prop · H003139 · 2013-04-09 00:00:00 — Det innebär ett ansvar för att erbjuda plats i anläggningsboende (ABO) för asylsökande som inte kan ordna eget boende (EBO), i lämplig omfattning ge asylsökande sysselsättning som bidrar till att göra vistelsen meningsfull, däribland svenskundervisning, samt att pröva rätten till bistånd (bland annat dagersättning). Innebörden av att sysselsättning ska ges asylsökande i lämplig omfattning är att sysselsättningen ska anpassas dels till den enskildes personliga förutsättningar, dels till de praktiska möjligheterna att ordna lämplig sysselsättning.17 I anslutning till LMA har regeringen utfärdat föreskrifter om mottagandet i förordningen (1994:361) om mottagande av asylsökande m.fl. (FMA). I FMA regleras bland annat informationsansvar gällande asylsökandes rätt till förmåner, skyldigheten för den enskilde att anmäla ändrade förhållanden med mera samt dagersättningens storlek. Medan asylprocessen pågår ska den asylsökandes grundläggande behov av bland annat boende, uppehälle och sjukvård tillgodoses inom ramen för mottagningssystemet. Flera myndigheter har ansvar för olika insatser. har huvudansvaret för mottagandet av asylsökande men är beroende av att andra myndigheter fullgör sina uppgifter samt att samverkan mellan alla inblandade aktörer fungerar. 1993/94:94, s. 95, bet. 1993/94:Sfu11, rskr. 1993/94:188. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Etableringsreformen för nyanlända invandrare som infördes innebar en förändrad ansvars- och arbetsfördelning mellan såväl stat och kommun som mellan statliga myndigheter. samordningsansvaret för etableringsinsatser till nyanlända från kommunerna. Syftet med reformen var att påskynda de nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet. Etableringssystemet regleras framför allt av lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Insatserna ska ge de nyanlända förutsättningar för egenförsörjning och stärka deras aktiva deltagande i arbets- och samhällslivet. Enligt lagen ska Arbetsförmedlingen samordna etableringsinsatser och vara stödjande och pådrivande i förhållande till berörda parter. Arbetsförmedlingen ska också upprätta en individuell plan med insatser för att underlätta och påskynda den nyanländes etablering samt tillhandahålla ett eller flera valfrihetssystem som ger den nyanlände rätt att välja en godkänd etableringslots. Av lagen framgår vidare att länsstyrelserna ska främja samverkan mellan berörda kommuner och myndigheter, företag och organisationer som anordnar aktiviteter för nyanlända. Vidare framgår att varje kommun är skyldig att se till att nyanlända erbjuds samhällsorientering. 2.2Regeringens styrning och uppföljning Regeringens styrning av myndigheterna sker huvudsakligen genom myndighetsinstruktionen, de årliga regleringsbreven samt genom myndighetsdialoger. I dialogerna följer regeringen upp styrningen och utbyter kunskaper inom myndigheternas ansvarsområde. Uppföljning sker även genom årsredovisningen samt i verksamhets- och kostnadsprognoser och annan återrapportering som myndigheterna lämnar till regeringen. 2.2.1Regeringens styrning och uppföljning av Av regeringens instruktion till framgår att myndigheten ska fullgöra sina uppgifter enligt bland annat LMA och FMA. Av myndighetsinstruktionen framgår också att ska verka för samverkan och samordning mellan berörda myndigheter så att verksamheten är effektiv. ska också övergripande arbeta för att det finns beredskap och kapacitet i landet för att ta emot skyddsbehövande m.fl. som beviljas uppehållstillstånd och vid behov medverka vid deras bosättning.18 18 Förordning (2007:996) med instruktion för . BÖRJAN PÅ NÅGOT NYTT ETABLERINGSFÖRBEREDANDE INSATSER FÖR ASYLSÖKANDE Regeringen har i regleringsbrev för åren 20102012 angett att asylprövning och återvändande ska vara prioriterade områden för verket. Asylärenden behöver handläggas skyndsamt både för individens skull och för att undvika onödiga mottagandekostnader för staten. Under rubriken organiserad sysselsättning i regleringsbrevet anges målet att ska göra en kartläggning av den asylsökandes utbildnings- och yrkesbakgrund. Liksom föregående år har som återrapporteringskrav att redovisa antal och andel som har deltagit i en introduktion eller som har praktiserat. För den asylsökande har den totala tiden i mottagningssystemet stor betydelse för en eventuell senare etablering. Regeringens målstyrning av syftar till att den asylsökandes sammanlagda vistelsetid i mottagningssystemet inte ska överstiga 12 månader. 