prop · H003145 · 2013-06-14 00:00:00 — har SSC i genomsnitt haft likvika tillgångar som uppgår till av de totala tillgångarna. Likvida tillgångar behövs som buffert för att hantera plötsligt uppkomna utgifter. En hög andel likvida tillgångar gör ett bolag mindre beroende av långivare. Över tid har de likvida medlen varit den enskilt största tillgångsposten i balansräkningen även då försäljningen av satellitdivisionen ägde rum. Detta innebär att det funnits likvida medel som skulle ha kunnat användas till utvecklingsstrategiska projekt. Ägarens styrning genom avkastningsmål Ernst&Young konstaterar i sin analys att har SSC uppnått avkastningsmålet endast under de två enskilda och då som ett resultat av extra ordinära intäkter, aktieförsäljningar och utdelningar från dotterbolag. Den operativa verksamheten har däremot visat på låg lönsamhet och har SSC redovisat ett negativt rörelseresultat. Ernst&Young har jämfört lönsamhet med andra företag med liknande verksamhet. Majoriteten av dessa bolag uppvisar en avkastning på eget kapital på . Flertalet av dessa bolag är emellertid verksamma inom fler branscher än SSC, särskilt flygbranschen där tillgången på privat kapital är större. Enligt Ernst&Young har SSC en god kapitalstruktur och soliditet. Bolaget har en högre soliditet än jämförelsebolagen. SSC har därmed möjlighet att sänka det egna kapitalet, med bibehållen sund kapitalstruktur och på så vis underlätta att nå upp till ägarnas avkastningsmål. Vid analys av rimligheten i avkastningsmålet bör det beaktas att SSC är beroende av intäkter som har sitt ursprung i statlig finansiering och statligt finansierade projekt. Vidare är SSC verksamt på en marknad där den största uppdragsgivaren, , tilldelar projekt främst baserat på principen om industri returer samt en modell för upphandling där priset är baserat på uppskattade kostnader och en definierad vinstnivå. Historiskt har detta medfört att antalet projekt varierat år för år vilket har bidragit till ojämna resultat. Ernst&Young bedömer att det baserat på SSC:s historiska marknad, historik och budget ter sig som svårt för SSC att nå ett avkastningsmål på under en konjunkturcykel trots att man valt att sälja satellitdivisionen. SSC:s avkastningsmål är satt på samma nivå som statliga bolag som finns på mer kommersiella marknader. Exempelvis har , , och samma avkastningsmål som SSC. SVENSK RYMDVERKSAMHET EN STRATEGISK TILLGÅNG? bolag som liknar SSC:s utvecklingsprofil inga avkastningsmål, exempelvis , Fouriertransform och Inlandsinnovation. Även holdingbolaget för industriforskningsinstituten i , har inget avkastningsmål. 5.2EU:s uppförandekod för rymden 5.2.1Rymdkoden ska säkra rymdinfrastrukturen När allt fler stater kan utveckla och utnyttja rymdsystem ökar behovet av att säkra infrastrukturen i rymden. Hoten mot rymdinfrastrukturen är exempelvis rymdskrot som kan krocka med satelliter och medvetet förstörande av satelliter genom angrepp med vapen.137 Ett exempel på att rymdskrot uppstår utan att det finns beredskap för att hantera det är ESA:s satellit för jordobservation, Envisat, som förlorade kontakten med . Envisat är stor som en buss och innebär ett hot mot andra satelliter. När Envisat sköts upp i början av fanns ingen planering för hur satelliten skulle hanteras när den slutade fungera. Ett sätt att säkra infrastrukturen är att länder kommer överens om uppföranderegler som beskriver frivilliga åtaganden och beteenden i rymdfrågor. En uppförandekod är politiskt men inte juridiskt bindande för de länder som ansluter sig.138 För att komma vidare med frågan om uppföranderegler för rymden tog EU 2007 initiativ till att utarbeta en rymdkod. 