prop · H1031d27 · 2013-09-18 00:00:00 — De möjligheter som globaliseringen medför ska tas tillvara för att stärka svensk ekonomi och handel och därmed välstånd. Svensk handel och investeringar kan även stimulera tillväxt som kan bidra till att fattiga människor och länder lyfts ur ekonomiskt utanförskap. Oron och osäkerheten på de internationella marknaderna leder till att det blir svårare för svensk industri att få avsättning för produkter och tjänster. Det är därför särskilt viktigt att vidta åtgärder för att värna frihandel. Svaga statsfinanser hos ett antal EU-länder kommer att fortsätta att påverka köpkraften inom EU. Detta är särskilt allvarligt med hänsyn till att EU- området står för av vår handel. Regeringen arbetar därför dels för att stärka tillväxten inom EU, dels för att skapa förutsättningar för att stödja svenskt näringslivs diversifiering till andra marknader. Små och medelstora företag ska liksom tidigare stödjas i sin internationalisering. Ökat fokus läggs på tillväxtmarknaderna. har utarbetat ett program för handel och främjande för att stödja handelsministerns vision att den svenska exporten ska fördubblas. starkt av utvecklingen i omvärlden och den fortsatta marknadsoron, vilket gör att utvecklingen av handeln i världen är svår att bedöma. Ett viktigt element i exportvisionen är att stärka samverkan mellan de offentliga aktörer som på olika sätt kan stödja svenska företag i deras internationalisering. De regionala exportrådgivarna är en prioriterad insats och har en viktig roll när det gäller att stärka små och medelstora företags internationalisering. Handels- och investeringsfrämjandet bidrar till att stärka svensk handel och ekonomi genom att främja svenska små och medelstora företags export och internationalisering samt svenska företags affärer på viktiga marknader. Det sker också genom att attrahera utländska direktinvesteringar. Arbetet med att stärka bilden av i utlandet underlättas genom en gemensam strategi för arbetet med Sverigebilden som utarbetas inom ramen för i utlandet (NSU). För att de offentliga insatserna inom handels- och investeringsfrämjandet ska nå så många företag som möjligt, och ha förutsättningar att uppnå största möjliga effekt, är fortsatt och ökad samverkan central, inklusive mellan statliga, regionala och lokala främjandeaktörer. Genom förstärkt samordning kan konkreta nya förslag om insatser och samverkansmöjligheter identifieras och luckor och överlappningar motverkas. Samarbetet mellan departement, myndigheter, organisationer samt regionala och lokala aktörer som arbetar med företags- och näringslivsutveckling samt främjande ska fortsätta att vidareutvecklas. Regeringen fäster stor vikt vid ett internationellt affärsfrämjande som skapar förutsättningar för marknads- och företagsutveckling. Globaliseringen och den allt starkare internationella konkurrensen ökar behovet av effektiva och långsiktiga insatser som motsvarar företagens efterfrågan. inledde den nya organisationen (Business ) sin verksamhet. Det är ett resultat av beslut med anledning av regeringens proposition Gemensam organisation för export- och investeringsfrämjande (prop. 2011/12:92, 2011/12:NU23, rskr. 2011/12:265). innebär att grunden till ett mer slagkraftigt och effektivt svenskt export- och investeringsfrämjande har lagts. Den nya organisationen innebär en anpassning till hur beslut fattas i företagen där exportsatsningar, investeringar och joint-ventures kan vara olika vägar till internationalisering. Investeringsfrämjande kan nu bedrivas i fler länder. Synergier mellan verksamheterna har skapats och förutsättningarna för ökad samverkan med lokala och regionala aktörer kan därmed utnyttjas. En stor potential för ökad export finns hos de små och medelstora företagen. Det är viktigt att fler av dessa företag tar steget till export samt att de företag som har börjat exportera kan expandera sin utlandsförsäljning. Det är angeläget att det finns ett brett urval av främjandeinsatser inom det statliga handelsfrämjandet som utgår från och möter företagens behov för att så många företag som möjligt ska kunna hitta sin väg till internationalisering och de bästa affärsmöjligheterna. ska inom ramen för sitt statliga uppdrag fortsätta att erbjuda goda förutsättningar för internationell affärsutveckling med exportservice, kompetensutveckling och kunskapsspridning om internationella marknader. Att vara tidigt ute på tillväxtmarknaderna är av särskilt intresse. Förstärkta insatser genomförs för små och medelstora företag på tillväxtmarknader och affärsområden där det finns outnyttjad potential. export- och investeringsråds (Business ) verksamhet med de regionala exportrådgivarna är en prioriterad uppgift, liksom för att ta tillvara den resurs som företagare med utländsk bakgrund eller utländsk kompetens innebär. För att tillvarata den kompetens företagare med utländsk bakgrund besitter genomför även mentorinsatser om import och export. I främjandearbetet är samverkan med andra offentliga aktörer, såsom exempelvis och (), viktigt. Där mervärde finns ska Business även samarbeta med privata aktörer med bransch- eller marknadskompetens. ska liksom och de svenska utlandsmyndigheterna fortsätta att aktivt arbeta med att hjälpa företag i alla delar av 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 landet och utomlands att hantera hinder i handeln. Företagsspecifik affärsutveckling med skräddarsydda lösningar ska erbjudas företagen på marknadsmässiga villkor. Den svenska handeln förändras över tiden. Ett effektivt handels- och investeringsfrämjande anpassar sig till dessa förändringar. Det är viktigt att