2.2.2Regeringens styrning och uppföljning av Arbetsförmedlingen Av Arbetsförmedlingens myndighetsinstruktion framgår att myndigheten har ett särskilt ansvar att, för nyanlända invandrare som omfattas av etableringslagen, samordna etableringsinsatser som syftar till att underlätta och påskynda dessa personers etablering i arbets- och samhällslivet, samt vara stödjande och pådrivande i förhållande till berörda parter.19 Regeringen har i Arbetsförmedlingens regleringsbrev för 20102012 gett myndigheten flera uppdrag, däribland om bosättning, som berör nyanlända invandrares etablering inom ramen för etableringsreformen. Enligt uppdrag i regleringsbrevet skulle Arbetsförmedlingen bistå i arbetet med att utveckla metodiken och ta fram metodstöd för att förbättra kartläggningen av de asylsökandes utbildnings- och yrkesbakgrund. Målet var att kartläggningsmetodiken skulle kunna användas asylärendet prövas och kunna byggas på vid Arbetsförmedlingens etableringssamtal för dem som beviljas uppehållstillstånd samt vid ett återvändande. I regleringsbrevet finns ett uppdrag om att Arbetsförmedlingen i samråd med bland andra ska utveckla och förbättra samverkan och samordning i etableringsprocessen för nyanlända. Bland annat anges att myndigheterna i detta arbete särskilt ska beakta ansvar och roller för socialt stöd till nyanlända och samverkan och samordning på lokal nivå. 19 Förordning (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION Gällande Arbetsförmedlingens bosättningsuppdrag fanns i regleringsbrevet ett mål om att redovisa antalet och andelen nyanlända som anvisats till bosättning respektive bosatts . Motsvarande mål finns inte i regleringsbrevet . 2.3Verksamhetsområde Mottagning: organisering och arbetssätt Mottagning är mest personalintensiva område med sina närmare 1 500 anställda. Mottagningsverksamheten leds av en verksamhetsområdeschef. Sammanlagt finns det 25 mottagningsenheter i uppdelade på fem geografiska mottagningsområden. Inom varje mottagningsområde finns också en förvarsenhet samt i två områden även en återvändandeenhet. Verksamheten inom ett mottagningsområde leds av en områdeschef (tidigare samordnande enhetschef) som också ingår i verksamhetsområdets ledningsgrupp. Mottagningsenheterna leds av en enhetschef som har verksamhetsansvar. Under enhetscheferna finns team med teamledare och ett varierande antal medarbetare. Vanligen finns mottagningsteam, utredningsteam och återvändandeteam vid varje enhet. Hur teamen benämns och vilka ansvarsområden de har varierar i viss mån mellan enheterna. För att inom mottagningsverksamheten svara upp mot de kortare handläggningstiderna inom asylprövningen inleddes projektet väntan 2.20 Syftet var att kvalitetssäkra och effektivisera verksamheten som likvärdighet skulle säkerställas mellan de olika mottagningsenheterna. Inom ramen för projektet utvecklades standarder och rutiner för verksamheten samt upprättades en förbättringskedja genom vilken utvecklingsförslag och åtgärder kunde förmedlas till hela organisationen. har det nya arbetssättet och arbetsrutinerna implementerats vid samtliga mottagningsenheter. 