5.2.2Arbetet med rymdkoden i EU EU:s rymdkod har utarbetats i en undergrupp till rådsarbetsgruppen Working Party on Global Disarmament and Arms Control (CODUN).139 Undergruppen går under benämningen CODUN Space.140 Koden innehåller till exempel beskrivningar av åtgärder för att undvika att rymdskrot uppstår och beskrivningar av hur länder ska informera varandra om rymdaktiviteter. Utkast till rymdkoden har antagits av rådet två gånger, 2008 och 2010.141 Arbetsprocessen med rymdkoden har fortsatt efter 2010 och beräknas fortsätta pågå under . Avsikten är att rymdkoden ska bli internationell. genomförs informella konsultationer med olika länder för att komma fram till vilka ändringar av texten som kan behövas för att 137FOI, engagemang i processen kring rymdkoden. FOI MEMO nummer 4090, . 138FOI, EU:s uppförandekod för rymden. Arbetet i EU 20072010. 139Committee on Disarmament in the United Nations. 140Council Working Party on Disarmament and Space. 141FOI, engagemang i processen kring rymdkoden. FOI MEMO nummer 4090, . GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN så många länder som möjligt ska ansluta sig till koden. Ett uppstartsmöte hölls i syfte att informera om koden och presentera en reviderad version av koden för alla FN-stater. 5.2.3Sveriges agerande i processen att ta fram rymdkoden har deltagit i arbetet med rymdkoden sedan arbetet började . representant i CODUN och CODUN Space är och icke-spridning. FOI har deltagit som expertstöd. UD har dessutom uppdragit åt FOI att bistå EU:s utrikestjänst på dess begäran med teknisk expertis, bland annat vid konsultationer på plats i olika länder. FOI deltog även i den så kallade uppstartskonferensen i tillsammans med en handläggare från i . Under arbetet i CODUN Space 20072010 gjorde mindre försök att påverka utformningen av texterna i rymdkoden. föreslog inga genomgripande eller strukturella förändringar.142 De flesta av de svenska förslagen accepterades inte av de andra EU-länderna. Enligt FOI har det resulterat i att texten i rymdkoden delvis blivit försvagad.143 FOI har agerat som teknisk expert I sin roll som expert i samband med mötena i CODUN Space och vid konsultationer med länder utanför EU, har FOI främst lämnat synpunkter av teknisk karaktär. Det har gällt frågor om rymdteknik och rymdvapen och också frågor om rustningskontroll och gällande internationellt regelverk. Exempelvis har FOI redogjort för hur rymdvapen fungerar och föreslagit att texten i koden därför behöver formuleras på ett visst sätt. Den här typen av synpunkter har FOI även lämnat skriftligt till UD och till EU:s utrikestjänst under arbetet med rymdkodens utformning och även senare i de konsultationer som görs med länder utanför EU. FOI representerar ibland utan att någon från UD är närvarande. FOI upprättar då alltid minnesanteckningar som skickas till ansvarig handläggare vid UD.144 142FOI, EU:s uppförandekod för rymden. Arbetet i EU 20072010. 143FOI, EU:s uppförandekod för rymden. Arbetet i EU 20072010. 144FOI, engagemang i processen kring rymdkoden. FOI MEMO nummer 4090, . SVENSK RYMDVERKSAMHET EN STRATEGISK TILLGÅNG? Inga formella instruktioner när FOI företräder FOI har företrätt utan medverkan från . Det har gällt såväl CODUN Space-möten som konsultationer med länder utanför EU.145 har inte gett FOI instruktioner om svenska ståndpunkter i enlighet med den mall som normalt ska användas när en myndighet företräder Sverige.146 Begäran om att FOI ska delta i möten sker per telefon eller e-post. Normalt åtföljs begäran inte av någon formell instruktion om vad som är ståndpunkt eller vad kan gå med på i eventuella förhandlingar. Om någon instruktion ges så följer inte den som finns inom för dessa ändamål.147 Enligt interna riktlinjer för EU-arbetet är varje departement ansvarig för instruktioner till rådets förberedande instanser (rådsarbetsgrupper mm).148 I bilaga 2 i riktlinjerna finns också anvisningar för hur instruktionerna ska se ut. När FOI deltar i möten utan att UD deltar håller myndigheten sig till sin roll som teknisk expert och lämnar endast den typen av synpunkter. FOI har vid minst ett tillfälle avstått från att delge en svensk ståndpunkt eftersom myndigheten saknat instruktion. Till exempel avstod FOI vid CODUN Space möte från att uttala sig om kunde godkänna ett utkast till rådsbeslut till stöd för rymdkoden. FOI:s representant meddelade ordföranden