prop · H1031d20 · 2013-09-18 00:00:00 — –insatser för att sprida, visa och tillgängliggöra film, till exempel i utlandet, i skolor och för personer med funktionsnedsättning. Bedömningen av resultat utgår även från insatser för att främja kvalitet och för att förnya och utveckla verksamheten. I redovisningen behandlas främst de resultat som avser de filmkulturella insatserna. I de fall där resultat av filmavtalet redovisas avses filmavtal, som löpte ut . Den statliga filmpolitiken består av två delar: filmavtalet och filmkulturella insatser. Genom det avtal som ingåtts mellan staten, filmbranschen och flera tv-företag bidrar staten med medel – 2012 – till svensk filmproduktion samt till viss distribution och visning av film i hela landet. Insatser för olika filmkulturella ändamål – ca 2012 – sker helt genom statlig De filmpolitiska insatserna genomförs främst av Stiftelsen (). Visst stöd fördelas även av . präglades av viktiga förändringar på flera sätt. Det var ett bra år för svensk film, biobesöken ökade jämfört med . Totalt gjordes ca 18,4 miljoner biobesök, vilket är det bästa resultatet . Drygt 4 miljoner besök på svenska filmer innebär en marknadsandel på (2011). Marknaden för dvd och BluRay minskade totalt sett , men försäljningen av svensk film i dessa format ökade något jämfört med . Antalet premiärsatta långfilmer på biograf var 216 , jämfört med 240 filmer 2011. Av dessa var 42 filmer svenska (19,), jämfört med 38 stycken (15,) 2011. De tekniska förändringarna präglar hela utvecklingen av filmområdet. Digitaliseringen av filmbranschen tog ett stort steg framåt eftersom majoriteten av de svenska biograferna hade digitaliserats . Villkoren för svensk film förändrades i och med det nya filmavtal som undertecknades och som gäller för perioden – . I regeringens proposition Bättre villkor för svensk film (prop. 2012/13:22, bet. 2012/13:KrU2, rskr. 2012/13:112), som beslutades av , lades en ny inriktning fram för hela filmpolitiken, utifrån ledorden kvalitet, förnyelse och tillgänglighet. skedde den verkliga övergången till digital teknik vid landets biografer. En starkt bidragande orsak var att den största biografkedjan, , slutförde digitaliseringen av sina biografer. /13 var av alla biografsalonger i digitala, jämfört och /11. Antalet biografer som har installerat digital utrustning, eller har fått stöd för detta, i minst en salong är 347 stycken, . digitaliserade salongerna kan visa filmer i 3D- format. Regeringens satsning på digitalisering av biografer om totalt inleddes . Mot bakgrund av den snabba digitaliseringstakten har de som var aviserade kunnat börja fördelas . Statsbidraget hanteras av och –2012 har ca till 87 salonger beviljats. Färre ansökningar än förväntat har inkommit, vilket främst beror på att inte alla biografer kunnat ordna den kompletterande finansiering som krävs för att få stöd. Beredskapen för teknikskiftet har varierat mellan de olika aktörerna, vilket har krävt stora informationsinsatser från . Kostnaderna för den tekniska utrustningen har också sjunkit mer än beräknat som satsningen har pågått. Ny och billigare utrustning, ökad konkurrens mellan olika tillverkare och leverantörer samt en stark kurs för den svenska kronan har påverkat kostnadsutvecklingen. Digitaliseringen av biograferna har en direkt påverkan på tillgången till film i hela landet. En enklare och snabbare spridning av filmer gör det möjligt att lansera premiärfilmer över hela landet samt att ha en mer flexibel programsättning av biograftablån. Tekniken erbjuder också nya lösningar för att göra film tillgänglig för personer med olika funktionsnedsättning. Ny teknik påverkar utbudet När det gäller teknikskiftets påverkan på biografernas utbud är de preliminära resultaten såväl positiva som negativa. De första analyserna visar att filmer med en mer begränsad publik har ökat mest procentuellt när det gäller antal besök och antal föreställningar på attraktiva tider. I denna grupp av filmer har antalet speldagar per film ökat, medan den har minskat för de mer publikdragande filmerna. Precis som i andra länder där biograferna har digitaliserats har premiärfilmer fått avsevärt kortare exploateringstider på svenska biografer. Tendensen till en likriktning av utbudet när alla biografer kan och vill visa samma premiärfilmer märks även i . