prop · H10348 · 2013-11-26 00:00:00 — som ett kännetecken för partiet blir därmed i stort sett obefintligt. 2013/14:48 Regeringen förutsätter i likhet med kommittén, som inte föreslagit någon reglering om lämplighetskontroll, att partierna tar sitt demokratiska ansvar vid utformningen och användningen av sina kännetecken och undviker sådana symboler som kan väcka anstöt eller som det kan vara brottsligt att använda. Regeringen gör sammanfattningsvis bedömningen att något ytterligare tillåtlighetsvillkor nu inte bör införas. Mot den beskrivna bakgrunden finns det dock anledning att noga följa frågans utveckling. Regeringens förslag: Lagändringarna träder i kraft . Föreskrifterna i 3 kap. regeringsformen och i vallagen ska tillämpas i den nya lydelsen första gången inför och vid val till , kommunfullmäktige och 2018. Om en ansökan om registrering av en partibeteckning eller en anmälan om deltagande i val har kommit in till den behöriga myndigheten före valen till , och kommunfullmäktige 2018 ska den prövning av förväxlingsrisken med andra partibeteckningar som ska göras av myndigheterna omfatta även en partibeteckning som innehåller en partisymbol som kan anses allmänt förknippad med annan än sökanden. Kommitténs förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens. Kommittén föreslår dock att bestämmelserna om samtycke till kandidatur ska träda i kraft . Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser tillstyrker eller har inte några synpunkter på förslaget. Kommuner och Landsting anser att ändringar som inte kräver grundlagsändring bör genomföras till val. Samma inställning ger även kommun, , , kommun, och uttryck för. , och kommun anser att partierna bör få möjlighet att trycka partisymboler på valsedlarna redan till val. invänder mot att de föreslagna ändringarna om krav på samtycke till kandidatur ska tillämpas redan vid val. Skälen för regeringens förslag: Regeringens förslag till ändringar i regleringen om fördelning av mandat i riksdagsval kräver ändring i grundlag. Detsamma gäller i fråga om villkoren för partier att delta i mandatfördelningen genom krav på förhandsanmälan. Grundlag stiftas av genom två likalydande beslut med mellanliggande riksdagsval. Förslagen till ändringar i regeringsformen torde kunna behandlas slutligt av och bör därför, som kommittén föreslår, kunna träda i kraft . Om en omständighet inträffar som medför att val till upphävs och det förordnas om omval i någon riksdagsvalkrets, bör samma regler tillämpas i omvalet som i det ordinarie valet. Detsamma bör gälla i händelse av att regeringen med stöd av 3 kap. 11 § RF beslutar om extra val före nästa ordinarie riksdagsval 2018. De nya bestämmelserna om mandatfördelning och förhandsanmälan av partier bör därför tillämpas första gången inför och vid det ordinarie riksdagsvalet . Det innebär bl.a. att anmälningar om deltagande i val bör kunna lämnas in och prövas av först års val. En handläggning av sådana ärenden bör således inte vara aktuell förrän tidigast och . De ändrade villkoren för fördelning av mandaten i riksdagsvalet är en förutsättning för att den föreslagna ändringen av valkretsindelningen i inte ska påverka proportionaliteten vid mandatfördelningen i riksdagsvalet. Mot den bakgrunden bör den nya valkretsindelningen inte gälla vid ordinarie val utan träda i kraft med grundlagsändringen och tillämpas första gången vid det ordinarie riksdagsvalet . Vid ett eventuellt omval eller extra val bör alltså de nuvarande föreskrifterna om valkretsindelningen tillämpas. Regeringens förslag till ändrade regler om val till kommunfullmäktige är endast delvis beroende av de ändringar som föreslås för riksdagsvalen, nämligen ändringen av första delningstalet och regleringen om återföring av mandat. Kommuner och Landsting och flera kommuner anser att alla lagändringar som inte är grundlagsbundna bör genomföras redan till val. Regeringen delar inte den uppfattningen. Det framstår enligt regeringen som olämpligt att redan till val införa en