prop · H1031d8 · 2013-09-18 00:00:00 — Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 12 för att tillgodose behov av rörelsekapital. Skälen för regeringens förslag: behöver ett rörelsekapital för att finansiera utstående förskott till industrin och övrigt behov av rörelsekapital. 3.5.121:11 Internationella materielsamarbeten och industrifrågor m.m. Tabell 3.36 Anslagsutveckling 1:11 Internationella materielsamarbeten och industrifrågor 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i denna proposition. 2Motsvarar 69 639 tkr prisnivå. 3Motsvarar 69 639 tkr prisnivå. 4Motsvarar 69 639 tkr prisnivå. Anslaget får användas för att finansiera tillhandahållande av resurser inom teknik- och materielförsörjning för stöd till regeringen. Anslaget får även användas för, inom ovan nämnda område, förvaltningskostnader. Anslaget får vidare användas till certifieringsorgan för it-säkerhet (CSEC) samt signatärskapet för Common Criteria Recognition Arrangement (CCRA). Regeringen har i förhållande till 2013 beräknat anslaget enligt följande. I syfte att säkerställa kompetensförsörjningen inom området materielfrågor minskas anslaget med , som istället beräknas under Utgiftsområde 1, anslag 4.1 m.m. Anslaget har vidare i förhållande till 2013, med anledning av vad regeringen anfört i tidigare budgetpropositioner, beräknats enligt följande. Anslaget minskas med till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e- förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Tabell 3.37 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:11 Internationella materielsamarbeten och industrifrågor m.m. Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10) Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. Tabell 3.38 Anslagsutveckling 1:12 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i denna proposition. 2Motsvarar 67 525 tkr prisnivå. 3Motsvarar 67 525 tkr prisnivå. 4Motsvarar 67 526 tkr prisnivå. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Anslaget får användas för att finansiera exportfrämjande åtgärder inom försvarssektorn samt för försäljning och upplåtelse av materiel inom försvarssektorn som inte längre behövs för statens verksamhet eller som har blivit obrukbar. (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) (varav tjänsteexport) 1 Uppgifterna är belagda med sekretess Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om en kredit i som inklusive tidigare utnyttjad kredit uppgår till högst 7 för att tillgodose behov av rörelsekapital. Skälen för regeringens förslag: behöver ett rörelsekapital för hanteringen av vissa avtal inom försvarsexportområdet. Myndigheten behöver exempelvis kunna använda rörelsekapitalet för myndighetens beställning till , som möjliggör avtalet om försäljningen av 22 Gripen E till (se avsnitt 3.5.3 samt budgetförslag anslag 1.3 Anskaffning av materiel och anläggningar). Regeringen har i förhållande till 2013 beräknat anslaget enligt följande. I syfte att säkerställa kompetensförsörjningen inom området materielfrågor minskas anslaget med , som istället beräknas under Utgiftsområde 1, anslag 4.1 m.m. Anslaget har vidare i förhållande till 2013, med anledning av vad regeringen anfört i tidigare budgetpropositioner, beräknats enligt följande. Anslaget minskas med till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e- förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Tabell 3.40 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:12 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10) Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. Tabell 3.41 Anslagsutveckling 1:13 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i denna proposition. 2Motsvarar 7 634 tkr prisnivå. 3Motsvarar 7 635 tkr prisnivå. 4Motsvarar 7 633 tkr prisnivå. Anslaget får användas för att finansiera den verksamhet som Försvarsunderrättelsedomstolen bedriver med att pröva frågor om tillstånd till signalspaning enligt lagen 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 (2008:717) om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet. Anslaget har i förhållande till 2013, med anledning av vad regeringen anfört i tidigare budgetpropositioner, beräknats enligt följande. Anslaget minskas med till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Tabell 3.42 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:13 Försvarsunderrättelsedomstolen Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10) Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3.5.151:14 Statens inspektion för försvarsunderättelseverksamheten Tabell 3.43 Anslagsutveckling 1:14 Statens inspektion för försvarsunderättelseverksamheten 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i denna proposition. 