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 En enklare och billigare distribution borde underlätta för spridning av kvalitetsfilm och film från andra delar av världen än och . De första resultaten tyder dock på att nya kostnader har tillkommit för distributörerna. Tabell 13.2 Premiärsatta långfilmer på biograf 2010–2012 (i procent) Källa: och egna beräkningar Antalet premiärfilmer från övriga världen var endast åtta av totalt 217, dvs. , en halvering jämfört med , trots att särskilt stödjer lansering av importerad kvalitetsfilm. Filmfestivaler och visningsorganisationer utför ett betydelsefullt arbete för spridningen av kvalitetsfilm och filmer från övriga världen. stöd, som uppgick till , har fördelats till 13 filmfestivaler, bl.a. till utveckling av en filmfestival i samband med kulturhuvudstad 2014. Flera festivaler och visningsorganisationer har hittat nya sätt att stimulera spridning och visning av film, t.ex. turnéer med dokumentärfilmspaket till mindre orter och visning av festivalprogram på andra orter än i festivalstaden med hjälp av ny teknik. De stöd som har fördelat till regionala resurscentrum för film överförs successivt till kultursamverkansmodellen. fördelade ca till fem regionala resurscentrum för att stimulera den regionala utvecklingen av filmpedagogisk verksamhet, visning av film och s.k. växthusverksamhet för unga filmare. Den regionala motprestationen var . Några regionala resurscentrum har även fått EU-stöd, ca . inledde ett analysarbete med anledning av de förändrade förutsättningarna för samarbete med regionala aktörer. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Den nya tekniken ökar tillgängligheten till film för personer med olika former av syn- och hörselfunktionsnedsättning. Textade versioner av svensk film kan numera finnas på samma kopia som de otextade, vilket gör att filmerna kan visas med text redan i samband med biografpremiären. Tabell 13.3 Stöd till textning och syntolkning (antal beviljade stöd) Antalet stöd till textning på biograf ökade rejält . , när digitaliseringen slagit igenom brett, fick de flesta svenska premiärfilmerna på digitala kopior stöd till textning. Detta gav direkt resultat i nästan fyrdubblade besökssiffror på textade visningar, från tidigare 20–25 000 besökare till ca 90 000 . I det nya filmavtalet, som gäller , ställs krav på att filmer som får produktionsstöd ska kunna visas med svensk text. De flesta dvd-filmer textas utan stöd. Antalet genomförda syntolkade filmvisningar har också ökat, från 99 visningar 2011 till 147 visningar 2012, liksom den geografiska spridningen av visningarna. Besöksantalet ökade dock inte i motsvarande omfattning, från 1 300 till 1 600 besökare. Det bedrivs ett aktivt arbete av olika intresseorganisationer för att utveckla verksamheten. fortsatte och projektet bio på regeringens uppdrag. Syftet är att utveckla de tekniska förutsättningarna för syntolkning på digitala biografer och därmed göra film på bio tillgänglig för de människor som har synnedsättningar eller läs- och skrivsvårigheter. Ett filmarv som bevaras, används och utvecklas För vid har digitaliseringens definitiva genombrott medfört ett antal förändringar av verksamheten. Det säkerhetsmaterial som mottagare av produktionsstöd ska lämna in för filmens framtida bevarande är i princip alltid i digitalt format. Antalet titlar som deponeras i arkivet har ökat eftersom distributörerna lämnar in analoga kopior som är i distribution. Dock har deponeringen av utländsk biografvisad film upphört eftersom distributörerna inte har kunnat överlämna de okrypterade kopior som krävs för långtidsbevarande. har antagit en digitial agenda samt planer och rutiner för hur