mandatfördelning enligt landstingsmodellen med en småpartispärr men utan återföring av överskjutande mandat och med en tillämpning av den nuvarande jämkade uddatalsmetoden, för att till val komplettera systemet med återföring och en justering av jämkningen. En sådan ändring kan för övrigt knappast genomföras i det valadministrativa itstödet på så som står till buds. Enligt regeringens uppfattning bör alla de ändringar som föreslås i mandatfördelningssystemet för val till kommunfullmäktige träda i kraft vid ett och samma tillfälle, nämligen med ändringarna i regeringsformen. Detsamma bör gälla i fråga om de ändringar som föreslås för landstingsvalen. Om det inträffar en omständighet vid de ordinarie valen till kommunfullmäktige eller 2014 som medför att omval behöver genomföras bör de nuvarande föreskrifterna om val tillämpas. Den ökade frihet som föreslås för kommuner att besluta om valkretsindelning hänger nära samman med de ändringar i vallagen som syftar till att säkerställa proportionaliteten i valen till kommunfullmäktige oberoende av valkretsindelningen. Dessa ändringar bör därför genomföras som övriga ändringar i valsystemet för val till kommunfullmäktige. Det innebär bl.a. att de nya föreskrifterna bör kunna tillämpas när kommunerna fattar beslut om valkretsindelning och när statistiken för att bedöma hur många röstberättigade invånare en kommun har fastställs i mars året före valåret (4 kap. 14 § vallagen). När det gäller förslaget att öka friheten för landstingen att besluta om valkretsindelning kan konstateras att dessa ändringar i och för sig skulle kunna genomföras tidigare än ändringarna för kommunvalen. Regeringen anser dock att det inte är lämpligt att genomföra genomgripande valkretsindelningsändringar mycket nära inpå ett val. Enligt gällande ordning ska en ändrad valkretsindelning som huvudregel beslutas året före valåret och därefter fastställas av . Detta är nu inte möjligt. Regeringen anser i stället att ändringarna i fråga om valkretsindelningen för landstingen bör träda i kraft med de ändringar som avser kommunerna och tillämpas första gången vid ordinarie val. Flera kommuner, däribland , och kommun, anser att förslaget att tillåta partisymboler på valsedlarna borde genomföras redan till val. Regeringen instämmer i denna del i kommitténs bedömning när det gäller behovet av att kunna skydda partisymbolerna i valet. Möjligheterna att använda partisymboler på valsedlarna som en del av partibeteckningen förutsätter således att det inrättas ett system för kontroll av förväxlingsrisken mellan olika partisymboler. Detta förutsätter i sin tur att partier som avser att delta i valet anmäler sitt deltagande på förhand. Förslaget att tillåta partisymboler bör mot den bakgrunden, som kommittén föreslår, genomföras först till val. Kommittén föreslår att kravet på samtycke till kandidatur genomförs redan till valen 2014. framhåller att det 2014 kommer att hållas val både till och till riksdag och kommun- och under ett och . Detta förhållande innebär en stor utmaning för valadministrationen. De föreslagna ändringarna kräver att det administrativa it-stöd som länsstyrelserna och använder ändras och drifttestas så att eventuella tekniska problem kan avhjälpas före valet. Att brister i valprocessen uppkommer till följd av fel i de tekniska systemen som ett resultat av sena författningsändringar kan givetvis inte godtas. Enligt är det tveksamt om myndigheten skulle kunna klara att göra de förändringar i systemet som krävs till valen 2014 utan att det får konsekvenser för annan funktionalitet i it-stödet. Det bör även framhållas att det är av stor vikt att både de som ska arbeta inom valadministrationen på olika nivåer och partierna och väljarna före valet får riktig och lättbegriplig information om vilka förutsättningar som gäller för röstningen. Detta förutsätter bl.a. att utbildnings- och informationsmaterial tas fram för att användas i förberedelserna inför valet. Regeringen vill betona att reformen med obligatoriskt krav