2Motsvarar 12 487 tkr prisnivå. 3Motsvarar 12 486 tkr prisnivå. 4Motsvarar 12 486 tkr prisnivå. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Anslaget får användas för att finansiera den verksamhet som Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten bedriver med att kontrollera försvarsunderrättelseverksamheten hos de myndigheter som enligt förordningen (2000:131) om försvarsunderrättelseverksamhet bedriver sådan verksamhet, samt att i enlighet med lagen (2008:717) om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet verkställa beslut om tillgång till signalbärare. Anslaget har vidare i förhållande till 2013, med anledning av vad regeringen anfört i tidigare budgetpropositioner, beräknats enligt följande. Anslaget minskas med till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Tabell 3.44 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 1:14 Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamheten Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10) Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 4.1Mål för samhällets krisberedskap och det civila försvaret Med utgångspunkt i de övergripande målen för vår säkerhet som anges i avsnitt 2, är målen för arbetet med samhällets krisberedskap att minska risken för och konsekvenserna av allvarliga störningar, kriser och olyckor. Skulle en sådan händelse inträffa bör alla människors personliga säkerhet och hälsa tryggas samt skador på egendom eller i miljö begränsas. En minskad sårbarhet i samhället och en god förmåga att hantera allvarliga krissituationer i fred utgör en grund för den verksamhet som behövs inom det civila försvaret. Målet för verksamheten inom det civila försvaret är enligt regeringens proposition 2004/05:5 Vårt framtida försvar att värna civilbefolkningen, säkerställa de viktigaste samhällsfunktionerna och bidra till Försvarsmaktens förmåga vid ett väpnat angrepp eller krig i vår omvärld. 4.1.1Struktur för samhällets krisberedskap Med en kris avses en händelse som drabbar eller berör många människor och stora delar av samhället samt hotar grundläggande värden och funktioner. En kris avviker från det normala och innebär en allvarlig störning, eller överhängande risk för en allvarlig störning, i viktiga samhällsfunktioner. För att samhället ska kunna motstå, hantera och återhämta sig från en kris krävs det att berörda aktörer minskar sårbarheten i sin verksamhet och vidtar förberedande åtgärder som möjliggör ett samordnat och skyndsamt agerande. Ansvarsprincipen utgör grunden i samhällets krisberedskap och innebär att den som ansvarar för en verksamhet under normala förhållanden har samma verksamhetsansvar under en kris och ska samverka med övriga berörda aktörer. I verksamhetsansvaret ingår att vidta de åtgärder som krävs för att skapa en god krisberedskapsförmåga i samhället. Samhällets krisberedskap bygger på samhällets normala vardagliga verksamhet att förebygga och hantera olyckor och mindre omfattande störningar. Då det inträffar allvarliga händelser eller kriser i samhället kan de vardagliga resurserna förstärkas med t.ex. personal och materiel. Därtill finns särskilda principer, regelverk och samverkansstrukturer som underlättar och stödjer hanteringen av allvarliga händelser och kriser. Regeringen bedömer att har en bra generell förmåga i form av planering, strukturer, resurser och rutiner på lokal, regional och central nivå för att hantera olika slags händelser, men att det finns behov av fortsatta åtgärder. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och har, tillsammans med andra aktörer inom området, bidragit till att minska risken för och konsekvenserna av allvarliga störningar. Mot bakgrund av den information som har lämnats i myndigheternas årsredovisningar och 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 övrig rapportering bedömer regeringen att måluppfyllelsen är god. Regeringen bedömer även att den utveckling mot en samlad bedömning av risker, sårbarheter och förmågor som skett har förbättrat förutsättningarna för att följa 4.2.1Förebyggande och förberedande upp och utvärdera samhällets krisberedskap. 