arbetet i arkiv, bibliotek och bildarkiv ska bedrivas. startade ett fotokemiskt laboratorium i egen regi och utför även uppdrag åt arkiv i andra länder. egna samlingar av analog, svensk film motsvarar ca 6 500 långfilmer. Kostnaderna för att digitalisera den stora mängden film är höga. Filmarvet görs tillgängligt genom , som till stor del visar arkivets filmer. Unga , med inriktning på film för barn i åldrarna 7–, slog besöksrekord . Webbplatsen , som invigdes , bidrar i hög grad till att låta allmänheten få tillgång till delar av det svenska filmarvet. I samarbetsprojekt mellan och Kungl. tillhandahålls kort-, dokumentär-, journal- och reklamfilmer ur respektive institutions samlingar gratis. Sedan starten har antalet filmer fördubblats och intresset är stort för att använda dem i undervisning, folkbildning och forskning samt i form av nyproduktion, utställningar och interaktiva läromedel. Film för barn och unga Svensk barnfilm har haft svårigheter både när det gäller antalet produktioner och publiksiffror. märktes dock en förändring och ett antal produktioner av barnfilmer som fått stöd av påbörjades. Som en uppföljning av regeringens uppdrag att ta fram en barn- och ungdomsstrategi –2014 har fastställt en handlingsplan för barn och unga. Syftet med planen är att stärka intresset för barnfilm hos bl.a. filmskapare, finansiärer och publik. Tillgång till ett brett utbud av filmer för barn och unga samt vikten av eget skapande står i fokus. Intresset för film i skolan är stort, och särskilt för svensk barn- och ungdomsfilm. I den nya läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet, Lgr 11, har filmen fått en tydligare ställning vilket har lett till en ökad efterfrågan på kompetensutveckling för lärare. Antalet kommuner som ansökt om medel till filmpedagogiska projekt har ökat. Ansökningar från 37 kommuner beviljades (25 kommuner 2011). Digitaliseringen har dock inneburit en minskad tillgång till filmer att visa. De digitala kopiorna hålls inte i lager av distributörerna efter den ordinarie biograflanseringen. har därför undersökt möjligheten att återuppta sin distributionsverksamhet för att upprätthålla tillgången till ett antal filmtitlar för filmpedagogiska ändamål. filmavtal sattes målet att ettdera könet, räknat i antal projekt som får stöd, senaste före avtalsperiodens slut bör vara representerat till inom kategorierna manusförfattare, producent och regissör. –2012 har resultaten varierat en hel del, delvis påverkat av att underlaget är relativt begränsat när det gäller antalet filmer . När det gäller de 36 svenska långfilmer (spel- och dokumentärfilm) som fick stöd av konsulent var andelen kvinnor bland regissörer , manusförfattare och producenter . målsättning uppfylldes således inte . över hela avtalsperioden är fördelningen mer jämn, i de flesta kategorierna (se tabell 13.3). Andelen kvinnor bland spelfilmsregissörerna avviker fortfarande, även om det har skett en positiv förändring jämfört med föregående avtalsperiod (2000–2005), då den motsvarande andelen var . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 13.4 Andel kvinnor som fått produktionsstöd –20121 (procent) 1 Avser det år produktionsstöd erhållits Källa: Resultatet av aktiva arbete med jämställdhet blir tydligt i en jämförelse mellan filmer som har producerats med respektive utan konsulentstöd. De senare har en klart sämre fördelning mellan könen (tabell 13.5). Tabell 13.5 Andel kvinnor bland regissörer, manusförfattare och producenter av långa spelfilmer, med eller utan stöd från (procent) 1 Avser det år filmen hade premiär. Obalansen i filmbranschen kvarstår och filmavtal har jämställdhetsmålet skärpts. Vid avtalsperiodens slut ska förhandsstöden, räknat i antalet projekt som får stöd, ha fördelats jämnt mellan kvinnor och män. Regeringens satsning om totalt ca på unga kvinnors filmskapande 2010– 2014 syftar till att öka möjligheterna för unga kvinnliga filmskapare att etablera sig som filmare. Utfallet av denna satsning går inte att bedöma . har tolv olika regionala projekt pågått. har även lanserat rapporten nästa tagning4, som visar att unga kvinnor kan få förbättrade förutsättningar för filmskapande genom att medvetenheten om genusfrågor ökas vid landets filmutbildningar. beviljade i stöd till 15 olika projekt. Inför nästa tagning – Hur kan förutsättningarna bli bättre för unga kvinnors filmskapande? (2012). 