på samtycke från kandidater som ställer upp i val är angelägen. Det skulle dock enligt regeringens mening vara förenat med alltför stort risktagande att genomföra ändringarna i valsystemet redan inför valen till . Det är inte heller lämpligt att genomföra dessa ändringar så att de blir tillämpliga bara vid de allmänna valen . En tillämpning av skilda regler i olika val så nära inpå varandra ger upphov till påtagliga risker för fel och brister i förfarandet. Detta kan i sin tur få till följd att allmänhetens förtroende för valsystemet rubbas. Enligt regeringens uppfattning bör ändringarna genomföras så att de kan tillämpas från och med som kravet på förhandsanmälan av partier, dvs. först i samband med de ordinarie valen 2018. 2013/14:48 För att reformen med kontroll av förväxlingsrisken när det gäller partisymboler inte ska få negativa konsekvenser för ett parti som använder sig av symboler som är allmänt förknippade med partiet men som ännu inte anmälts för prövning och godkännande års val, bör den prövning som ska göra i samband med ansökningar om registrering av partibeteckning och anmälningar av deltagande till valen 2018 inbegripa en prövning av risken för förväxling med partisymboler som kan bedömas vara allmänt förknippade med andra än sökanden. Vid denna prövning bör den behöriga myndigheten kunna beakta bl.a. de registreringar av kännetecken som partierna har beviljats hos . Ekonomiska och andra konsekvenser Regeringens bedömning: Förslagen medför endast marginella kostnader för statliga myndigheter . ryms inom befintliga anslagsramar. På , års val, bedömer regeringen att förslagen medför en ökning av kostnaderna för staten för att genomföra val. Dessa kostnader bör kunna finansieras Kommitténs bedömning: Kommittén föreslår att tas i anspråk av det reformutrymme som kan anges för de kommande Remissinstanserna: anser att ytterligare kostnader utöver de som kommittén tar upp kommer att uppkomma, bl.a. för ut- bildning, information och anpassningar av it-stödet. är det dock svårt att uppskatta dessa. behov av att komplettera beredskapslagret av partivalsedlar. Skälen för regeringens bedömning: Statens kostnader för administra- tionen av val till , kommun- och och betalas över statens budget i huvudsak via anslaget 6.1 Allmänna val och demokrati, inom utgiftsområdet 1 . Detta anslag får användas för att täcka bl.a. kostnader för valsedlar och annat valmaterial, kostnader för information till väljarna och utbildning av valadministrativ personal, ersättningar till för röstning via lantbrevbärare och utgifter för utvecklig och underhåll av valdatasyste- Anslaget får också användas för att betala statsbidrag till kommunerna för genomförande av förtidsröstning. När det gäller förslaget att göra ändringar i mandatfördelningssystemet pekar kommittén på uppskattningar av kostnader för en förstudie för att ändra det valadministrativa it-stödet (2,3 miljoner kronor) och för att genomföra dessa ändringar (15–) samt särskilda informations- och utbildningsinsatser som riktas till (1,6 miljoner som avser att ställa upp i kommittén på ett behov av förstärkning av personella resurser () samt på behov av särskilda informationsinsatser via bl.a. tv och genom rikstäckande annonsering första gången systemet används (). Även förslaget om obligatoriskt samtycke till kandidatur bedöms kräva anpassningar av itstödet, en förstärkning av de personella resurserna och riktade informations- och utbildningsinsatser (8–). Förslaget att tillåta partisymboler i färg på valsedlar och införa en ordning med prövning av förväxlingsrisken mellan anmälda partisymboler bedöms av kommittén medföra ökade kostnader för handläggning av anmälningsärenden () och ökade tryckningskostnader (6,). Regeringen bedömer att de nya bestämmelserna om obligatorisk förhandsanmälan av partier för deltagande i val, kravet på samtycke till kandidatur, förändringarna i mandatfördelningssystemet och partisymboler på valsedlarna kan medföra ökade kostnader för valadministrationen i