prop · H1031 · 2013-09-18 00:00:00 — att TCW ligger kvar på en nivå på cirka 116 (se ekonomiska återhämtningen i har sannolikt bidragit till det högre ränteläget. Den globala ränteuppgången bedöms vara Förväntningar om en återhämtning i Utvecklingen 2015–2017 obligationsräntor högre även 2014, om än i en något mer gradvis takt än vad som skett på sistone (se tabell 4.13). Enligt prognosen inleds återhämtningen i Diagram 4.23 Statsobligationsräntor 2008–2013 fortsätta 2015–2017 och bedömningen är att ett i stort sett balanserat resursutnyttjande nås 2017. Många av de länder som dras med svaga För att kunna öka sin export överskott i utrikeshandeln, t.ex. , stå för en allt större del av den inhemska efterfrågan Denna anpassning mellan olika återhämtningen förväntas bli utdragen i många Källa: Reuters EcoWin. av de enskilda ekonomierna och för euro- området som helhet. Resursutnyttjandet i bedöms vara lågt En fortsatt expansiv penningpolitik, Kronan har trendmässigt förstärkts i en förbättrad finansiell ställning bland hushållen och en stark återhämtning på bostadsmarknaden bidrar till en hög tillväxt 2015–2017. försvagades den något och politiken i förväntas emellertid dämpa har TCW-index varierat runt tillväxten fram , även om en nivå på 117.98 I handelsvägda nominella termer är kronan därmed relativt stark medan finanspolitikens inriktning vara neutral. den i reala termer inte är långt ifrån den I bedöms penningpolitiken vara Detta bidrar till en förväntas falla något, till 116 , det fortsatt återhämtning av den japanska ekonomin vill säga kronan förväntas stärkas något. 2015–2017. Förstärkningen av TCW drivs av en starkare I väntas tillväxten bli återhållen de Detta följer av att konsumtionen Marknadsförväntningar om en fortsatt låg eller successivt antas lämna ett allt större bidrag till fallande styrränta i euroområdet kopplat till BNP-tillväxten, som investeringarnas förväntningar om en allt tidigare reporänte- bidrag väntas minska. höjning bidrar till detta. dämpar sannolikt den ekonomiska aktiviteten och BNP i ser därmed ut att fortsätta att växa i en lägre takt än vad som var fallet under 98 TCW-index (Total Competitiveness Weights) är ett sätt att mäta tillväxttakten i påverkar även tillväxt- kronans värde mot en korg av olika valutor. TCW-index har den 18 förutsättningarna i många andra tillväxt- För detta datum är index lika med 100. tilläts kronan att flyta. Ett högt värde på index ekonomierna växa i en högre takt än OECD- betyder att kronans värde försvagats. länderna 2015–2017, men i en lägre takt jämfört med . Återhämtningen i bidrar till att BNP-tillväxten stiger i världsekonomin 2015–2017 jämfört med –2014 (se tabell 4.14). Tillväxten bedöms uppgå till samtliga –2017. Utfall , prognos –2017 Procentuell förändring om annat ej anges BNP, kalenderkorr. -2,4 -1,1 -0,1 -2,3 -2,7 -2,7 -3,5 -3,0 -2,1 -1,0 -0,2 -0,6 -0,7 1Bidrag till BNP-tillväxten, procentenheter. 4I procent av arbetskraften, 15–. 5Mätt enligt konjunkturlönestatistiken. 8Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 9Värde vid respektive års slut. Källor: , , , , , Reuters EcoWin, och egna beräkningar. Svensk exportmarknad är koncentrerad till . av svensk varuexport går till europeiska länder. Även om andelen antas minska allt eftersom tillväxt- ekonomiernas vikt i världsekonomin ökar, kommer de europeiska länderna fortsatt att spela en stor roll för utvecklingen av svensk export. I den internationella prognosen bedöms tillväxten i euroområdet bli förhållandevis låg , särskilt givet det låga resursutnyttjandet i många euroländer. Detta gäller även länder utanför euroområdet, men som ändå är viktiga för svensk export, t.ex. och . Detta verkar dämpande på utvecklingen av svensk exportmarknad. förväntas minskade bytesbalansöverskott i svensk ekonomi. Detta beror på att , med stora överskott i utrikeshandeln har minskande behov av att ha ett högt nettosparande mot omvärlden. Detta minskade behov förstärks av en realt starkare