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Svensk film i utlandet De senaste årens betydande intresse för svensk film utomlands håller i sig. Antalet förfrågningar från internationella festivaler om att få visa svensk film ökar, liksom efterfrågan på svenska regissörer, skådespelare och andra filmskapare till internationell filmproduktion. har valt att fokusera sitt lanseringsarbete på de högst prioriterade internationella filmfestivalerna. Svensk film visades därför på färre festivaler 2012. Lång spelfilm visades på 177 festivaler (220 festivaler 2011), dokumentärfilm visades på 110 festivaler (172 festivaler 2011) och kortfilm på ca 170 festivaler (ca 240 festivaler 2011). Stöd till internationell lansering tilldelas filmer som blivit uttagna till de viktigaste festivalerna. Bland annat fick 19 långa spelfilmer och 31 dokumentärer stöd med totalt ca . Ett särskilt stöd delas även ut till Oscarslansering av svensk film. Framgångarna för svensk film märks också i antalet vunna priser och i omfattningen av exporten. En av årets mest uppmärksammade svenska filmer var Oscarsbelönade for Sugarman, som fick totalt femton internationella utmärkelser och dessutom hörde till de mest sålda titlarna 2012. Exporten av ny svensk film ökade markant 2011 och har legat kvar på motsvarande nivå 2012. Samarbete kring spridning av svensk film i utlandet Som en följd av propositionen Bättre villkor för svensk film (prop. 2012/13:22, bet. 2012/13:KrU2, rskr. 2012/13:112) gav regeringen i riktlinjebeslut respektive regleringsbrev uppdrag till och att närmare utreda formerna för främjandet och spridningen av svensk film i utlandet och lämna ett gemensamt förslag till en effektiv och samordnad verksamhetsform. Uppdraget redovisades till regeringen (Ku2013/803). och fastställer i redovisningen gemensamma principer för samarbetet i syfte att öka effektiviteten och genomslaget i arbetet med spridning av svensk film i utlandet. EU:s Mediaprogram omfattar stöd till utveckling, distribution och marknadsföring av europeisk film i syfte att stärka den europeiska audiovisuella branschens konkurrenskraft och öka spridningen av europeiska verk. Programperioden avslutas och insatserna kommer att ingå i ramprogrammet Kreativa . tilldelades svenska projekt , vilket är en ökning jämfört med föregående år. Störst andel, , gick till oberoende producenter. Stöd till digitalisering av biografer delades ut och sex svenska biografer beviljades vardera. Antalet svenska biografer som är aktiva i Cinemas, det europeiska nätverket för biografer som visar en stor andel europeisk, icke-nationell film, har ökat från 13 till 42 då samtliga biografer blivit medlemmar. Internationella filmfestival fick festivalstöd och fick sedan förnyat förtroende med en något högre stödsumma. De statliga insatserna på området syftar till att öka bredden och mångfalden i filmutbudet och till att stimulera filmkulturen i landet. Digitaliseringens effekter på biografernas utbud, omsättning och publikutveckling behöver analyseras ytterligare innan några definitiva slutsatser kan dras. Det kan dock konstateras att den nya tekniken, inte minst 3D, och de ökade möjligheterna för biograferna att få tillgång till premiärfilmer har bidragit till de höga publiksiffrorna 2012. Möjligheterna till ökad tillgänglighet till film för personer med funktionsnedsättning har förbättrats, liksom förutsättningarna för ett flexibelt och brett utbud av film över hela landet. För att filmarvet ska vara levande och föras vidare till kommande generationer ska det vara tillgängligt och kunna användas och utvecklas. Regeringens satsning