efter mötet att denne borde kontakta UD för att få godkännande.150 Ingen dialog med myndigheter och intressenter 20072010 FOI har inte fört någon dialog med någon annan svensk myndighet än Rymdstyrelsen under arbetet med rymdkoden och enligt vad FOI känner till har ingen annan svensk myndighet kontaktats när de svenska ståndpunkterna i förhandlingarna tagits fram.151 Rymdstyrelsen har fått lämna synpunkter på textförslag i koden. I ett försök att väcka intresse för rymdkoden hos svenska intressenter, både myndigheter och företag, bjöd in till ett informationsmöte. Det fanns dock ett svagt intresse för mötet och endast 145Under 2012 deltog FOI som ensam svensk representant vid CODUN Space-möten vid minst tre tillfällen, och . FOI var ensam svensk representant vid två konsultationer med länder utanför EU. 146FOI anger att instruktion getts . 147Möte med företrädare för . 148Regeringskansliets riktlinjer för EU-arbetet, Cirkulär 3 sid 8. 149Regeringskansliet uppger vid svar på faktagranskning att tjänsten som ansvarig handläggare på UD var vakant . 150FOI, Minnesanteckningar CODUN Space . Dnr FOI-2001-793, . 151FOI, engagemang i processen kring rymdkoden. FOI MEMO nummer 4090, . GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN fyra personer deltog.152 En möjlig förklaring till det bristande intresset är att de inbjudna myndigheterna och företagen inte uppfattade detta som en fråga som angår dem, vilket i sin tur är en indikation på att det råder otydlighet om vad som innefattas i rymdverksamhet och hur olika delar av rymdverksamheten hänger ihop. Utredning om konsekvenser av rymdkodens genomförande i Om väljer att ansluta sig till rymdkoden kan det få finansiella, juridiska och organisatoriska konsekvenser. Ett genomförande av rymdkoden kommer att påverka intressenter som inte varit med i arbetet med att ta fram rymdkoden. Rymdkoden innebär till exempel att svenska satellitoperatörer inte får bidra till uppkomsten av rymdskrot. Satellitoperatörerna måste alltså ta hand om uttjänta satelliter om rymdkoden genomförs. En anslutning till rymdkoden kan också medföra en ökad medvetenhet hos myndigheter och företag om de hot som finns mot rymdinfrastrukturen och om riskerna för störningar och därmed bidra till att utveckla beredskap för att hantera sådana hot och risker. För att ta fram ett underlag om vilka konsekvenser rymdkoden kan få i genomförde FOI en utredning på UD:s uppdrag. Resultaten av utredningen presenterades i rapporten och Rymdkoden153 . För att informera om den kommande utredningen kontaktade FOI de handläggare vid departementen som ingår i ett informellt nätverk i rymdfrågor inom Regeringskansliet.154 skickade FOI en förfrågan till sex departement, fyra myndigheter och tre företag om vilka konsekvenser de menade att rymdkoden kan få.155 och hade inga egna kommentarer utan sade sig stå bakom Rymdstyrelsens svar. och avstod från att svara och Försvarsdepartementet svarade men hade inga kommentarer.156 152Möte med företrädare för samt kopia på möteskallelse . 154Möte med företrädare för . 155Förfrågan skickades till , , , , , , , , , , , samt SES (källa: möte med företrädare för ). 156FOI, engagemang i processen kring rymdkoden. FOI MEMO nummer 4090, . ESAs konvention: Artikel V, intervju . SVENSK RYMDVERKSAMHET EN STRATEGISK TILLGÅNG? ESA:s bärraketprogram är ett av ESA:s ursprungliga program. Det tillhör också de program som är frivilliga för medlemsstaterna att delta i. Detta kräver dock att en medlemsstat explicit måste frånsäga sig deltagandet i frivilliga program. Det krävs sålunda en aktiv handling för att inte delta i programmen.157 Då bildades slogs de nationella program som funnits för bärraketer samman till ett program.158 Bärraketerna hade redan från början en särställning som ett separat program eftersom det bedömdes så strategiskt viktigt för . oberoende tillträde till rymden har historiskt varit prioriterat och det finns en nära koppling mellan civila och militära ändamål när det gäller bärraketer. Raketutveckling