inledningsskedet men att förslagen i vissa delar också kan förväntas medföra något minskade kostnader för valadministrationen vid sammanräkningen av röster och utseendet av ledamöter och ersättare. Regeringen bedömer att förslagen i propositionen inte får ekonomiska konsekvenser . De kostnader som blir följden av förslagen uppkommer i huvudsak från och med . Regeringen bedömer att dessa kostnader bör kunna finansieras inom ram. Regeringens förslag innebär att skyldigheten för kommuner och landsting att besluta om valkretsindelning tas bort. Däremot föreslås möjligheten till indelning av ett valområde i valkretsar inte bli helt fri för kommuner som har färre än 36 000 röstberättigade invånare. Dessa kommuner ges frihet att dela in valområdet i valkretsar bara om det finns särskilda skäl för det. Regeringen bedömer att den begränsning som följer av denna reglering inte går utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till intresset att motverka de effekter för proportionaliteten som uppkommer inom valkretsarna vid fördelningen av relativt få mandat. 11.1Förslaget till lag om ändring i regeringsformen 1 § utses genom fria, hemliga och direkta val. Vid sådant val sker röstning på parti med möjlighet för väljarna att lämna särskild personröst. I paragrafen finns den grundläggande bestämmelsen om röstning i val till . Övervägandena finns i avsnitt 6.2.1. Ändringen i paragrafen innebär att tredje stycket har utgått. Genom ändringen tas definitionen av begreppet parti bort ur regeringsformen. Ändringen innebär dock inte någon ändring i sak i fråga om möjligheterna för en sammanslutning eller väljargrupp att ställa upp i val utan att ha organiserat verksamheten på sådant sätt att kraven för att vara en juridisk person är uppfyllda. 7 § Mandaten fördelas mellan partier som anmält sitt deltagande i valet i enlighet med bestämmelser som meddelas i särskild lag. Endast partier som har fått av rösterna i hela riket får delta i fördelningen av mandaten. Ett parti som har fått färre röster får dock delta i fördelningen av de fasta valkretsmandaten i en valkrets där partiet har fått av rösterna. I paragrafen finns bestämmelser om mandatfördelning i riksdagsval. Övervägandena finns i avsnitt 6.2.1. Ändringen i första stycket innebär att det regleras vilka partier som får delta i mandatfördelningen. Av bestämmelsen följer att endast sådana partier som har anmält sitt deltagande i valet får möjlighet att delta i mandatfördelningen. Bestämmelser om villkoren för anmälan finns i en särskild lag. Uttrycket särskild lag syftar på den lag som innehåller föreskrifter om allmänna val, vallagen (2005:837). 8 § De fasta valkretsmandaten fördelas på varje valkrets proportionellt mellan partierna på grundval av valresultatet i valkretsen. Om ett parti vid fördelningen av fasta valkretsmandat enligt första stycket har fått fler mandat i hela riket än vad som motsvarar en proportionell representation i för partiet ska överskjutande mandat återföras och fördelas mellan övriga partier enligt bestämmelser som meddelas i särskild lag. Utjämningsmandaten fördelas mellan partierna så, att fördelningen av alla mandat i , med undantag av de fasta valkretsmandat som har tillfallit ett parti med av rösterna, blir proportionell mot röstetalet i hela riket för de partier som deltar i fördelningen. Om ett parti vid fördelningen av de fasta valkretsmandaten har fått så många mandat som motsvarar den proportionella representationen i för partiet, bortses vid fördelningen av utjämningsmandaten från partiet och de fasta valkretsmandat som det har fått. Sedan utjämningsmandaten har fördelats mellan partierna, tillförs de valkretsar. Vid mandatfördelningen mellan partierna används uddatalsmetoden med första divisorn jämkad till 1,2. I paragrafen finns bestämmelser om metoden för fördelningen av mandat i val till . Övervägandena finns i avsnitten 4.1.3 och 4.1.4. I andra stycket, som är nytt, införs en bestämmelse om återföring av fasta valkretsmandat som har tilldelats