prop · H1031d9 · 2013-09-18 00:00:00 — Även delar av Östersjösamarbetet redovisas under utgiftsområde 5. Tabell 2.6 visar utfallet för kostnader inom andra utgiftsområden i statsbudgeten som klassificeras som bistånd enligt /DAC:s kriterier. Redovisning för kostnader och resultat för mottagande av asylsökande görs i budgetpropositionen under utgiftsområde 8. förvaltningskostnader redovisas under utgiftsområde 1. Övrigt, som t.ex. bidrag till vissa FN-organ, redovisas under ett flertal andra utgiftsområden. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 2.6 Utfall 2012 kostnader andra utgiftsområden Andel av totalt bistånd Kostnader inom andra utgiftsområden Resultatet av det bilaterala biståndet Den stora merparten av det bilaterala biståndet genomförs av Sida. En del av det bilaterala biståndet kanaliseras genom multilaterala organisationer (s.k. multi-bi stöd) och organisationer i det civila samhället. Diagram 2.2 Bistånd genom Sida uppdelat på huvudsektor och säkerhet 3, Diagram 2.2 visar hur det totala biståndet (inklusive reformsamarbetet) genom Sida fördelas på Sidas huvudsektorer. Det framgår att Sidas finansiellt största sektor utgörs av demokrati, mänskliga rättigheter och jämställdhet (), följt av humanitärt bistånd () och hälsa (). Stöd till konflikt- och postkonfliktländer inryms inte endast i sektorn konflikt, fred och säkerhet utan även i övriga sektorer där detta är relevant. Sida styrs bl.a. av strategier med därtill kopplad finansiering. styrdes Sida av totalt 53 strategier, varav 9 utgjordes av ickegeografiska strategier. Dessutom hade även regeringens tio policyer inom utvecklingssamarbetet en indirekt styrande verkan på Sidas verksamhet. Sidas årsredovisning, som innehåller en sammanfattning av resultatet av samtliga strategier, visar generellt på goda möjligheter att nå målen inom de områden Sida arbetar. Bedömningen gäller tydligast för de länder med vilka har ett långsiktigt utvecklingssamarbete samt för de icke-geografiska strategier som har en global räckvidd. Enligt Sida beror avvikelser i strategigenomförandet i huvudsak på nationella och regionala konflikter samt korruptionsproblem. Bland de större avvikelser som märks återfinns och , där stat-till-stat-samarbetet frysts, samt där utbetalningarna som går genom staten tillsvidare stoppats. En växande del av bistånd går till länder som har eller har haft krig och konflikt. Av de 20 största mottagarländerna faller 11 länder inom denna kategori. Befolkningen i dessa länder drabbas ofta av en dubbel börda: fattigdom kombinerat med våld och hot om våld. Sida gör bedömningen att för det bistånd som bedrivs i konflikt- och postkonfliktländer finns det risk att målen inom de områden Sida arbetar inte uppnås. Ofta har detta sin orsak i externa faktorer såsom valprocesser, bristande säkerhet, samt bristfällig rapportering från samarbetsparter. För att kunna hantera dessa risker och plötsliga förändringar bör en hög grad av flexibilitet integreras då stöden utformas. Trots den specifika situation som råder i konflikt- och postkonfliktländer genomförs en majoritet av insatserna enligt plan. Utvecklingssamarbetet med konflikt- och postkonfliktländer är komplicerat och präglas av hög risk då dessa länder ofta är instabila och har svaga institutionella strukturer. är det just där det största behovet av biståndsinsatser finns. Hantering av risker är därför en 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 förutsättning för att uppnå resultat i konflikt- och postkonfliktmiljöer. har särskilt arbetat med att programmera biståndet i konflikt- och postkonfliktländer genom olika givargemensamma program, vilket ökar möjligheterna för delat risktagande. Sidas insatser inom minhantering har följt en generell internationell tendens där en förflyttning av fokus har skett från renodlade tekniska frågor till att omfatta även socioekonomiska frågor och utvecklingsperspektiv. New for Engagement in Fragile States är en överenskommelse mellan ett antal sviktande och konfliktdrabbade länder (g7+ länderna) och en sammanslutning av givare och internationella organisationer, vilken grundar sig på att bistånd till just dessa situationer inte varit tillräckligt effektivt. bidrog till överenskommelsen vid högnivåmötet om biståndseffektivitet i . New bygger på fem freds- och stats-byggande mål samt ett antal principer för samarbete och genomförande som ska bidra till konflikt- och postkonfliktländernas långsiktiga utveckling. ombad att tillsammans med , genomföra New på landnivå. Arbetet med detta pilotsamarbete inleddes , och har intensifierats genom att en sårbarhetsbedömning har tagits fram, ett antal indikatorer för framsteg i processen har utarbetats och en process mot ett ramverk, en s.k. compact, för det fortsatta arbetet har påbörjats. har varit fortsatt drivande för New genom att vara en aktiv medlem av den internationella dialogen om freds- och statsbyggande vilken sker mellan INCAF (on Conflict and Fragility) och sviktande och konfliktdrabbade länder. har framförallt drivit frågor om New Deals genomförande samt framtagande av indikatorer. Indikatorerna är av stor betydelse, dels för att det är de sviktande och konfliktdrabbade länderna som själva varit med att utarbeta dem, dels för att de är banbrytande vad gäller att mäta framsteg inom freds- och statsbyggande. I tabell 2.7 nedan redovisas exempel på resultat från det bilaterala biståndet som har bidragit till inom områdena kvinnors och barns hälsa, demokrati och mänskliga rättigheter, miljö och klimat, utbildning samt tillväxt. Resultaten är långt ifrån heltäckande och tabellen innehåller endast exempel på resultat från det bilaterala biståndet som kanaliserats via Sida . Sidas humanitära bistånd redovisas i avsnittet Humanitärt bistånd. Tabell 2.7 Exempel på resultat från det bilaterala biståndet som har bidragit till Kvinnors och barns hälsa Stöd till UNFPA har bidragit till att antalet barnmorskor har ökat från 1 2008 till 4 2012. Stöd till och har bidragit till vaccinering av 823 754 kvinnor i fertil ålder med stelkrampsvaccin, dessa kvinnor erhöll även 863 102 barn har vaccinerats mot mässling, 1 196 170 barn har vaccinerats mot difteri, polio och stelkramp samt över 1 miljon påsar av vätskeersättning har delats ut för diarrésjukdomar. Stöd till flera civilsamhällesorganisationer (CSO:er) har bidragit till att 5 miljoner broschyrer innehållande informationsmaterial om hiv/aids och 10,5 miljoner kondomer har delats ut. Svenska insatser har också bidragit till att över 479 000 personer har HIV-testats och Stöd till har bidragit till att drygt 600 000 människor har fått tillgång till grundläggande sociala tjänster Andelen kvinnor i Nordkivu som fått kvalificerad vård vid förlossningskomplikationer har ökat från till 61 Stöd till givargemensamma fonder har bidragit till att tillgången till öppenvård ökat med , 109 kliniker har byggts, 1 900 vårdpersonal inklusive barnmorskor har utbildats. Stöd till hälsoministeriet har bidragit till en sjunkande barna- och mödradödlighet. Stöd till hälsoministeriet och en CSO har bidragit till ett ökat fokus på sexuell och reproduktiv hälsa. Som en följd av färre osäkra aborter har mödradödligheten minskat . Andelen förlossningar utförda av utbildad vårdpersonal har ökat från (2011) till . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Stöd till olika CSO:er och nätverk har bidragit till att 45 000 personer fått tillgång till sexuell och reproduktiv hälsovård och 2 miljoner personer fått hiv-förebyggande insatser. 