härrör sig, i flera av de länder, som studerat i den internationella jämförelsen, från militär verksamhet. Detta är också fallet i och som varit de länder inom som främst drivit det europeiska samarbetet kring bärraketer.159 ESA:s första bärraket, , grundades i teknik från en franskutvecklad bärraket som tillkommit eftersom , som helt dominerade marknaden , blev allt mer ovillig att skicka upp icke amerikanska- satelliter. Den första Ariane-raketen skickades upp 1979 från ESA:s uppskjutningscenter, som ligger i Kourou nära ekvatorn i . Utvecklingen av raketen fortsatte med nya förbättrade versioner, fem versioner av Ariane-raketer har genomfört över 200 uppskjutningar.160 ESA:s nuvarande bärraketprogram består av tre delprogram: ett utvecklingsprogram, ett program för att vidmakthålla raketen i kvalificerat skick samt program för marknadsföring av uppskjutningstjänster. För att en bärraket ska anses pålitlig inte bara tekniskt utan även organisatoriskt och administrativt bör uppskjutning ske åtminstone fem till . Bärraketprogrammet är det tredje största programmet inom , bara programmet för jordobservation och navigation är större. Tolv medlemsländer i deltar och 300 leverantörer levererar i programmet.161 157Rymdstyrelsen kommenterar i svar på faktagranskning att inget medlemsland blivit straffade för att man vid ministermöte valt att sätta noll som bidrag till ett program, vilket är det sätt som i praktiken utvecklats som metod när ett land vill går ur ett program. 158IRF påpekar i svar på faktagranskning att det redan vid ESA:s bildande fanns en organisation för att ta fram en bärraket, (). Det var ett samarbete mellan , , , , och . 159Intervju Rymdstyrelsen , Försvarsmakten . 160Istituto Affari Internazionali (IAI), , 2011, for European Policy in Access to Space, IAI Working Papers 1122. GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN har två egna bärraketer: , samt tillgång till ryskutvecklade Soyuz. 5, som är den version inom Arianeprogrammet som används , är en bärraket med mycket stor kapacitet. Den har möjlighet att skjuta upp tunga telekomsatelliter till höga höjder och har även möjlighet att skicka upp till fyra satelliter vid ett enskilt tillfälle. 5 har fått mycket kritik för att uppskjutningarna är för dyra, se vidare avsnitt 4.2.2 om Arianespace. har också utvecklat en mindre bärraket som från början är ett italienskt initiativ. Programmet blev ett frivilligt ESA-program 1998. deltar via ett företag som utvecklar och tillverkar datorer till raketen. Sju länder deltar i detta samarbete.162 Soyuz-raketen är en medelstor ryskutvecklad raket som efter anpassning till det behov som finns i ESA163 numera används på ESA:s uppskjutningscenter efter ett avtal mellan och . Soyuz-raketen används för uppskjutning av och /och kan också användas för bemannade rymdfärder.165 Huvudleverantör för Soyuz-raketen är den ryska rymdstyrelsen . deltar inte i ESA:s program för Soyuz. Under diskuterades vägvalen att antingen fortsätta utveckla en stor bärraket med stor kapacitet eller att utveckla en medelstor bärraket som kan vara mer konkurrenskraftig. Ett annat argument för det senare alternativet var att ersätta den ryska Soyuz-raketen.166 I praktiken stod valet mellan att göra en mindre version av Ariane-raketen eller en större version av . beslutade att fortsätta utveckla 5 raketen i ett nytt utvecklingsprojekt 6 som 5 vidareutvecklas.167 5-raketen utvecklas så att den har möjlighet att skicka upp Galileosatelliter. Denna anpassning finansieras av EU och av ESA:s medlemsstater.168 deltar inte i detta program eftersom man har samverkan med andra länder kring en mindre bärraket. 163International cooperation, official website of (), . 164Soyuz-raketen användes för att skicka upp två testsatelliter . 165Det är exempelvis Soyoz-raketer som används för att försörja den internationella , dock skjuts inte dessa upp från Kourou. 166Bernard Bigot, , , Lenjeu dune politique européenne de lanceurs: assurer durablement à lEurope un accès autonome à lespace, , ministre, 18 2009, . , Astrium To Lead Studies of Successor to 5, in , 7 2010, . 