växelkurs mot flera av viktiga exportländers valutor. I nominella termer förväntas kronans handelsviktade växelkurs vara oförändrad 2015–2017 (se tabell 4.14). Den förhållandevis svaga exportmarknadsutvecklingen och den trendmässiga minskningen av överskotten i utrikeshandeln medför att svensk export, i förhållande till tidigare återhämtningar, utvecklas svagt (se diagram 4.24). Diagram 4.24 Exportutveckling under konjunkturuppgångar Anm.: Index = 100 vid konjunkturbotten. Seriens förklaringspost avser detta år. Källor: och egna beräkningar. Ett i utgångsläget högt sparande bland hushållen och en god utveckling av de disponibla inkomsterna ger utrymme för en förhållandevis hög tillväxt i hushållens konsumtion (se diagram 4.25 och 4.26). Även ett bättre läge på arbetsmarknaden –2017 förväntas bidra till detta. En större andel av den disponibla inkomsten förväntas då gå till konsumtion, vilket är liktydigt med en lägre sparkvot. Sett ur ett historiskt perspektiv är detta ingen anmärkningsvärd utveckling. Sparkvoten har minskat och varit negativ 1997–2000 och 2003–2006 (se diagram 4.25). Diagram 4.25 Hushållens konsumtion, disponibel inkomst och sparkvot 1994–2017 Anm.: Sparkvoten är hushållens nettosparande exklusive sparande i avtals– pensioner och premiepensionssystemet. Sparkvoten är definierad som andel av hushållens disponibla inkomster medan hushållens konsumtion och real disponibel inkomst är årlig procentuell förändring. Källor: och egna beräkningar. Hushållen brukar vanligtvis höja sitt sparande när konjunkturutsikterna försvagas och minska sparandet vid konjunkturuppgångar. Att sparandet som andel av inkomsterna förväntas minska beror även på befolkningens sammansättning. Äldre, som utgör en växande andel av befolkningen, tenderar att spendera en större andel av sina inkomster. Diagram 4.26 Konsumtionsutveckling under konjunkturuppgångar Anm.: Index = 100 vid konjunkturbotten. Seriens förklaringspost avser detta år. Källor: och egna beräkningar. Allteftersom kapacitetsutnyttjandet stiger i svensk ekonomi tilltar även behovet av investeringar, framför allt i industrin. Investeringstillväxten förväntas därmed stiga 2015 och fortsätta vara förhållandevis hög åren därefter (se tabell 4.14). Sammantaget är prognosen att BNP växer i en relativt hög takt 2015–2017. För att möta uppgången i efterfrågan bedöms företagen i näringslivet öka antalet anställda i en högre takt 2015–2017. I prognosen ökar sysselsättningen med 244 000 personer . Större delen av ökningen, drygt 170 000 personer, väntas äga rum under prognosperiodens senare del, 2015–2017. Sysselsättningen väntas växa snabbare än befolkningen dessa år, vilket innebär att sysselsättningsgraden stiger, efter att ha legat mer eller mindre på en nivå 2011–2014. En avmattning av arbetskraftsökningen väntas 2015–2017. Regeringen bedömer då att den faktiska arbetskraften utvecklas svagare än den potentiella. bedöms befolkningen växa snabbare än arbetskraften , vilket minskar arbetskraftsdeltagandet något. Antalet personer i arbetskraften väntas stiga med ca 174 000 personer , vilket kan jämföras med en ökning på 290 000 personer . Eftersom sysselsättningen utvecklas starkare än arbetskraften –2017 väntas arbetslösheten minska till 2017 (se tabell 4.14). Antalet arbetslösa bedöms då vara drygt 330 000, dvs. ca 70 000 färre än 2012. Arbetslösheten förväntas vara högre än jämviktsnivån hela prognosperioden (se diagram 4.27). Det kommer därmed att finnas lediga resurser på arbetsmarknaden . Återhämtningen sker dock gradvis och arbetsmarknaden bedöms närma sig konjunkturell balans . För ekonomin i dess helhet bedöms resursutnyttjandet vara i stort sett balanserat 2017. Givet prognosen kommer svensk ekonomi då ha befunnit sig i lågkonjunktur (). Diagram 4.27 Jämviktsarbetslöshet och arbetslöshet 1990– 2017 Anm.: Avser åldersgruppen 15–. Jämviktsarbetslöshet motsvarar skillnaden mellan potentiell arbetskraft och potentiell sysselsättning, i procent av potentiell