20Projektet är ett samlingsprojekt bestående av Kortare väntan Återvändande och Kortare väntan Introduktion och Bosättning. BÖRJAN PÅ NÅGOT NYTT ETABLERINGSFÖRBEREDANDE INSATSER FÖR ASYLSÖKANDE 2.4Antal asylsökande, vistelsetider och kostnader är det tredje största mottagarlandet av asylsökande i efter och Tyskland.21 sökte cirka 30 000 personer asyl i Av dessa var ungefär två tredjedelar . Som framgår av nedanstående diagram är det stora variationer i mottagningsverksamheten. Diagram 2.1 Totalt antal asylsökande till 20022011 ökar trycket kraftigt i mottagningssystemet. kom det i genomsnitt 1 250 asylsökande till som mottagningsverksamhet är dimensionerad för att ta emot mellan 500 och 700 asylsökande i veckan.22 Enligt prognos kommer antalet asylsökande att uppgå till 44 000 . är prognosen 54 000.23 Det innebär helt andra nivåer än vad som förekommit . Den förväntade ökningen beror bland annat på utvecklingen i . 21Rätten att söka asyl regleras i utlänningslagen (2005:716) med utgångspunkt från . Med asyl avses ett uppehållstillstånd som beviljas en utlänning därför att han eller hon är flykting. har en skyldighet att pröva en ansökan om asyl som inlämnas i . Totalt sökte drygt 173 000 personer asyl i något europeiskt land för , s. 9. 22Migrationsverkets verksamhets- och kostnadsprognos, , s. 3. 23Migrationsverkets verksamhets- och kostnadsprognos, . GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION beviljades drygt 12 300 personer uppehållstillstånd efter prövning av och migrationsdomstolarna. bifallsandel var medan migrationsdomstolarnas var 7 procent.24 Den asylsökande är inskriven i mottagningssystemet från det att asylansökan lämnats in till dess att ärendet är avgjort och han eller hon är mottagen i en kommun eller har lämnat landet. uppgick antalet inskrivna till drygt 40 000 personer. Drygt en tredjedel (cirka 13 500 personer) av dem som var inskrivna i mottagningssystemet hade överklagat men fått avslag på sin asylansökan. har, genom införandet av ett nytt arbetssätt inom asylprövningen, kortat sina handläggningstider väsentligt jämfört . Den genomsnittliga handläggningstiden för de cirka 30 400 asylärenden som avgjorde var ().25 Knappt hälften av ärendena avgjordes medan avgjordes . hade av ärendena avgjorts.26 Den genomsnittliga vistelsetiden i mottagningssystemet för de som var inskrivna var (). Vistelsetiderna varierar dock stort mellan olika typer av ärenden.27 För de asylsökande som kommunplacerades efter beviljat uppehållstillstånd var den genomsnittliga vistelsetiden i mottagningssystemet, från det att ansökan lämnades in till kommunplacering, 10 månader () för personer i ABO.28 skrevs 28 600 personer ut från mottagningssystemet. Av dessa kommunplacerades knappt 9 000, drygt 10 000 återvände självmant, cirka 2 400 återvände med tvång medan drygt 7 300 avvek under processen.29 24Preskriptionstiden för asylsökande med lagakraftvunnet beslut om avslag är . Det innebär att en asylsökande som håller sig undan verkställighet kan söka asyl på nytt. Uppgifter från i e-post visar att av dem som fick avslag på sin asylansökan 2006 återkom (201 personer) med en ny asylansökan. 25Migrationsverkets årsredovisning , s. 24. 26Uppgifter från i e-post . 27Ett öppet asylärende hos tar i genomsnitt knappt 4 månader att avgöra (cirka 10 400 ärenden) medan ett återvändandeärende överlämnat till Polisen tar och 9 månader (cirka 7 200 ärenden). årsredovisning , s. 19. 28Uppgifter från i e-post . 29Migrationsverkets månadsrapport för , s. 2. BÖRJAN PÅ NÅGOT NYTT ETABLERINGSFÖRBEREDANDE INSATSER FÖR ASYLSÖKANDE totala kostnader för mottagandet av asylsökande uppgick till , varav utgjordes av ersättningar till kommuner och landsting för mottagande av asylsökande.30 Kostnaderna för mottagandet har ökat med . Det beror, enligt , framför allt på ökade kostnader för mottagandet av ensamkommande barn samt för upphandlingen av platser i tillfälliga anläggningsboenden.31 utgifter för personal, lokaler och övriga omkostnader32 inom mottagandet uppgick till . Kostnaden för ersättningar till asylsökande (dagersättning) var och dygnskostnaden per inskriven asylsökande i mottagningssystemet uppgick till (exkl. förvar)33 . Den genomsnittliga mottagningskostnaden per utskriven person från mottagningssystem 2011 uppskattas till . Det är en ökning med jämfört med 2009.34 2.5Många med uppehållstillstånd väntar på kommunplacering var drygt 4 700 personer med beviljade uppehållstillstånd fortfarande inskrivna i mottagningssystemet i väntan på kommunplacering. Av dessa var ungefär 3 200 i ABO och 1 400 i EBO. hade i genomsnitt vistats drygt 11 månader i mottagningssystemet. Den genomsnittliga tiden från uppehållstillstånd till bosättning har 2012 varit för ABO och för EBO.35 prognos är att denna grupp kommer att öka till över 9 000 om läget på bostadsmarknaden inte förbättras.36 30De totala utgifterna för utgiftsområde 8 Migration var 2011. 