167Ariane 5 och 6 ska ha samma typ av komponenten översteg. SVENSK RYMDVERKSAMHET EN STRATEGISK TILLGÅNG? Bärraketer kritiskt för framtiden Vid rymdrådet 2010 uppmanas alla europeiska institutionella aktörer att, för att behålla ett oberoende, tillförlitligt och kostnadseffektivt tillträde till rymden till överkomliga kostnader, som en prioritet överväga användning av bärraketer utvecklade i och att utreda frågor som rör deras eventuella deltagande i verksamhet som gäller utnyttjande av bärraketer.169 I slutsatserna från rådet konstateras att bärraketer är en kritisk rymdteknik. tar alltså en tydlig position för europeiska bärraketverksamhetens fortlevnad och sålunda ESA:s fortsatta engagemang i bärraketer. Eftersom slutsatserna tas i enighet står bakom dessa. Detta är ett exempel på hur det europeiska samarbetet inom och EU samverkar. Det är inte priset som är den största konkurrensfaktorn på marknaden för uppskjutningar utan det är, särskilt om kunden är en regering, att uppskjutningen ska lyckas.170 finns det kritik mot att Arianeprogrammets kostnader är för höga och att europeiska skattebetalare får täcka förlusterna i bolaget . 5.3.2Svenskt agerande i bärraketprogrammet agerande 2008 och 2009 när det gäller ESA:s bärraketprogram förefaller ha varit oförutsägbart för omvärlden.171 Först beslutade att gå ur programmet , för att sedan meddela återinträde endast . Nedan följer en beskrivning av händelseförloppet. Som en av ursprungsländerna i har deltagit i bärraketprogrammet redan från det att grundades. har en ständig diskussion pågått om det svenska strategiska intresset för programmet, särskilt eftersom programmet tog allt mer av de tillgängliga resurserna.172 Det fanns också en uppfattning hos rymdintressenter att det svenska industriella intresset i bärraketer var begränsat.173 Rymdstyrelsens uppfattning om bärraketprogrammet Rymdstyrelsen har tolkat det som sin roll att stödja nya verksamheter inom rymd. En del av det anslag Rymdstyrelsen slussat till ESA:s bärraketprogram 169Europeiska unionens råd, konkurrenskraftsrådet rådsslutsatser Rådets resolution: Globala utmaningar: hur man drar full nytta av europeiska rymdsystem (16864/10). /C-M(2010) 1. 170Istituto Affari Internazionali (IAI), , 2011, for European Policy in Access to Space, IAI Working Papers 1122. 172Intervju Rymdstyrelsen , intervju Rymdbolaget . GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN efter kollapsen på uppskjutningsmarknaden kom att gå till att underhålla kompetensen och subventionera priset istället för till Rymdstyrelsen föreslog då till regeringen inför ministerrådsmötena och 2005 att skulle gå ur bärraketprogrammet.174 Regeringen gjorde dock andra bedömningar och valde då att fortsatt stödja ESA:s bärraketprogram. Rymdstyrelsen tog initiativ till att en särskild högnivågrupp för att mellan chefsdelegaterna för , , , , och diskutera Ariane-programmets långsiktiga finansiering. Dock blev resultatet klent från dessa diskussioner.175 Svenskt utträde ur bärraketprogrammet Inför beslutade regeringen att gå ur bärraketprogrammet baserat på underlag från Rymdstyrelsen. Rymdstyrelsen förberedde utträdet tillsammans med , där man kom överens om en utfasning av det svenska deltagandet.176 Särskilt påpekade vikten av att hitta nya leverantörer till de komponenter som svenska företag dittills levererat. Det svenska företag som levererade delar till bärraketerna var mycket bekymrat och menade att företaget var tvunget att avveckla all rymdrelaterad verksamhet eftersom efterfrågan på just dessa produkter bara fanns hos ESA.177 Under ministermötet motiverade den svenska delegationen utträdet ur programmet med att bärraketprogrammet inte var kostnadseffektivt och att det saknades transparens i programmet. Istället allokerade regeringen mer resurser till bland annat jordobservationsprogrammet (se avsnitt 5.5). Svenskt återinträde i bärraketprogrammet Efter ministermötet inleddes en diskussion med för att fasa ut det svenska deltagandet. Genom ett brev från Rymdstyrelsen daterat återinträdde emellertid i 5 programmen.178 En intern process hade inletts på där ansvarig enhet på departementet aviserade att man i tilläggsbudgetförhandlingarna inför tilläggsbudgeten avsåg att driva förslag om extra medel till rymdverksamhet för att säkra fortsatt deltagande i ESA:s bärraketprogram.180 174Företagen är RUAG, GKN Aerospace (f d Aero) samt Starcs. 