arbetskraft. Faktisk arbetslöshet är länkad av (2001– 2005) och (1990–2000). Källor: , och egna beräkningar. Det nya avtalet inom industrin har en löptid och gäller fram t.o.m. sista . Efter att industrins avtal blev klart slöts treåriga avtal även inom andra större avtalsområden.99 Detta innebär att merparten av de anställda har kollektivavtal som gäller fram till inledningen av 2016.100 Detta innebär att löneökningstakten sannolikt blir dämpad även 2015. och 2017 bedöms lönerna stiga gradvis i takt med att konjunkturläget förbättras. Den genomsnittliga löneökningstakten 2015–2017 bedöms dock bli lägre än ett historiskt genomsnitt sedan industriavtalets tillkomst 1997. Den dämpade utvecklingen av de nominella lönerna medför att reallönerna förväntas att bli något lägre än det historiska genomsnittet sedan industriavtalets tillkomst (se diagram 4.28). Arbetskostnaden kan på lång sikt öka med summan av produktivitetstillväxten och ökningen i företagens priser. Det relevanta prismåttet är inte KPI utan det pris som är 99Detta gäller t.ex. avtalen mellan Kommuner och Landsting och , och samt mellan Visita och Hotell- och restaurangfacket. 100I en del avtal är dock uppsägningsbart. Detta gäller t.ex. mellan och samt mellan Visita och Hotell- och restaurangfacket. relevant för företagen i näringslivet (det s.k. förädlingsvärdespriset). Historiskt sett har företagens priser ökat långsammare än konsumentprisinflationen.101 Under prognos– perioden (2013–2017) bedöms produktiviteten i näringslivet i genomsnitt växa och företagens priser stiga med . Prognosens genomsnittliga löneökningstakt på är alltså i linje med den samhällsekonomiskt hållbara utvecklingen. En indikator på detta är att vinstandelen i näringslivet är relativt . Diagram 4.28 Real och nominell löneutveckling – 2017 Anm.: Reallöneökning är nominell löneökning enligt nationalräkenskaperna deflaterad med hushållens konsumtionsdeflator. Källor: , och egna beräkningar. Trots en högre löneökningstakt dämpas enhetsarbetskostnaden något 2015–2017 till följd av en relativt hög produktivitetstillväxt. Genomslaget från enhetsarbetskostnaden till konsumentpriser sker dock med en betydande fördröjning. När konjunkturläget förbättras ökar företagens möjligheter att höja priserna, och inflationen väntas gradvis stiga mot inflationsmålet. KPIF-inflationen bedöms nå . Inflationen, mätt med KPIF, har då legat under inflationsmålet , vilket kan förklaras av att nuvarande lågkonjunktur både har varit ovanligt djup och långvarig. 101 I genomsnitt har företagens priser ökat med vilket kan jämföras med att KPIF har ökat och KPI i genomsnitt. I takt med stigande resursutnyttjande och högre inflation blir penningpolitiken mindre expansiv. Reporäntan höjs gradvis till (se tabell 4.14). Betydande risker för en svagare utveckling En internationell konjunkturuppgång är en förutsättning för en ökad tillväxt . Även om indikatorer antyder att det internationella konjunkturläget kommer att förbättras, framför allt i OECD- länderna, är läget fortfarande osäkert och en konjunkturuppgång långt ifrån garanterad. En fortsatt stark konsumtionstillväxt bland hushållen är också en viktig förutsättning för en återhämtning i svensk ekonomi. Både den internationella utvecklingen och prognosen för hushållens konsumtion omgärdas av stora risker; tillväxten kan bli antingen lägre eller högre än vad som väntas. Den sammantagna bedömningen är dock att riskerna för en svagare konjunkturutveckling fortsatt dominerar. Risken för en kraftig nedgång av det slag som drabbade världsekonomin 2008 och 2009 framstår emellertid som betydligt lägre än vad den varit . Fortsatt osäker politisk utveckling i euroområdet Den politiska situationen i euroområdet är fortfarande osäker. Även om läget har stabiliserats finns fortfarande en risk för förnyad turbulens på de finansiella marknaderna. Om det politiska stödet för finanspolitiken i krisländerna vacklar kan krishanteringen och reformpolitiken försvåras. Förtroendet