31Migrationsverkets årsredovisning , s. 4849. 32I detta ingår bland annat mottagningens OH-kostnader, kostnader för ankomstboende, återvändande, särskilda ersättningar, ensamkommande barn samt bosättning och etablering. Uppgifter från i e-post . 33Det genomsnittliga antalet inskrivna asylsökande i förvar var 231 till en kostnad av . 34Avser , domstolarnas, polisens och Arbetsförmedlingens gemensamma kostnader. har dessa aktörers sammanlagda kostnader ökat med drygt 2,1 mdkr till drygt 5,4 mdkr . årsredovisning , s. 21. 35Migrationsverkets månadsrapport för , s. 2425 och 30. Den genomsnittliga tiden avser personer som faktiskt anvisats boende (schablonersättning utbetalats). 36Migrationsverkets verksamhets- och kostnadsprognos , s. 37. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION prognos över personer med uppehållstillstånd i anläggningsboende (ABO)37 Källa: verksamhets- och kostnadsprognos 2012. Eftersom antalet asylärenden förväntas öka kraftigt framöver som praxis för anknytningsärenden har ändrats så bedömer i sin senaste prognos att kommunerna i betydande utsträckning måste öka sitt mottagande . Om inte mottagandet stimuleras och effektiviseras kommer det enligt att uppstå en betydande tröghet i utplaceringen från mottagningssystemet av personer med uppehållstillstånd. Kostnaden för 9 000 personer med beviljade uppehållstillstånd inskrivna i mottagningssystemet i väntan på kommunplacering är i storleksordningen per år.38 2.6.1 Samverkan för snabbare etableringsinsatser Det statliga ansvaret för mottagande och introduktion av asylsökande och den senare etableringsprocessen för nyanlända är huvudsakligen fördelat på och Arbetsförmedlingen. Därutöver ansvarar landstingen och kommunerna för viktiga delar. Regeringen ställer på olika sätt krav på myndigheterna att samverka med varandra i syfte att påskynda nyanländas 37Migrationsverkets prognos , s. 3133 samt bilaga 1. 38Uppgifter från i e-post . BÖRJAN PÅ NÅGOT NYTT ETABLERINGSFÖRBEREDANDE INSATSER FÖR ASYLSÖKANDE etablering på arbetsmarknaden. Inte minst omfattar styrningen mål om ett snabbt flöde genom mottagningssystemet för att Arbetsförmedlingen tidigt ska kunna erbjuda etableringsinsatser, samt att myndigheterna ska samverka för att skapa förutsättningar för ett effektivt genomförande av de verksamheter som följer. 2.6.2 Regeringen har inte preciserat kravet på sysselsättning har ett huvudansvar för mottagandet av asylsökande. Verket ska enligt lag i lämplig omfattning erbjuda asylsökande sysselsättning i form av bland annat svenskundervisning. Innebörden av att sysselsättning ska ges asylsökande i lämplig omfattning är att den ska anpassas dels till den enskildes personliga förutsättningar, dels till de praktiska möjligheterna att ordna lämplig sysselsättning. Regeringen har dock inte närmare preciserat något krav på sysselsättningens innehåll och det finns heller inte något uttalat mål eller krav på när det gäller etableringsföreberedande insatser för asylsökande. 2.6.3 Kortare handläggningstider men många får vänta Handläggningstiderna i asylprocessen har minskat . fattade beslut i nästan hälften av alla asylärenden. kan det konstateras att relativt många får vänta relativt länge på beslut för var fjärde asylsökande tog det 36 månader att få beslut, och för var tionde tog det . 