7000 kenyanska flickor mellan , som har blivit utsatta för sexuellt våld och könsstympning, har fått gå i skolan. Prostituerade kvinnor i har fått tillgång till sexuell och reproduktiv hälsovård. utbildning av barnmorskor i 27 av världens fattigaste länder har resulterat i att antalet utbildade barnmorskor har ökat i dessa länder, ex, från 2010 till 2011 i , från 2009 till 2011 i . Demokrati och mänskliga rättigheter Stöd till CSO:er och statliga strukturer har resulterat i att 720 kvinnliga kandidater har utbildats i politiskt ledarskap, kampanjteknik och substansfrågor inför parlamentsvalen 2012. Ca 17 000 kvinnor har fått ut sin födelseattest vilket ger dem möjlighet att rösta. Stöd till den etiopiska kommissionen för mänskliga rättigheter har bl.a. bidragit till uppbyggnad av 111 rättshjälpskontor i olika regioner. Stöd till en CSO har bidragit till ett minskat våld mot kvinnor, framförallt är arbetet mot kvinnlig könsstympning ett område med mycket Stöd inom området demokrati och mänskliga rättigheter har bidragit till att flera lagar med betydelse för decentralisering och val har Stöd till har lett till att 892 barn har återintegrerats med sina familjer. Stöd till CSO:er har gett 73 000 kvinnor och män möjlighet att framföra sina synpunkter på statens tjänster rörande hälsa, utbildning och Detta har i sin tur lett till konkreta förbättringar. Stöd till CSO:er har bl.a. bidragit till att 13 000 personer har fått rättshjälp . CSO:ers arbete för att skapa opinion kring mänskliga rättigheter har stärkts. Stöd till program för kapacitetsutbildning inom mänskliga rättigheter har bidragit till etablerandet av utbildningar i mänskliga rättigheter vid ett antal framstående universitet. Stöd till återuppbyggnadsfond har bidragit till en stärkt offentlig finansiell styrning i det afghanska finansministeriet. Stöd till CSO:er har bidragit till ökade möjligheter att bekämpa korruption, exempelvis rapporteras minskad korruption inom hälso- och Stöd till programmet för förvaltningsreform och samarbete mellan svenska SCB och har bidragit till ökad transparens och icke-diskriminering i den offentliga förvaltningen, ökad kvalitet på statistiken samt att jämställdhets- och miljöstatistik Stöd till CSO:er har bidragit till att stärka den inhemska opinionen till stöd för en förhandlingslösning på den interna väpnade konflikten. Ett nytt nationellt system för hotade MR-aktivister har gett skydd åt mer än 10 000 personer. Stöd till den internationella kommissionen mot straffrihet i har bidragit till en ökad respekt för de politiska rättigheterna. Stöd till sektorn demokratisk samhällsstyrning och mänskliga rättigheter har bidragit till stärkta myndigheter och CSO:er som arbetar med att främja de mänskliga rättigheterna. Stöd till UNDP:s lokala utvecklingsprogram har bidragit till att det finns mekanismer för medborgarkonsultationer i vilka det ingår kvinnor, ungdomar, det civila samhället, stamledare och privat sektor. Stöd till att bygga upp den grundläggande samhällsservicen har bidragit till att drygt 2 000 personer fått juridisk rådgivning och 275 personer (kvinnor och män) har fått rättshjälp. Stöd till CSO:er inom kultur- och ungdomssektorn har bidragit till att öka kapaciteten hos demokratiaktörer med lokalt ägarskap. Stöd till flera olika insatser har bidragit till en ökad jämställdhet och ökat inflytande för kvinnor i lokala demokratiprocesser samt att mänskliga rättighetsaktivister har fått ett värdefullt skydd i utsatta situationer. Exempelvis har ett stöd till bidragit till minskat våld, utnyttjande och exploatering av barn på landnivå och ökat kunskapen och engagemanget på global nivå. Stöd till jordbrukssektorn har bl.a. bidragit till ökad vattentillgång för ett intensifierat jordbruk genom två nya och 10 renoverade Landsbygdsbefolkningens tillgång till rent dricksvatten har ökat till jämfört Stöd till de nationella programmen inom jordbrukssektorn har bidragit till att 156 291 människor har fått tillgång till utökade vatten- och Småföretag inom jordbrukssektorn ökade sin produktivitet (mätt i producerad kvantitet per enhet) från till 95 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Stöd till markreformprogram har bidragit till att 10,3 miljoner fastigheter har registrerats på privata ägare som tidigare saknat rättigheter till sin mark. Stöd till regeringen och CSO:er har bidragit till att aktiviteterna inom klimatområdet har ökat avsevärt. klimatförändringar har blivit mer tillgängliga via olika medier. Klimatanpassningsåtgärder på lokal nivå har genomförts, exempelvis drar 60 000 