för flera länders förmåga att klara sina åtaganden skulle då kunna minska ytterligare. Det relativa lugn som råder på de finansiella marknaderna beror vidare till stor del på utfästelser från ECB om att vid behov genomföra stödköp på obligationsmarknaderna. En ytterligare riskfaktor är att många parter är inblandade i krishanteringen i euroområdet, allt från enskilda länders regeringar till institutionella och privata långivare. Att väga samman dessa intressen har visat sig vara svårt och avgörande beslut har dragit ut . Osäkerhet kring utvecklingen av finans- och penningpolitiken i Även står inför stora utmaningar i hanteringen av sina offentliga finanser. Om en överenskommelse om fortsatt finansiering av den federala budgeten inte träffas kan det leda till finansiell oro. Inriktningen på penningpolitiken i är också en osäkerhetsfaktor. Försök från den amerikanska att förbereda marknaderna på en eventuell neddragning av dess köp av statsobligationer, har bidragit till en påtaglig ränteuppgång i stora delar av världen. Det finns en fortsatt risk att de internationella räntorna stiger mer än väntat och att svängningarna på ränte- och valutamarknaderna ökar. Det skulle slå mot länders möjligheter att låna, framför allt i tillväxtekonomierna och för länder med stora bytesbalansunderskott. Stigande räntor riskerar också att leda till stora och snabba valutautflöden med svåröverblickbara effekter på världsekonomin. I alternativscenario 1 nedan redovisas en analys av hur en avtrappning av expansiva penningpolitik skulle kunna leda till svagare omvärldsefterfrågan och högre marknadsräntor än tidigare väntat och därmed påverka den svenska ekonomins utveckling mer än vad som antagits i huvudscenariot. Starkare internationell konjunkturuppgång möjlig Om förtroendet bland hushåll och företag, särskilt i och i , återvänder snabbare än förväntat kan tillväxten bli starkare än i prognosen. I ett sådant scenario kan efterfrågan på svensk export stiga i en högre takt än vad som antas i prognosen. Detta skulle få positiva effekter på BNP-tillväxten genom hushållens konsumtion och företagens investeringar. Även utvecklingen på arbetsmarknaden skulle då bli starkare än enligt prognosen. En återhämtning av svensk ekonomi skulle påskyndas och resursutnyttjandet balanseras tidigare än vad som antas. I alternativscenario 2 redovisas en analys av hur svensk ekonomi skulle kunna utvecklas om den internationella konjunkturåterhämtningen inleds tidigare och blir starkare än i huvudscenariot. Risker omgärdar prognosen för hushållens konsumtion Då hushållens konsumtion bedöms komma att stå för en större del av BNP-tillväxten jämfört med i tidigare konjunkturuppgångar är prognosen särskilt känslig för förändringar i hushållens konsumtion. Ett högre internationellt ränteläge skulle få negativa effekter även för svensk ekonomi genom lägre omvärldsefterfrågan men också via högre finansieringskostnader för framför allt företag och hushåll. En sådan utveckling skulle i sin tur medföra en mer dämpad utveckling av hushållens konsumtion och företagens investeringar jämfört med huvudscenariot. Utöver ett högre ränteläge utgör även hushållens höga skuldsättningsgrad en risk i prognosen för hushållens konsumtion (se fördjupningsrutan Hushållens skuldsättning). Hushållens skulder steg som andel av den disponibla inkomsten kraftigt till 2011. har skuldsättningsgraden legat relativt still, men den höga nivån riskerar att förstora effekterna av stigande räntor. Bostadsprisernas utveckling utgör också en risk. I prognosen förutsätts bostadspriserna öka, om än i en måttlig takt . Detta följer bl.a. av att ökningen av de disponibla inkomsterna förväntas vara god och att arbetslösheten gradvis minskar. kan bostadspriserna stiga snabbare än vad prognosen förutsätter. Detta kan få till följd att hushållens skulder också ökar i en snabbare takt. Snabbt stigande bostadspriser ökar dessutom risken för stora fall i bostadspriser. En sådan utveckling