4.2.1.1 Risk- och sårbarhetsanalyser Statliga myndigheter, kommuner och landsting med undantag av , Försvarsmakten och kommittéväsendet ska i enlighet med lagen (2006:544) om kommuners och landstings åtgärder inför och vid extraordinära händelser i fredstid och höjd beredskap samt förordningen (2006:942) om krisberedskap och höjd beredskap, upprätta risk- och sårbarhetsanalyser. I risk- och sårbarhetsanalyserna ingår att identifiera samhällsviktig verksamhet, identifiera hot, risker, sårbarheter och kritiska beroenden. Aktören ska dessutom bedöma förmågan att hantera kriser och allvarliga händelser inom det egna ansvarsområdet, och identifiera åtgärder som aktörerna planerar att vidta för att förbättra förmågan. Enligt Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps (MSB) årsredovisning visar myndighetens utvärdering av föreskrifterna gällande risk- och sårbarhetsanalyser att de bidragit till mer enhetliga och jämförbara risk- och sårbarhetsanalyser men också att det finns ett behov av att revidera föreskrifterna. I samverkan med berörda aktörer har MSB redovisat en nationell riskbedömning (Fö2013/628/SSK), vilket är en fördjupning och vidareutveckling av den riskidentifiering som genomfördes (Fö2011/1774/SSK). I samma rapport har MSB även gjort en samlad bedömning av förmågan att hantera kriser och allvarliga händelser utifrån myndigheternas risk- och sårbarhetsanalyser . Enligt MSB:s bedömning behöver samverkan mellan privata och offentliga aktörer utvecklas och det finns ett fortsatt behov av regelbunden utbildning och övning. Myndigheten bedömer också att det är nödvändigt att förbättra informationssäkerhet och robusthet i infrastruktur för att minska sårbarheten i samhällsviktig verksamhet vid olika typer av händelser. Regeringen delar myndighetens bedömning vad gäller förmågan i samhället att hantera krissituationer, samt att det finns behov av Möjligheterna att prioritera bland identifierade behov av åtgärder har därigenom förbättrats. Inom ramen för den nationella strategin för att stärka brandskyddet har den nationella samverkansgruppen för brandskyddsfrågor, som samordnas av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), bedrivit en mängd aktiviteter för att stärka brandskyddet genom stöd till enskilda. Samverkansgruppen har bl.a. i bred samverkan planerat en långsiktig nationell informationskampanj, Aktiv mot brand, i syfte att öka människors kunskap och motivera dem att ta ett aktivt ansvar för det egna brandskyddet. Regeringen bedömer att arbetet med den nationella strategin stödjer och driver på brandskyddsarbetet. Samverkansgruppen för brandskyddsfrågor bedöms vidare möjliggöra att arbetet fortsätter och utvecklas. Vad gäller naturolyckor stödjer MSB och berörda länsstyrelser i det fortsatta arbetet med riskhanteringsplaner för de 18 områden med betydande översvämningsrisk som rapporterades till 2011. har –2012 bistått kommuner och i arbetet med att bedöma vem som har nytta av och bör bidra till att finansiera anläggningar som tryggar en säker reglering av nivåer för att hindra översvämningar och saltvatteninträngning från havet som skulle kunna äventyra som färskvattentäkt (Fö2010/1603/SSK). Berörda kommuner runt gavs möjlighet att avge viljeyttring avseende den rapport som lämnades med förslag på fördelning av kostnaderna mellan berörda kommuner m.fl. som anses ha nytta av åtgärden (Fö2011/113/SSK). Enigheten om behovet av en ny reglering av är stor, men flertalet kommuner förklarade sig inte vara beredda att skriva på en avsiktsförklaring om med- Frågan är föremål för fortsatt hantering mellan berörda kommuner. För förebyggande åtgärder i bebyggda områden där risken för naturolyckor är särskilt stor lämnades statligt bidrag till 17 kommuner. Totalt lämnades bidrag med från anslaget 2:2 Förebyggande åtgärder mot jordskred och andra naturolyckor. Bidragen har använts till framtagande av prognossystem, fördjupade utredningar för miljöprövning, samt i övrigt byggande av m.m. som skydd mot skred och översvämningar. Regeringen bedömer att myndigheternas arbete 2012 för att förebygga naturolyckor har bidragit till ökad kunskap om risker för naturolyckor och behovet av förebyggande åtgärder. Översvämningskarteringar och skredförebyggande stabilitetskarteringar utgör bra underlag för kommunernas risk- och sårbarhetsanalyser, fysiska planering och klimatanpassningsåtgärder. I frågan om finansiering av en ny reglering av vattennivåer anser regeringen att kommunerna bör bidra till gemensamma åtgärder för att förebygga naturolyckor m.m. till följd av klimatförändringar så länge det finns en tydlig nytta i den egna kommunen och kostnadsfördelningen är skälig genom att den är baserad på respektive deltagande parts nytta av åtgärden. Det ska råda en balans mellan kommunens befogenheter genom det s.k. planmonopolet och det ansvar som kommunen har för att säkra inte bara ny utan även befintlig bebyggelse från t.ex. översvämningsrisker. Även behovet att säkerställa vattenkvaliteten i och dess egenskap av vattentäkt visar att det är angeläget att åtgärder vidtas. Nivån på bidrag som betalades ut från anslaget 2:3 Ersättning för räddningstjänst m.m. påverkades på grund av oljeutsläppet i havet runt 2011 samt andra inträffade händelser 2011–2012. Anslaget höjdes med genom vår- och höständringsbudgeten 2012. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 Den nationella samverkan inom CBRNE- området (kemiska, biologiska, radiologiska, nukleära och explosiva ämnen) har ytterligare utvecklats , bl.a. genom det pågående arbetet med framtagande av en aktörsgemensam CBRNE-strategi. Detta arbete leds av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) som bjudit in berörda aktörer att delta i arbetet. Då många aktörer deltar ser regeringen att strategin kan utgöra en ny samlande grund utifrån vilken arbetet med CBRNE frågor kan bedrivas än effektivare. Arbetet med strategin ska redovisas . Regeringen bedömer att EU-arbetet och andra bilaterala samt nordiska samarbeten på området har bidragit till att utveckla den svenska beredskapen och förmågan på området (Fö2013/1036/SSK och Fö/2012/1341/SSK). Regeringen bedömer vidare att den forskning som bedrivits inom ramen för CBRN-anslaget , av bl.a. , har bidragit till utvecklingen av samlade kompetens och förmåga inom hela spannet av händelser med CBRN- ämnen från förebyggande insatser till konsekvenshantering efter en händelse, både civilt och militärt. Kompetensen har varit betydelsefull för svensk förmåga till oberoende bedömningar vid olika internationella skeenden . Den svenska kärnenergiberedskapen är beroende av många aktörer på lokal, regional och nationell nivå, vilket ställer stora krav på kommunikation, samordning och samverkan. Rapporten - Den svenska beredskapen för radiologiska och nukleära olyckor 2015 åtföljs av en handlingsplan syftande till att åtgärda identifierade brister och därmed förbättra den svenska beredskapen vid radiologiska och nukleära olyckor (Fö2009/2522/SSK.) Handlingsplanen innehåller projektområden identifierade utifrån sex olika framtagna riskbilder. MSB har som uppgift att samordna arbetet med hur åtgärderna i handlingsplanen inriktas och följs upp. har arbete bedrivits inom flera områden bl.a. har utbildningar utvecklats och genomförts i olika delar av landet och möjligheterna att informera och varna personer som bor nära kärnkraftverk har förbättrats. De länsstyrelser som har kärntekniska anläggningar inom sina områden fick ett uppdrag att se över möjligheter till djupare regional samordning och samverkan (S2011/7566/SFÖ). I länsstyrelsernas redovisning framgår bl.a. behov av ytterligare utvecklad samverkan och av att utveckla förmågan att hantera länsöverskridande och långsiktiga konsekvenser av en kärnenergiolycka. Regeringens bedömning är att arbetet inom ramen för handlingsplanen och arbetet med skydd av kärntekniska anläggningar har utvecklat den svenska kärnenergiberedskapen i positiv riktning men bl.a. redovisningen från länsstyrelserna visar på områden där ytterligare åtgärder krävs. Förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor Utredningen effektiv Sevesolagstiftning (Fö 2011:02) överlämnade betänkandet En översyn inom Sevesoområdet – förslag till förstärkt organisation för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalieolyckor (SOU 2013:14). Utredningen föreslår bl.a. att Sevesotillsynen måste koncentreras till färre länsstyrelser, att samordningen av tillsynen ska förbättras och att det införs avgifter för Sevesotillsynen. Betänkandet har remissbehandlats och bereds inom (Fö2013/504/SSK). Regeringen bedömer att länsstyrelsernas och MSB:s tillsynsverksamhet inom området har bidragit till att minska risken för allvarliga kemikalieolyckor. Sprängämnesprekursorer, brandfarliga och explosiva varor samt pyrotekniska produkter och rådets förordning (EU) nr 98/2013 om saluföring och användning av sprängämnesprekursorer förhandlades färdigt och antogs . Förordningen ska tillämpas i sin helhet . Regeringen avser återkomma till med anledning av förordningen. MSB har, i samarbete med och branschen, utarbetat en riktad informationsbroschyr till handeln angående sprängämnesprekursorer. MSB har också tagit 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 fram motsvarande informationsmaterial till lantbrukare. har MSB, tillsammans med , bedrivit studier angående tillverkning