på digitalisering av biografer är nu till stora delar genomförd. är det viktigt att verkligen kunna dra nytta av den tekniska utvecklingen och göra filmerna tillgängliga i digitalt format. Digitalisering av filmerna i arkiv gör det möjligt att visa det svenska filmarvet och bidrar till ett brett och varierat utbud av film på svenska biografer och i andra visningsfönster, i synnerhet när det gäller film som riktar sig till barn och unga. Med det nya filmavtalet, som gäller från , tar staten och film- och tvbranschen ett gemensamt ansvar för att främja svensk filmproduktion, såväl genom långsiktiga och stabila spelregler för svensk film som genom anpassning av stöden till en förändrad verklighet. 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för statsbidrag till svensk filmproduktion i enlighet med filmavtal. Anslaget får även användas för statsbidrag till filmkulturella åtgärder samt till digitalisering av biografer. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 13.7 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 10:1 Filmstöd Förändring till följd av: till/från andra 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Anslaget tillförs 7,5 miljoner för perioden –2018 för digitalisering av filmarvet. I enlighet med budgetpropositionen minskas anslaget med 2015, då den särskilda förstärkningen av filmavtalet om som tillfördes anslaget 2014 för att täcka anslagskredit upphört. minskar anslaget med som en följd av att det nuvarande filmavtalet löper ut . Regeringen föreslår att anvisas under anslag 10:1 Filmstöd . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Avsnittet omfattar myndigheterna , Myndigheten för radio och tv och samt presstödet och stödet till taltidningar. Avsnittet omfattar även , och Budgetförslagen avseende , presstödet och Myndigheten för radio och tv redovisas dock under utgiftsområde 1. Tabell 14.1 Utgiftsutveckling inom Medier, utgiftsområde 17 11:1 Utbyte av tv-sändningar mellan och 11:2 Forskning och dokumentation om 11:3 Avgift till Europeiska audiovisuella observatoriet 11:5 Stöd till taltidningar 2Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 5Förslag och beräknat är . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Resultatredovisningen görs med utgångspunkt i målen för området, vilka är att stödja yttrandefrihet, mångfald, massmediernas oberoende och tillgänglighet samt att motverka skadliga inslag i massmedierna (prop. 2008/09:1 utg.omr. 17, bet. 2008/09:KrU1, rskr. 2008/09:92). Bedömningen av resultatet inom området medier utgår bland annat från: bedömning huruvida programföretagen i allmänhetens tjänst har uppfyllt uppdraget i allmänhetens tjänst, antalet tillstånds- och tillsynsärenden rörande radio och tv, utbetalat presstöd i form av driftsstöd och distributionsstöd fördelat på antal tidningar, antalet utgivna taltidningar samt kostnader och antalet abonnenter för dessa, antalet beslut i och tv, insatser för att stärka barn och unga som medvetna medieanvändare och skydda dem mot skadlig mediepåverkan. 14.4.2 Radio och tv i allmänhetens tjänst Den nuvarande tillståndsperioden för programföretagen (), () och () inleddes och löper till och med . Programföretagen följer upp hur uppdraget har genomförts i redovisningar som lämnas till () och och tv. Regeringen har överlämnat propositionen Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmänhetens tjänst 2014–2019 (prop. 2012/13:164) till . I propositionen läggs förslag till villkor och riktlinjer som ska gälla under kommande tillståndsperiod för radio och tv i allmänhetens tjänst. och tv vid Myndigheten för radio och tv granskar SR:s, SVT:s och UR:s s.k. public service-redovisningar och bedömer om företagen har uppfyllt sina uppdrag i allmänhetens tjänst. senaste rapport (Ku2013/1266) avser företagens redovisningar . har vid sin bedömning haft som utgångspunkt att företagens sändningstillstånd omfattar sändningar i marknätet och att verksamheter som programföretagen bedriver på andra plattformar inte