177Brev från Aero till . 178Brev från Rymdstyrelsen till diarienummer 13/08. 179Promemoria från FIN:s TB frågor. 2009/10:2 Hösttilläggsbudget , till rymdverksamhet. SVENSK RYMDVERKSAMHET EN STRATEGISK TILLGÅNG? Skälet till återinträdet var en politisk bedömning där avvägningar kring avvecklingskostnaderna som bedömdes höga tillsammans med en politisk förhandling där etableringen av forskningscentret i ingick.181 Därmed låg ett återinträde i bärraketprogrammet i intresse. Rymdstyrelsen menar också att ett positivt resultat var att lovade att göra en genomlysning av kostnaderna för 5 programmet. Denna genomlysning inleddes och en särskild arbetsgrupp tillsattes inom . Målet med arbetsgruppen var att sänka utvecklingskostnaderna för . Detta arbete leddes av en svensk ordförande från Rymdstyrelsen. Arbetet fokuserades på Arianespaces aktiviteter och kostnader. En särskild företagsbesiktning (due diligence) genomfördes och alla räkenskaper och dokumentation från Arianespace fanns tillgängliga för alla som hade intresse. Den eftersträvade kostnadssänkningen har dock inte lyckats, bland annat fortsätter pris och kostnadsskillnaderna i medlemsstaterna att vara ett problem. Rymdstyrelsen har slutat att driva frågan om utträde ur ESA:s bärraketprogram eftersom två olika regeringar, med val emellan, uttalat sitt ogillande för Rymdstyrelsens förslag.182 Eftersom Rymdstyrelsen års ministermöte hade omfördelat de svenska åtagandena i och avsatt mer medel till bland annat jordobservationsprogrammet innebar återinträdet i bärraketprogrammet att det inte fanns pengar till de sammanlagda åtagandena. Detta löstes genom att Rymdstyrelsen fick extra medel för att täcka kostnaderna för deltagandet i bärraketprogrammet. täckte inte hela den extra kostnaden utan Rymdstyrelsen har fått medel från regeringens disposition i ett antal småsummor. Det tillskott på 75 miljoner som aviserades till Rymdstyrelsen i budgetpropositionen och i Forsknings och innovationspropositionen 2012183 täcker därmed inte de åtaganden gjort i . Vid ministerrådsmötet omfördelades därför sina åtaganden, bland annat minskade det svenska deltagandet i ESA:s telekommunikationsprogram. 5.4Galileo flaggskeppsprojekt i EU är det europeiska satellitnavigeringssystemet som är under utveckling. deltar genom EU-medlemskapet i projektet och delfinansierar projektet genom EU-avgiften. 181En rad intressenter har framfört detta, bland annat i artiklar i Ny teknik , Vi kan bygga extremt billigt för rymden, och . 2012/13:30. GRANSKAR: STATEN PÅ MARKNADEN 5.4.1GNSS samlingsnamn för navigeringssystem System (GNSS) är ett samlingsnamn för en grupp världsomfattande navigeringssystem som utnyttjar signaler från konstellationer av olika typer av satelliter för att möjliggöra positionsinmätning för en mottagare. Det amerikanska GPS-systemet är det mest kända GNSS- systemet, men därutöver finns bland annat det ryska GLONASS, det kinesiska samt det europeiska systemet . GNSS-systemen togs ursprungligen fram för militära tillämpningar, för att möjliggöra för bland annat fartyg, flygplan och kryssningsrobotar att bestämma sin position oavsett var på jorden de befann sig. Därefter följde civila tillämpningar inom navigering för sjöfart och flygtrafik. har olika tillämpningar kring positionsbestämning på land tillkommit, både för fordon, inom byggnation och för enskilda personer. Landtillämpningarna har lett till en kraftig ökning av antalet användare av GNSS-system. 5.4.2Galileo EU:s projekt för eget satellitnavigeringssystem Förberedelserna av började .