2.6.4 Många med uppehållstillstånd väntar på kommunplacering Trycket på mottagningssystemet är stort och ökande. En konsekvens av detta är att antalet personer som väntar på kommunplacering efter uppehållstillstånd ökar. väntar närmare 5 000 personer med uppehållstillstånd på kommunplacering. Enligt prognoser kan detta antal ha ökat till 9 2013 om inte kommunerna markant ökar sitt mottagande. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION 3Boende under och efter asyltiden Detta kapitel redogör för och Arbetsförmedlingens arbete med boende för asylsökande och nyanlända. Regeringen har betonat att en viktig förutsättning för de nyanländas bosättning är möjligheten till arbete och försörjning i den region där bosättningsorten ligger.39 har ansvar för att ordna boende åt de asylsökande som inte kan eller vill ordna eget boende. Detta ansvar gäller så länge den asylsökande är inskriven i mottagningssystemet, det vill säga från inskrivningstillfället till dess att han eller hon är mottagen i en kommun och skrivits ut från mottagningssystemet eller har lämnat landet efter slutgiltigt avslag på sin asylansökan. Medan asylprövningen pågår bor alltså den asylsökande antingen i eget boende (EBO) eller i anläggningsboende (ABO) genom försorg.40 Andelen i ABO har ökat och uppgick till . Placeringen i ABO sköts av tre fördelningshandläggare på som är stationerade i , och Gävle.41 Fördelningsfunktionen har som utgångspunkt att ensamstående kvinnor och män samt vissa nationaliteter inte ska behöva bo tillsammans samt att familjer i regel ska erbjudas enskilt boende. Därutöver är det i första hand tillgången till ledigt boende som styr bosättningen.42 Det innebär att en asylsökande kan placeras i ett anläggningsboende varsomhelst i landet, utan särskild hänsyn till arbetsmarknad eller personliga önskemål och förhållanden. 2009/10:60, s. 131. 40I samband med inskrivningen kan den asylsökande på vanligtvis få bo i ett så kallat ankomstboende som tillhandahåller. Ankomstboenden finns i , , och . 41Handläggarna tillhör bosättnings- och statsbidragsenhet som organisatoriskt hör till myndighetens verksamhetsområde Mottagning. 42Detta framgår av enkät och intervjuer. I enkäten uppger att det huvudsakligen är lediga bostäder som styr placeringen av asylsökande i ABO, medan uppger att det huvudsakligen är utredningskapacitet på mottagningsenheten respektive asylprövningsenheten som styr. BÖRJAN PÅ NÅGOT NYTT ETABLERINGSFÖRBEREDANDE INSATSER FÖR ASYLSÖKANDE intervjuer innebär det inte sällan att den asylsökande flyttar från ABO till EBO hos släkt eller vänner. Av de cirka 24 000 platser i anläggningsboende som har tillgång till utgör drygt 4 800 platser i tillfälliga boenden (ABT). Det handlar bland annat om platser i stugbyar och på campingplatser som hyr tillfälligt. prognos är att det kommer att behövas drygt 33 000 platser i ABO i slutet av 2013.43 Personer i EBO skrivs som regel automatiskt ut från mottagningssystemet efter att de beviljats uppehållstillstånd. De förväntas då ha blivit folkbokförda i den kommun där de bor. Asylsökande i ABO som beviljas uppehållstillstånd, och omfattas av etableringslagen, bor kvar i ABO till dess att de anvisats en kommunplats av Arbetsförmedlingen (se följande avsnitt). och Arbetsförmedlingen ska samverka i den bosättningsprocess som startar när en person har beviljats uppehållstillstånd. Det handlar huvudsakligen om informationsöverföring genom dels det bosättningsunderlag som upprättar (för personer i EBO) i samband med mottagningens utredningssamtal och som Arbetsförmedlingen efter uppehållstillstånd ska bygga vidare på, och dels den kartläggning av utbildnings- och yrkesbakgrund som ska göras. Majoriteten av alla bosättningsärenden () handläggs av Arbetsförmedlingen, som ansvarar för att upprätta bosättningsunderlag för personer i ABO. handlägger ärenden för personer som inte omfattas av Bägge myndigheterna har av regeringen fått i uppdrag att anvisa en plats i en kommun senast efter beviljat uppehållstillstånd och hela bosättningsprocessen bör uppgå (se nedan). redovisar att samverkan mellan myndigheterna har skett bland annat genom den kartläggning av utbildnings- och yrkesbakgrund som gör och som sedan ska ligga till grund för Arbetsförmedlingens fortsatta arbete.44 Arbetsförmedlingen redovisar att det finns ett nära samarbete med bland andra men att det på lokalnivå oftast är kommunerna som är den viktigaste samverkanspartnern.45 43Migrationsverkets verksamhets- och kostnadsprognos , s. 38. 