tillståndsprövning fördelas den nedlagda arbetstiden enligt tabell 3.1. Av redovisningen framgår att insatserna ökade inom regelgivning och tillståndsgivning, vilket är ett resultat av de ökade resurser som tillförts. 1 Uppgifterna i tabellerna och diagrammen i detta avsnitt är hämtade från årsredovisningar. Tabell 3.2 Verksamheterna tillsyn, regelgivning och tillstånd prioritering av insatserna inom tillsynen baseras till betydande del på ett riskanalysarbete. Inom ramen för denna process görs riskbedömningar . Med beaktande även av det makroekonomiska läget och utvecklingen på de finansiella marknaderna görs sedan en samlad riskanalys och bedömning. Detta analysarbete – vars slutsatser redovisas i om risker i det finansiella systemet, senast publicerad – utgör grunden för de övergripande prioriteringarna inom den riskbaserade tillsynen. Till detta kommer företagsspecifika risker som t.ex. kan uppmärksammas genom klagomål eller den finansiella rapporteringen. I riskrapporten uppmärksammas bl.a. riskerna med den statsfinansiella krisen i några europeiska länder, livförsäkringsbolagens hantering av marknadsrisker samt fortsatta risker med bristande rådgivning och komplexa produkter. publicerar även en årlig tillsynsrapport som anger principiella ställningstaganden, viktigare företeelser, erfarenheter och viktigare beslut fattade av myndigheten. Årets tillsynsrapport som publicerades lyfte bl.a. fram det faktum att finansiella tjänster och produkter ofta är komplicerade och att produktens nytta, risker och kostnader kan vara svåra att bedöma för konsumenten. Vidare konstaterade i rapporten att rådgivnings- och förmedlingsverksamhet har en viktig roll och att det därför är av stor betydelse att t.ex. provisioner inte styr rådgivningen på ett sätt som är till kundernas nackdel. uppmärksammade också den ökade rörligheten inom livförsäkringsområdet och vikten av att konsumenterna ges möjligheter till välgrundade val. avser att fortsätta med olika uppföljningsinsatser inom nämnda områden. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 även utvecklingen av bolånemarknaden bl.a. den goda effekten av det s.k. bolånetaket. När det gäller finansiell stabilitet fortsätter arbete med att utforma och genomföra nya kapital- och likviditetskrav på svenska banker och andra kreditinstitut i syfte att skapa ett stabilare finansiellt system. har också i uppdrag att granska hur banker och andra kreditinstitut anpassar sig till ökade kapitalkrav. Granskningen ska omfatta vilka effekter denna anpassning får för utlåning och räntesättning på lån till hushåll och företag. Rapporter publiceras kvartalsvis. ska i detta sammanhang också redogöra för vilka effekter de ökade kapitaltäckningskraven haft på hushåll och företag. Diagram 3.1 Fördelning av olika aktiviteter inom tillsynen 2009–2012 I årsredovisningen redovisar insatserna inom tillsynen fördelat på områdena bank, försäkring och fond samt marknader. I den operativa tillsynen används flera metoder och aktiviteter: platsundersökningar, utredningar, enkäter, intervjuer, dialoger och möten, samt seminarier som kan resultera i rapporter eller skrivelser. Uppföljning av viktiga nyckeltal sker dessutom fortlöpande bl.a. genom granskning av den återkommande inrapporteringen från företagen. Tillsynen kan i vissa fall resultera i sanktioner som är en åtgärd som kan ta till mot företag som inte har följt regelverken. I valet mellan sanktion eller annan åtgärd överväger konsekvenserna av den ena eller andra åtgärden. Tillsynen syftar också till att vara förebyggande för att initiativ ska kunna tas innan problemen blir alltför stora. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 2 Antalet sanktioner är därför enligt inte ett mått på marknadsmisslyckanden eller på hur effektiv tillsynen är. har därför inte heller något bestämt mål för antalet sanktioner. Av tabell 3.3 framgår att antalet sanktioner minskat något i förhållande till 2011. Tabell 3.3 Antalet beslutade sanktioner 2008–2012 varnar också på sin webbplats för företag som bedriver en oseriös verksamhet. varnade för 753 oseriösa företag (2011 var det 853). Av de varningar som publicerades utgjorde 675 varningar resultatet av ett internationellt samarbete mellan tillsynsmyndigheter världen över. Reglerna som beslutar om ska bidra till stabiliteten och till genomlysningen av de enskilda företagen samt till ett förbättrat konsumentskydd. ökade regelgivningen kraftigt vilket kan förklaras av utvecklingen inom EU, inte minst arbetet med Solvens 2, kräver fortsatta insatser. Den ökade regelgivningen är också en konsekvens av finanskrisen som uppdagade ett stort behov av nya och skärpta regelverk. Regelgivningen inom sker genom föreskrifter och allmänna råd. Av diagrammet nedan framgår den kraftiga ökningen av verksamheten samt fördelningen på olika aktiviteter. Det internationella arbetet avseende reglering ökade kraftigt. Diagram 3.2 Regelgivning, aktiviteter 2009–2012 Handläggningen av ärenden i verksamheten med tillstånd och registrering ska hålla hög kvalitet samt vara snabb och kostnadseffektiv. inkom till 7 602 ärenden avseende ansökningar om tillstånd samt registreringar (6 951 ). Tabell 3.4 Aktiviteter inom tillståndsgivning 2009–2012 utsatt tid, andel (%) tillståndsprövning syftar bl.a. till att säkerställa att företag som startar en tillståndspliktig verksamhet eller förändrar sin verksamhet är väl kapitaliserade, har en god intern styrning och riskhantering, en kompetent styrelse och ledning samt lämpliga ägare. Antalet tillstånds- och anmälningsärenden har ökat betydligt. Antalet nedlagda timmar på ärenden ökade . En förklaring till att antalet nedlagda timmar ökat i större utsträckning än antalet ärenden beror bl.a. på att har handlagt tidskrävande ärenden som avser förhandsgranskning av interna modeller med anledning av kommande Solvens 2-regler. har den genomsnittliga minskat i Måttet anger hur många dagar det tar i genomsnitt för fatta beslut. Det internationella arbetet tar i anspråk en omfattande andel av de totala kostnaderna inom .