ett parti i de fall ett parti har blivit överrepresenterat i , dvs. när partiet vid fördelningen av fasta valkretsmandat har fått fler mandat än som motsvarar en Av bestämmelsen följer att överskjutande mandat ska återföras och fördelas mellan övriga partier. om återföring och ny tilldelning meddelas i en särskild lag. särskild lag syftar, liksom i 7 §, på vallagen (2005:837). Ändringen i tredje stycket innebär att ett parti inte får delta i fördel- ningen av utjämningsmandat så snart partiet har fått precis så många mandat som partiet ska ha vid en riksproportionell fördelning. görs som en följd av att ett parti, på grund av bestämmelserna om åter- föring av fasta valkretsmandat, kan bli överrepresenterat vid fördelningen av de fasta mandaten. I fjärde stycket har första delningstalet vid tillämpning av den jämkade uddatalsmetoden ändrats från 1,4 till 1,2. 13 § Ytterligare bestämmelser om det som anges i 3–12 §§ och om utseende av ersättare för riksdagsledamöterna meddelas i riksdagsordningen eller annan I paragrafen finns en upplysning om var kompletterande föreskrifter finns i annan lag. Övervägandena finns i avsnitt 6.2.1. Ändringen i paragrafen innebär att hänvisningen till 1 § tredje stycket tas bort som en följd av att det stycket utgår. särskild till för att uttryckssättet ska motsvara den reglering som finns i 7 och 8 §§. Dessutom görs språkliga ändringar i paragrafen. Punkt 6 i övergångsbestämmelserna till kungörelsen (1974:152) om Äldre författning eller föreskrift gäller fortfarande trots att den inte har tillkommit i den ordning som skulle ha iakttagits vid tillämpning av denna Ett bemyndigande, som har beslutats av Konungen och gemensamt eller av ensam, får utnyttjas även efter den under 1 angivna tidpunkten, tills bestämmer något annat. Bestämmelserna i 8 kap. 18 § i denna regeringsform ska gälla i fråga om äldre författning, som har tillkommit genom beslut av Konungen och gemen- samt eller genom beslut av ensam. I övergångsbestämmelsen finns föreskrifter om fortsatt giltighet av för- fattningar som har tillkommit före regeringsformens ikraftträdande. Ändringen i andra stycket innebär att hänvisningen till den paragraf i regeringsformen som innehåller bestämmelser om den formella lagkraftens princip ändras från 8 kap. 17 § till 8 kap. 18 §. görs för att rätta hänvisningen i den aktuella övergångsbestämmelsen till relevant lagrum efter de ändringar som gjordes i regeringsformen den 2009/10:80). Dessutom görs språkliga ändringar i bestämmelserna. Punkt 2 i övergångsbestämmelserna till lagen (1976:871) om ändring i regeringsformen Utan hinder av 2 kap. 13 § behåller äldre föreskrifter, som innebär särbehandling på grund av kön, sin giltighet tills vidare. En sådan föreskrift får ändras, även om ändringen innebär fortsatt särbehandling. Av övergångsbestämmelsen framgår att äldre föreskrifter som innebär särbehandling på grund av kön fortsätter att gälla tills vidare utan hinder av bestämmelsen i 2 kap. 13 §. Ändringen i bestämmelsen innebär att hänvisningen till den paragraf i regeringsformen där föreskrifterna om förbud mot könsdiskriminering finns rättas med anledning av de ändringar som gjordes i regeringsformen (prop. 2009/10:80). Dessutom görs en språklig ändring i bestämmelserna. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 3 kap. 1, 7, 8 och 13 §§ i den nya lydelsen tillämpas första gången vid ordinarie val till 2018. Lagen träder i kraft . De nya föreskrifterna i 3 kap. ska dock tillämpas i sin nya lydelse första gången i de allmänna valen . Om det förordnas om omval val till ska äldre föreskrifter gälla. Detsamma gäller om regeringen beslutar om extra val till före det ordinarie valet . Övervägandena finns i avsnitt 9. 11.2Förslaget till lag om ändring i vallagen (2005:837) 3§ En partibeteckning ska registreras om följande villkor är uppfyllda: 1.Partibeteckningen ska bestå av eller innehålla ord. Den får innehålla en partisymbol. 