44Migrationsverkets årsredovisning , s. 4143. 45Arbetsförmedlingens årsredovisning , s. 5960. GRANSKAR: ETABLERING OCH INTEGRATION De allra flesta asylsökande som beviljas uppehållstillstånd har rätt att anmäla behov av bosättning till Arbetsförmedlingen.46 Sådan anmälan ska göras från beviljat uppehållstillstånd. Den sökande har endast rätt till en bostadsanvisning. Andelen som tackade nej till anvisning var för ABO och för EBO. Förhållandevis få personer i EBO väljer att söka hjälp från Arbetsförmedlingen för sitt boende. Arbetsförmedlingen ska anvisa plats i en kommun som har en överenskommelse med om mottagande för bosättning. Utgångspunkten för en anvisning ska vara dels det som framkommit vid etableringssamtal med den nyanlände, dels hans eller hennes förutsättningar för arbete inom pendlingsavstånd.47 Arbetsförmedlingen har som mål att bosättningsprocessen ska starta vid första etableringssamtalet. Arbetsförmedlaren tar tillsammans med den nyanlände fram ett bosättningsunderlag, utifrån den information och kartläggning av utbildnings- och yrkesbakgrund som överlämnat efter de olika utredningar och samtal som verket genomfört med den asylsökande. Av bosättningsunderlaget ska bland annat framgå yrkes- och utbildningsbakgrund samt om det föreligger särskilda behov. Ärendet skickas därefter till bosättningssektionen i som försöker hitta en lämplig region eller kommun. Ärendet presenteras därefter för lämpliga kommuner. En kommun kan tacka ja eller nej. När en kommun har bekräftat att man kan ta emot den sökande presenteras en bosättningsanvisning för denne. Den sökande kan då tacka ja eller nej. Arbetsförmedlingen har kvantitativa mål för ledtiderna för anvisning och bosättning: anvisning ska ske från uppehållstillstånd, och bosättning . Enligt uppdrag i regleringsbrevet skulle Arbetsförmedlingen redovisa antalet som anvisades och bosattes inom dessa tider, ett återrapporteringskrav som dock saknas i regleringsbrevet . 46Ett villkor är att de omfattas av etableringsreformen med undantag för dess åldersbegränsning till personer . Rätten gäller även innan rätten till etableringsplan har klarlagts. De som inte omfattas är framför allt personer med 25 procents prestationsförmåga eller lägre. har skyldighet att ordna boende åt dem som inte omfattas av Arbetsförmedlingens skyldighet. 2011 bosatte 26 personer som inte omfattas av Arbetsförmedlingens ansvar. Därutöver bosatte verket 1 900 kvotflyktingar. årsredovisning , s. 41. 47Uppgiften att förmedla kommunplatser ligger organisatoriskt på Arbetsförmedlingens bosättningssektion i . Sektionen består av ett 10-tal personer. Den är en del av huvudkontoret och tillhör vid Avdelningen för Integration och etablering. BÖRJAN PÅ NÅGOT NYTT ETABLERINGSFÖRBEREDANDE INSATSER FÖR ASYLSÖKANDE Vidare finns ett övergripande mål för etableringsreformen som handlar om att öka individernas egenmakt.48 Statskontoret har i en rapport redovisat uppgifter om Arbetsförmedlingens måluppfyllelse avseende ovan nämnda ledtider. Av rapporten framgår att så uppnåddes anvisningsmålet (anvisning från uppehållstillstånd) endast i av fallen för personer i ABO. För bosättningsmålet (bosättning ) var motsvarande andel 11 procent.49 Som tidigare framgått av kapitel 2 så uppgår antalet personer med beviljat uppehållstillstånd som väntar på kommunplacering till närmare 5 000. Enligt prognoser kan detta antal öka till 9 2013 om inte kommunerna markant ökar sitt mottagande. För nyanlända i ABO med uppehållstillstånd som väntar på kommunplacering är det ofta stora skillnader i omfattning och kvalitet på den service kommunerna erbjuder.