vore inte önskvärd eftersom en kombination av höga skulder och fallande priser riskerar att få betydande konsekvenser för den finansiella stabiliteten och den makroekonomiska utvecklingen. I prognosen hålls hushållens inkomster uppe av förstärkningar som föreslås i denna proposition. bedöms sparkvoten fortsatt vara hög 2014, även om den faller något (se diagram 4.25). Därmed finns fortsatt ett stort konsumtionsutrymme för hushållen. En risk i prognosen är att hushållens konsumtion blir starkare än förväntat. I alternativscenario 2 redovisas utvecklingen av svensk ekonomi med ett antagande om ett starkare konsumentförtroende än förväntat. Detta utöver den starkare utveckling av svensk ekonomi som följer av den högre tillväxt internationellt som även antas i scenariot. Alternativscenario 1: Högre räntor i omvärlden I detta alternativscenario antas att avtrappningen av den expansiva penningpolitiken får större realekonomiska effekter än vad som antas i huvudscenariot. Detta skulle kunna orsakas av en avtrappning i den amerikanska kvantitativa lättnader som leder till större ränteökningar än väntat, för framförallt obligationer med lång löptid. De oväntat stora ränteökningarna leder även till att de europeiska bankernas finansieringskostnader ökar, direkt genom högre räntekostnader, men även genom förhöjda riskpremier på grund av den ökade osäkerheten. Det högre ränteläget i, först och främst, och attraherar även valuta från framför allt tillväxtländer. Dessa länder svarar med att höja sina räntor för att motverka valutautflödet, med dämpad ekonomisk utveckling och minskad import från bl.a. och till följd. Sammantaget dämpas tillväxten för den internationella efterfrågan mer än väntat, vilket slår hårdare mot svensk export än vad som antagits i huvudscenariot (se tabell 4.15). Det högre internationella ränteläget innebär också högre finansieringskostnader för svenska banker, som till viss del antas föra dessa vidare i form av högre räntor på lån till företag och hushåll. Högre bolåneräntor håller tillbaka hushållens disponibla inkomster, vilket bidrar till att konsumtionen dämpas 2014. Försämrade globala tillväxtutsikter och en förhöjd finansiell osäkerhet leder till en svagare krona, vilket till viss del motverkar den svagare efterfrågans negativa effekt på exporten. Företagens investeringar dämpas av den svagare exporten, men även till följd av högre lånekostnader och en generell osäkerhet om framtiden. Sammantaget utvecklas BNP svagare än i huvudscenariot (se diagram 4.29). Företagen anställer även i mindre utsträckning än i huvudscenariot och arbetslösheten stiger till 2014 (se diagram 4.30). Den svagare utvecklingen på arbetsmarknaden ger ett lägre lönetryck jämfört med i huvudscenariot. Konsumtionstillväxten tar fart först . sänker reporäntan för att sedan börja höja räntan i långsam takt 2015. Konjunkturåterhämtningen kommer först och BNP-gapet är fortfarande negativt . Tabell 4.15 Alternativscenario 1: Högre räntor i omvärlden Prognos enligt huvudscenariot inom parentes Procentuell förändring om annat ej anges (1,2) (2,6) (3,3) (3,5) (3,1) -2,3 (-2,3) (3,2) (6,4) (7,2) (6,6) (0,8) (0,8) (1,0) (1,3) (1,3) (8,2) (8,1) (7,8) (7,0) (6,4) -3,5 -3,8 -3,8 -3,2 -2,0 (-3,5) (-3,0) (-2,1) (-1,0) (-0,2) (1,00) (1,00) (1,75) (2,75) (3,25) (2,7) (2,8) (2,9) (3,2) (3,4) (1,0) (1,3) (1,5) (1,7) (1,9) -1,2 -1,8 -0,9 -0,2 (-1,2) (-1,5) (-0,4) (0,4) (1,1) 2Procent av arbetskraften, 15–. 3Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 5Timlön enligt nationalräkenskaperna. 