bidrar till uppfyllelsen av villkoren i sändningstillstånden. Enligt nämnden har det haft betydelse för bedömningen av hur företagen uppfyllt kraven på tillgänglighet för barn och unga med funktionsnedsättning, ungdomar som har teckenspråk som första språk, teckentolkning samt utvecklingen av programverksamheten för äldre barn och unga. Vid en sammantagen bedömning finner att programföretagen får anses ha uppfyllt sina uppdrag i allmänhetens tjänst. På vissa specifika områden, särskilt programverksamheten för barn och unga, anser nämnden dock att villkoren i sändningstillstånden inte är uppfyllda. Enligt nämndens bedömning har inget av programföretagen uppfyllt kraven när det gäller utbud för barn och unga som tillhör språkgrupperna meänkieli och chib. SVT och UR anses inte heller ha uppfyllt kravet på att låta meänkieli och chib inta en särställning i programutbudet. SR och SVT anses inte heller ha uppfyllt kraven avseende tillgänglighet till program för barn och unga med funktionsnedsättning. Nämnden anser vidare att SVT inte i tillräcklig utsträckning har prioriterat utvecklingen av programverksamheten för barn och unga eller uppfyllt kraven avseende utbud av nyheter samt kulturella och konstnärliga upplevelser för äldre barn och unga. Slutligen anser att det råder tveksamhet i frågan om SVT har uppfyllt kraven vad avser spegling av hela landet och om SR har uppfyllt kravet att lämna en särskild redogörelse för satsningarna på att göra program ur arkivet tillgängliga. Utifrån bedömer regeringen att SR, SVT och UR i huvudsak uppfyller sina uppdrag i allmänhetens tjänst. Regeringen noterar dock att den kritik som nämnden har framfört på flera punkter är densamma som . Det rör i synnerhet kraven på programverksamhet för barn och unga och särskilt vad avser program för barn och unga som tillhör språkgruppen chib. I årets rapport lyfts dock även brister i utbudet till barn och unga på meänkieli fram. Regeringen noterar att detta är en försämring av resultaten. Den kritik som har riktats mot SVT och SR när det gäller tillgängligheten till program för barn och unga med funktionsnedsättning kvarstår även i årets bedömning. Regeringen noterar dock att bedömningar avser företagens verksamhet i marknätet. De verksamheter som programföretagen bedriver på andra plattformar, till exempel webben, anser nämnden inte bidrar till att uppfylla de förpliktelser som programföretagen har enligt sändningstillstånden. Radio- och tv-verksamheten i allmänhetens tjänst behandlas som nämnts ovan i propositionen Bildning och tillgänglighet – radio och tv i allmänhetens tjänst 2014–2019 (prop. 2012/13:164). I propositionen föreslår regeringen bl.a. skärpta villkor när det gäller utbudet på minoritetsspråk och teckenspråk samt högre krav på omfattningen av SVT:s och UR:s tillgänglighetstjänster. Regeringen kommer att noga följa utvecklingen under den kommande tillståndsperioden när det gäller de områden där nämnden har pekat på brister. 14.4.3Utbyte av tv-sändningar mellan och SVT ansvarar för överföringen av SVT World till . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 sändningstillstånd för den finska programtjänsten TV . Sändningstillståndet är utfärdat av Myndigheten för radio och tv och sändningsområdet omfattar , , och . TV finns också tillgänglig i kabel-tv-nät i det aktuella sändningsområdet. Utbytet av tv-sändningar mellan och fungerar väl. Samtliga tillstånd att sända tv i marknätet, som inte avser tv-sändningar som finansieras med radio- och tv-avgiften, löper ut . kommer i likhet med andra tillståndshavare i marknätet att få ansöka om ett nytt sändningstillstånd från Myndigheten för radio och tv. 14.4.4 Kommersiell radio och tv Radio- och tv-lagen (2010:696) innehåller bl.a. bestämmelser om tillståndsgivning i marknätet, reklam, sponsring och produktplacering samt tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning. Vissa ändringar av radio- och tv-lagen trädde i kraft (prop. 2011/12:151, bet. 2012/13:KU6, rskr. 2012/13:33).