bönder nytta av rehabilitering av bevattningssystem och lokala dammar. Olika stöd har bidragit till en stärkt kapacitet att hantera effekter av klimatförändringar och en ökad medvetenhet om frågorna. globala systemet för klassificering och märkning av kemiska produkter (GHS) har införts. Stöd som möjliggjort ett miljökontor på ambassaden har utvecklat kontakterna mellan indiska och svenska aktörer och bidragit till en ökad medvetenhet om betydelsen av förbättrad avfallshantering samt övergång till förnyelsebara energikällor. Stöd till det regeringsledda programmet inom utbildningssektorn har bidragit till att andelen elever som slutförde sekundär utbildning har ökat från år . Stöd till SOS Barnbyars program för yrkesutbildning har bidragit till att 210 unga män och kvinnor har avslutat en yrkesutbildning och startat eget företag eller kommit in på arbetsmarknaden. Det svenska budgetstödet har bl.a. bidragit till att offentliga investeringar i utbildning har ökat kraftigt och till höga inskrivningstal. nya klassrum för ca 5000 elever har byggts på . Stöd till har bidragit till att 200 instruktörer, 1 700 lärare samt 400 representanter från lokalsamhället har fått kunskap om barnvänliga undervisningsmetoder och skolmiljöer. Undervisningsmaterial och tält har distribuerats för att barn i konfliktområden ska få Stöd till det globala partnerskapet Global Partnership for Education (GPE) har bidragit till att barn i de länder som får stöd slutför utbildningen i dubbelt så hög grad som i länder som inte får stöd. Stöd till Etiopiska handelskammaren har ökat kunskapen om utveckling av den privata sektorn. 8300 kvinnor har genom självhjälpsgrupper och tillgång till program för mikrofinansiering startat egna företag som lett till ökad självförsörjning. Olika stöd har bidragit till en förbättrad kapacitet i den finansiella sektorn att möta behoven hos fattiga människor och hos mikro, små och medelstora företag. Genom stöd till Financial Sector Deepening Trust har 508 000 kvinnor och ungdomar fått tillgång till finansiella tjänster, bl.a. genom innovativt användande av mobila ICT-verktyg. Stöd till vägar har resulterat i att 198 av totalt väg har reparerats, vilket lett till att priserna på varor sjunkit på landsbygden och befolkningen ökat sin försäljning av egna produkter utanför de egna hembyarna. Stöd till landsbygdsvägnätet har bidragit till ökade förutsättningar för marknadsekonomins utveckling. elektricitet har ökat från 2004 till 2012. Stöd till zambiska lantbruksorganisationen har bidragit till att 4 000 personer inom det småskaliga jordbruket har fått tillgång till krediter och därmed kunnat öka sin produktion och produktivitet. Det totala svenska bidraget till EU:s bistånd 2012 var . Den svenska andelen av EU:s totala bistånd är (eller ) av de finansiella instrument som finns inom ramen för den reguljära EU-budgeten. Det gäller främst Instrumentet för utvecklingssamarbete (DCI), Grannskapsinstrumentet och partnerskapsinstrumentet (ENPI), Instrumentet för medlemskapsstöd (IPA), Stabilitetsinstrumentet (IfS), Instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDHR) och Humanitärt stöd (HUM). (2,74 Europeiska utvecklingsfonden (). Kommissionen bedömer i sin årsrapport att goda resultat uppnåtts i förhållande till åtaganden och mål. Dock redogörs för eftersläpning när det gäller utbetalningar av budgetstöd, vilket beror på att vissa villkor för utbetalningar inte uppfyllts. Kommissionen redogör i sin årsrapport för ett antal externa utvärderingar, i vilka merparten av de pågående projekten i söder om bedöms vara positiva ur resultatsynpunkt. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 använder ett system för uppföljning av projekt och program Results Oriented Monitoring (). Enligt årsrapporten har av pågående nationella program mycket bra resultat i genomförandet, har godkänt, har genomförts med problem och 8 procent har inte uppnått resultat. Siffran är jämfört med . I tabell 2.8 nedan presenteras exempel på resultat av EU:s bistånd som har bidragit till. Resultaten är endast exempel och därmed inte heltäckande för EU:s verksamhet inom de angivna tematiska områdena. Tabell 2.8 Exempel på resultat från EU-biståndet som har bidragit till Kvinnors och barns hälsa EU:s budgetstöd till bl.a. hälsosektorn i har efter halva löptiden bidragit till att statens eget bidrag till hälsosektorn ökat från . Förlossningar med stöd av utbildad personal har ökat från och andelen av befolkningen som vaccineras mot mässling har ökat från . EU:s stöd i har bidragit till att människors tillgång till primärhälsovård ökat från 2010 i provinser som får EU-stöd. Stödet har också bidragit till att barnadödligheten minskat avsevärt i de provinser där EU ger stöd. Demokrati och mänskliga rättigheter Stöd till har bidragit till minskad kvinnlig omskärelse/könsstympning. I , , , , och har man med hjälp av respekterade lokala ledare genomfört utbildningar för att förändra sociala normer och attityder. Stöd till har bidragit till att stärka parlamentarikernas förmåga att utföra sitt uppdrag, liksom parlamentets administration, vilket hjälpt parlamentet att genomföra grundlagsförändringar. Vidare har stödet bidragit till att stärka parlamentet som en central demokratisk institution i ett land med svag demokratisk tradition. En viktig händelse var att EU och medlemsstaterna enades kring den s.k. Agendan för förändring (Agenda for Change). Agendan har två huvudinslag, ökat fokus på mänskliga rättigheter, demokrati och god samhällsstyrning och hållbar tillväxt för mänsklig utveckling. En central punkt i den nya agendan är en förbättrad givarsamordning, särskilt mellan EU:s medlemsstater, i syfte att öka biståndets effektivitet. Detta görs bl.a. genom EU- gemensam programmering, som mycket aktiv har stött. Vidare är EU:s ambition att det bilaterala biståndet koncentreras till de fattigaste länderna med störst behov, framförallt länder som är eller har varit drabbade av konflikt och våld. antogs även rådsslutsatser om EU:s budgetstöd. De nya principerna betonar att stödet ska bygga på samarbetsländernas ägarskap och utformas som ett resultatbaserat kontrakt mellan EU och respektive partnerland. Utbetalningar av budgetstöd ska tydligare knytas till samarbetslandets respekt för mänskliga rättigheter och demokrati. Innehållet i Agenda for Change och den nya ansatsen för EU:s budgetstöd är tydliga resultat av påverkansarbete av EU:s utvecklingspolitik. Ansatsen ligger väl i linje med svenska prioriteringar. Regeringen verkar för ökat fokus på resultat, transparens och effektivitet inom EU-biståndet. I rådslutsatserna om årsrapporten efterfrågar regeringen och övriga medlemsstater i nästa årsrapport en tydlig rapportering kring genomförandet av den reviderade biståndspolitiken och budgetstödet, särskilt med fokus på hur EU bidrar till fattigdomsminskning och till samarbetsländernas vilja och förmåga att driva en rättighetsbaserad politik. När det gäller verkar för en mer omfattande resultatredovisning som även omfattar lärdomar som dragits av fondens bidrag till fattigdomsminskning. Resultatet av det multilaterala biståndet Multilateralt bistånd är det stöd som kanaliseras genom kärnstöd till multilaterala organisationer som FN, , regionala utvecklingsbanker och utvecklingsfonder. Med kärnstöd avses det obundna, och oftast icke-öronmärkta, stöd direkt till organisationens centrala budget som bereds av , såsom basbudgetstöd, årligt basbidrag, bidrag som lämnas efter påfyllnadsförhandlingar, uttaxerat bidrag/medlemsavgift samt ägarkapital. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 räknas även det statliga garantikapital som utställs till de multilaterala utvecklingsbankerna. Det är sedan organisationernas styrelser, i vilka har inflytande och ledning, som beslutar hur medlen ska användas. multilaterala bistånd utgör av totala bistånd. Det multilaterala biståndet uppgick till ca . Diagram 2.3 visar utbetalade stöd till multilaterala organisationer 2012. Av staplarna framgår även det stöd som kanaliseras via Sida, s.k. multi-bi stöd. De multilaterala organisationer som fick mest svenskt kärnstöd 2012 var Världsbanksgruppens Internationella utvecklingsfond (), Globala fonden mot aids, tuberkulos och malaria (GFATM) och Afrikanska (AfDB). är en betydande givare till de multilaterala organen. procentuella andel av organisationernas totala kärnstöd 2012 framgår av tabell 2.9. Diagram 2.3 utbetalade stöd till multilaterala organisationer 2012 Stapeln övrigt multilateralt inkluderar det humanitära stöd som kanaliseras via multilaterala organisationer (redovisas mer utförligt i diagram 4 humanitära stöd utbetalat ). Därutöver ingår bl.a. mindre stöd till andra FN-organ samt stöd till klimatfonder. Organisationernas resultat redovisas i årsrapporter, landspecifika och tematiska rapporter samt i interna och externa utvärderingar och revisioner. Regeringen utövar sin styrning gentemot organisationerna genom det formella styrelsearbetet, bilaterala och givargemensamma konsultationer, löpande dialog samt påfyllnadsförhandlingar. Resultatuppföljningen sker baserat på organisationernas egna resultatramverk och inom ramen för styrelsearbetet. eftersträvar tydligare redovisning av vilka resultat som organisationerna uppnår i fält. I tabell 2.9 redovisas exempel på resultat från det multilaterala biståndet som har bidragit till genom kärnstöd. Som framgår har det svenska stödet bidragit till att skapa förutsättningar för fattiga människor att förbättra sina levnadsvillkor på landnivå inom de tematiska områdena kvinnors och barns hälsa, demokrati och mänskliga rättigheter, miljö och klimat, utbildning, tillväxt och jämställdhet. Resultaten är på intet sätt heltäckande och tabellen reflekterar endast en bråkdel av organisationernas uppnådda resultat. Det humanitära stödet redovisas separat i avsnittet Humanitärt bistånd. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 7 Tabell 2.9 Exempel på resultat från det multilaterala biståndet som har bidragit till % av totalt kärnstöd Kvinnors och barns hälsa GAVI har bidragit till minskad barnadödlighet genom ökad användning av befintliga vaccin och genom att främja utveckling av och tillgång till nya vaccin. Totalt beräknas att GAVI finansierat vaccinering av 46,5 miljoner barn. har förhindrat drygt en halv miljon framtida dödsfall. har bidragit till att 6300 hälsokliniker i 52 länder förbättrat förlossningsvården. 100 miljoner barn vaccinerades mot mässling och 55 miljoner barn fick behandlade myggnät som skyddar dem mot 25 000 hälsokliniker har förbättrat sina rutiner för att förhindra smitta av hiv från mor till barn. Globala fonden har bidragit till att 4,2 miljoner människor fått tillgång till bromsmediciner mot aids, 440 000 hiv- positiva kvinnor har erhållit behandling mot mödra-barnsmitta och 1,1 miljoner människor har diagnosticerats och to Fight AIDS, erhållit behandling mot tuberkulos. Globala fonden har även bidragit till att 75 miljoner myggnät distribuerats och 47 miljoner behandlingar av malaria har genomförts . har ökat sina insatser för mödrahälsa, och har exempelvis genom ett omfattande program i bidragit till att antalet kvinnor som får tillgång till vård före barnafödseln har ökat till 50 miljoner globalt under budgetåret 20121.128 miljoner barn har vaccinerats med rekommenderade doser. UNFPA har stärkt och utökat barnmorskeutbildningar i 30 länder och kapaciteten för akut förlossnings- och neonatalvård på lokal nivå i 32 länder. UNFPA har också bidragit till att 95 länder har designat, implementerat och utvärderat sexualundervisningsprogram samt att lika många länder har stärkt sin kapacitet för att nå ut med sexuell och reproduktiv hälsoinformation till unga människor. WHO har sammanställt en lista över livräddande läkemedel och produkter samt förslag på åtgärder för att säkerställa tillgång till dessa överallt, vilket förväntas bidra till att förhindra sex miljoner dödsfall . Demokrati och mänskliga rättigheter UNDP har bidragit till genomförande av reformer av den offentliga sektorn i 95 länder och stärkt kapaciteten i mer än