7Procent av BNP. Källa: Egna beräkningar. Den offentliga sektorns finansiella sparande som Det beror i huvudsak på att lönesumman utvecklas betydligt långsammare till följd av färre arbetade timmar och lägre löner. Dessutom blir mervärdesskatteintäkterna lägre eftersom hushållens konsumtion ökar långsammare än i huvudscenariot. Bland utgifterna är det främst räntekostnaderna för statsskulden och arbetslöshetsersättningen som En viss motverkande effekt följer av att även de offentliga utgifterna minskar till följd av den svagare efterfrågan. Diagram 4.29 BNP-tillväxt 2011–2017 Källor: och egna beräkningar. Alternativscenario 2: En starkare omvärldsefterfrågan och högre konsumentförtroende I detta alternativscenario inleds den internationella konjunkturåterhämtningen tidigare och blir starkare än i huvudscenariot. Ländernas utveckling tillbaka till långsiktigt hållbara offentliga finanser antas bli stabilare och kantas av mindre osäkerhet än förväntat, som centralbankernas avtrappning av kvantitativa lättnader får mycket begränsade realekonomiska effekter. Den starkare efterfrågan i omvärlden leder till en starkare exporttillväxt jämfört med i huvudprognosen (se tabell 4.16). Den internationella konjunkturåterhämtningen bidrar till att svenska hushåll blir mer optimistiska om framtiden. Ett högre konsumentförtroende driver på konsumtionen som växer med i genomsnitt 2014–2017, jämfört i huvudscenariot. Även investeringstillväxten blir starkare än i prognosen och BNP-gapet sluts . Företagen möter initialt den högre efterfrågan med en högre produktivitet, men börjar successivt anställa i större utsträckning jämfört med i huvudscenariot. Detta medför att arbetslösheten sjunker från 2014 till strax 2017 (se diagram 4.30). Den starka arbetsmarknadsutvecklingen ger ett högre lönetryck och inflationen blir något högre än inleder en höjning av reporäntan 2014, dvs. tidigare än i huvudscenariot. Det finansiella sparandet i den offentliga sektorn förstärks i denna alternativa beräkning med som mest som andel av BNP jämfört med huvudscenariot. Det är framför allt en effekt av den beräknat starkare utvecklingen av lönesumman som följer av att antalet arbetade timmar är högre än i huvudscenariot. Även skatteintäkterna från mervärdesskatten blir högre som en följd av att hushållens konsumtion ökar. Tabell 4.16 Alternativscenario 2: Starkare omvärldsefterfrågan och högre konsumentförtroende Prognos enligt huvudscenariot inom parentes Procentuell förändring om annat ej anges (1,2) (2,6) (3,3) (3,5) (3,1) (2,1) (3,1) (3,8) (3,5) (3,2) -2,5 (-2,5) (4,4) (6,5) (6,3) (4,7) (0,8) (0,8) (1,0) (1,3) (1,3) (8,2) (8,1) (7,8) (7,0) (6,4) -3,5 -2,4 -0,9 (-3,5) (-3,0) (-2,1) (-1,0) (-0,2) (1,00) (1,00) (1,75) (2,75) (3,25) (2,7) (2,8) (2,9) (3,2) (3,4) (1,0) (1,3) (1,5) (1,7) (1,9) -1,2 -1,4 (-1,2) (-1,5) (-0,4) (0,4) (1,1) 2Procent av arbetskraften, 15–. 3Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 5Timlön enligt nationalräkenskaperna. 7Procent av BNP. Källa: Egna beräkningar. Diagram 4.30 Arbetslöshet 2011–2017 Källor: och egna beräkningar. 4.4Huvudsakliga revideringar jämfört med ekonomiska vårproposition De revideringar som redovisas i detta avsnitt är till viss del en effekt av regeringens reformer. Sammantaget bedöms reformerna som föreslås i denna proposition leda till att BNP-tillväxten blir högre 2014 och antalet sysselsatta blir ca 10 000 personer fler 2014 än vad som annars hade blivit fallet (se avsnitt 1.9 för en beskrivning av förväntade sysselsättnings- och fördelningseffekter av regeringens politik). Makroekonomin 2013 bedöms sammantaget inte utvecklas väsentligt annorlunda än enligt den bedömning som gjordes ekonomiska vårproposition. De fasta bruttoinvesteringarna har visserligen fallit mer än vad som förväntades i vårpropositionen, men effekterna på BNP har motverkats av en lageruppbyggnad och en högre nettoexport. Som en följd av detta är prognosen för BNP-till- växten 2013 densamma som i vårpropositionen (se tabell 4.17). Mycket tyder på att BNP i euroområdet växer 2014, från att ha fallit 2012 och 2013. Tillväxten väntas emellertid bli låg och har tillsammans med efterfrågan i omvärlden reviderats ned marginellt jämfört med bedömningen i vårpropositionen. Den svenska BNP-tillväxten har trots det reviderats upp från till . Det är framför allt positiva effekter på hushållens disponibla inkomster av de reformer som föreslås i denna proposition som