2.Om ett parti inte redan är representerat i den beslutande församling som anmälan gäller, ska anmälan ha ett dokumenterat stöd av minst a) för val till : 1 500 personer som har rösträtt i hela landet, b) för val till landstings- eller kommunfullmäktige: 100 respektive 50 personer som har rösträtt i det landsting eller den kommun som anmälan gäller, c) för val till : 1 500 personer som har rösträtt i hela landet. 3.Partibeteckningen ska inte kunna antas bli förväxlad med en beteckning som redan a) är registrerad, eller b) har anmälts för registrering, om beteckningarna skulle komma att bli registrerade för samma val. Partibeteckningen ska inte kunna antas bli förväxlad med en beteckning som tidigare gällt för samma slag av val men som avregistrerats för högst fem år sedan på grund av namnbyte. Partibeteckningen ska inte kunna antas bli förväxlad med en beteckning för något annat parti som redan anmält sitt deltagande i val eller som ska anses ha anmält sitt deltagande enligt 15 § andra eller tredje stycket, om beteckningarna skulle komma att gälla i samma val. I paragrafen regleras villkoren för registrering av en partibeteckning. Övervägandena finns i avsnitten 6.2.1 och 8.2. I punkt 1 klargörs att en partibeteckning utöver ord även får innehålla I punkt 5 slås fast att en partibeteckning inte får vara förväxlingsbar med en beteckning som ett annat parti redan har anmält för deltagande i Regleringen innebär att , utöver den kontroll som ska göras i förhållande till andra registrerade partibeteckningar och beteckningar som anmälts för registrering, ska kontrollera att en parti- beteckning som anmäls för registrering inte kan komma att förväxlas med en annan partibeteckning som något annat parti har anmält för deltagande i val enligt de särskilda föreskrifter som meddelas om det i 2 kap. 14–19 §§. Den omständigheten att en beteckning får innehålla en symbol medför att risken för förväxling ska prövas i förhållande till både det anmälda partinamnet och den anmälda partisymbolen. Dessutom görs språkliga ändringar i paragrafen. 14 § Ett parti som vill delta i ett val ska skriftligen anmäla detta till den centrala Av anmälan ska det framgå vilken beteckning partiet går till val under (partibeteckning) och vilket slag av val anmälan gäller. val till landstings- eller kommunfullmäktige, ska det framgå vilket landsting eller vilken kommun den gäller. I paragrafen, som är ny, finns bestämmelser om förhandsanmälan av partier för deltagande i val. Övervägandena finns i avsnitt 6.2.1. Av paragrafen följer att partier som vill delta i val måste anmäla sitt Anmälan ska vara skriftlig. ska framgå vilken partibeteckning – partinamn och eventuell partisymbol – som partiet avser att gå fram i valet under. I anmälan ska också anges för vilken valtyp anmälan gäller och, om anmälan avser val till kommun- eller , den kommun eller det landsting som avses. 15 § Om ett parti anmäls för val till , gäller anmälan också för val till landstings- och kommunfullmäktige i hela landet och för val till I övriga fall gäller anmälan endast för det val som anmälan Ett parti som är representerat i en beslutande församling ska vid nästa val anses ha anmält deltagande i val i den omfattning som följer av första stycket. Ett parti som har anmält kandidater enligt 9 § ska anses ha anmält deltagande I paragrafen, som är ny, regleras för vilka val en särskild anmälan om deltagande i val måste göras. Övervägandena finns i avsnitt 6.2.2. Av första stycket följer att ett parti som anmäler sitt deltagande i val till inte behöver göra en särskild anmälan för sitt deltagande i val till samtliga kommun- och i landet. En anmälan till riksdagsval gäller dessutom för nästa val till . Om ett parti bara deltar i val till kommun- och ska en särskild anmälan göras för båda valtyper och för vart och ett av de val partiet ställer upp i. I andra stycket slås fast att partier som är representerade i den beslutande församling som valet avser anses ha anmält sitt deltagande i nästa val. Anmälan gäller då i den omfattning som följer av första stycket.