av sprängämnen och potentialen hos fyrverkerier att orsaka skada på människa. har MSB tagit fram nationella föreskrifter med anledning av EU-direktivet 2008/43/EG om inrättandet av ett system för identifiering och spårning av explosiva varor för civilt bruk (MSBFS 2012:2 föreskrifter om identitetsmärkning och registrering av explosiva varor för civilt bruk). Regeringen bedömer att den verksamhet som bedrivits inom området resulterat i ökade kunskaper på flera olika nivåer i samhället och bidragit till en större vaksamhet i samhället när det gäller sprängämnesprekursorer. fick (Fö, nr 15) ett kompletterande uppdrag avseende ett tekniskt detekterings- och varningssystem för samhällsviktig verksamhet. Uppdraget redovisades (Fö2012/654/SSK). I rapporten redovisas ett system som består av tre olika komponenter; sensorer, kommunikationslösning samt en central funktion för analys. Regeringen bedömer att möjligheterna till skydd av samhällsviktig verksamhet ökar då förebyggande arbete görs i kombination med andra åtgärder såsom ett tekniskt detekterings- och varningssystem. har även genomfört ett antal informationssäkerhetsanalyser åt andra myndigheter. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) har på regeringens uppdrag redovisat en rapport avseende obligatorisk itincidentrapportering för statliga myndigheter (Fö2012/2151/SSK). Teleoperatörer har en liknande rapporteringsskyldighet . Regeringen bedömer att information om det aktuella läget vid en allvarlig händelse är en förutsättning för att de inblandade aktörerna ska få en ömsesidig förståelse för situationen och kunna bedriva samordnade åtgärder. Ett system för obligatorisk it-incidentrapportering kan bidra till det aktuella läget. beslutade om att inleda ett nytt nordiskt samarbete på informationssäkerhetsområdet. MSB kommer tillsammans med motsvarande myndigheter i , , och att upprätta ett nordiskt kommunikationsnätverk för att öka skyddet mot it-angrepp (Fö2012/1751/SSK). redovisade MSB rapporten kring samhällets skydd och beredskap vid allvarliga it-incidenter En studie av konsekvenserna i samhället efter driftstörningen hos Tieto . Driftstörningen drabbade cirka 50 av Tietos kunder, såväl företag som myndigheter och kommuner. Det direkta felet tog att åtgärda. Den tid det tog för Tietos kunder att återgå till normal drift tog . Regeringen har gett MSB i uppdrag att uppdatera den nationella handlingsplanen för samhällets informationssäkerhet. Uppdateringen av handlingsplanen innehåller konkreta åtgärdsförslag som ska genomföras . Regeringen bedömer att det är viktigt att det vidtas konkreta åtgärder för att stärka samhällets informationssäkerhet och att dessa åtgärder genomförs på ett samordnat sätt. genomförde MSB den årliga informationssäkerhetskonferensen för offentlig sektor. Syftet med konferensen är att bidra till att stärka samhällets informationssäkerhet genom att belysa och diskutera olika aspekter inom området. Regeringen bedömer att konferensen bidragit till att skapa förståelse för vikten av att arbeta aktivt med bl.a. förebyggande åtgärder avseende informationssäkerhet som exempelvis risk- och sårbarhetsanalyser. MSB har samordnat deltagande i den europeiska övningen Cyber Europe 2012. Övningen anordnades av for Network and () och fokuserade på sektorerna telekom, finans och e-förvaltning. Regeringens bedömning är att övningar både på nationell och internationell nivå är viktiga och att de bidrar till stärkt samverkan. Övningsverksamheten bidrar också till bättre förutsättningar att hantera en it-incident när den väl inträffar. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 4.2.1.5 Sjöövervakning och sjöräddning Inom sjöövervakningsområdet ingår verksamhet som bedriver inom: gränskontroll, brottsbekämpning och tullkontroll, sjötrafikövervakning, miljöövervakning, vattenföroreningsavgifter, sjösäkerhetstillsyn, fiskerikontroll och brottsutredning. ska även ha beredskap för och på anmodan av räddningsledare delta i sjöräddningstjänst och därigenom bidra till ökad sjösäkerhet, att människoliv kan räddas samt att konsekvenserna för egendom och miljö minskas vid olyckor till sjöss. Gräns- och tullkontroll, fiskerikontroll och brottsbekämpning samverkan med Polisen och har fortsatt att utvecklas . Indikatorer på detta är bl.a. framtagandet av en gemensam strategi för gränskontrollen, antalet myndighetsgemensamma insatser samt att antalet gränskontroller har ökat jämfört med föregående år. Myndigheten har bedrivit fiskerikontroller i enlighet med den gemensamma fiskeripolitiken inom EU.