identifiera var tillväxtsektorer, outnyttjad potential och tillväxtmarknader kan finnas. Regeringen har i olika sammanhang lyft fram bl.a. miljöteknik, hälso- och sjukvård, kreativa näringar, tjänsteområdet samt företagare med utländsk bakgrund och kompetens. Genom regeringens satsning på kommunikationsplattformarna SymbioCity och SymbioCare samordnas marknadsföringen i utlandet av svensk miljöteknik och svensk hälso- och sjukvård. Genom motsvarande initiativ inom jordbruks- och skogspolitiken med marknadsföringsplattformen Try Swedish och satsningen The – with values for the world samordnas internationell marknadsföring av livsmedel och matturism respektive skogssektorn. Den ökade utländska efterfrågan på samarbete med den svenska resursbasen bör ytterligare kunna konkretiseras och direkt matchas mot svenska företags utbud av kompetens och lösningar inom olika typer av infrastruktur, både vad rör enstaka delar och helhetslösningar. Det gäller även andra områden där har starka kluster, bl.a. it och telekommunikation, skogs- och gruvindustri samt andra svenska framgångsbranscher. har utformat en analysmodell som identifierar vilka marknader, som utifrån tillväxtpotential för svenska företag bör prioriteras inom de affärsområden där särskilda affärsmöjligheter föreligger. För att bredda exporten är det viktigt att ta vara på outnyttjad potential i framtidsbranscher som de kreativa näringarna, vilka också är starka bärare av Sverigebilden. Exporten av kreativa näringar främjas genom marknadsföringsplattformen SymbioCreate som har utvecklat. Främjandet av de kreativa näringarna samordnas ytterligare med hjälp av en främjarkalender för att underlätta och förstärka utlandsmyndigheternas arbete på detta område. Genom en överenskommelse mellan regeringspartierna och Socialdemokraterna görs –2014 en särskild satsning på riktade exportfrämjande åtgärder genom 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Satsningen inriktas på att främja exporten i små och medelstora företag och att främja handeln med BRIC-länderna (, , och ) samt . Särskilt fokus läggs på viktiga framtidsbranscher. Insatserna innebär ett utökat erbjudande till små och medelstora företag med tonvikt på förbättrad kvalitet och omfattning avseende bl.a. regional exportrådgivning, affärsinriktade marknadsaktiviteter inom framtidsbranscher samt främjande- och marknadsaktiviteter med särskild inriktning på tillväxtländer samt en vidareutveckling av . Med anledning av en allt hårdare internationell konkurrens i kombination med ekonomisk stagnation på traditionella svenska exportmarknader behöver företagen ett offensivt affärsnära stöd på snabbväxande, ofta svårbearbetade, marknader i , , , , och där behovet av politisk inramning är större än på traditionella svenska exportmarknader. Efter verksamhetsomställningen fokuserar på exportfrämjande insatser i länder utanför med hög tillväxt och inom sektorer där inköpsbesluten ofta fattas av myndigheter eller offentliga bolag. Finansieringsbilden är ofta en kombination av multilaterala utvecklingsorganisationer, utvecklings- och investeringsbanker, bilateralt utvecklingsstöd och egna medel. Upphandlingsprocesserna från projektering till köp är ofta långa vilket ställer särskilda krav på hur exportfrämjande insatser måste utformas. strategiskt riktade insatser är additionella och förstärker export- och investeringsråds och utrikesrepresentationens exportfrämjande verksamhet i fält. Genom att maximera träffsäkerheten i matchningen mellan företag och potentiell kund ökar förutsättningar för precision i exportfrämjandet. Regeringens satsning på miljö- och energitekniksamarbete, med särskilt fokus på , och , fortsätter genom internationella miljötekniksamordning (IMT) tillsammans med ambassaderna i de tre länderna och övriga berörda myndigheter och Insatserna är ett led i regeringens miljöteknikstrategi 2011–2014 för utveckling och export av miljöteknik, med finansiering från verksamhetsområdet inom utgiftsområdet. genomför särskilda projekt inom ramen för strategin. Utländska direktinvesteringar är viktiga för svensk ekonomi. De skapar nya affärsmöjligheter, öppnar nya marknader, tillför ny kompetens och ökar utbytet av teknik och tekniskt kunnande, vilket leder till ekonomisk tillväxt. Utländska företagsinvesteringar i bidrar också till den svenska exporten. Internationella företagssamarbeten blir en allt viktigare kanal för svensk export. Investeringar och samarbeten är en viktig och ofta avgörande fas som föregår export. Kompetensdrivna investeringar får en stor påverkan på handelsbalansen. Denna typ av utländska investeringar står i fokus inom investeringsfrämjandet, som bedrivs inom . Investeringsfrämjande är ett viktigt instrument inom tillväxtpolitiken, och det offentliga åtagandet inom investeringsfrämjandet får inte urholkas. Målet är att attraktiva investeringar kommer hela landet till del. Utländska intressenter ska ges kvalificerad information om investeringsmöjligheter i med syfte att underlätta valet av investering. Investeringsfrämjandet bygger på ett nära samspel mellan nationella, regionala och lokala aktörer. Genom den nya organisationen sprids det aktiva investeringsfrämjandet nu till vissa nya marknader, inte minst i . Svenska ambassader och konsulat ska aktivt medverka till ett effektivt exportfrämjande, att skapa goda förutsättningar för svenskt näringsliv i utlandet samt att marknadsföra som investeringsland. Arbetet ska bedrivas i samverkan med andra aktörer och i enlighet med mål och inriktning för det samlade Sverigefrämjandet i syfte att främja svenska ekonomiska intressen och bilden av i utlandet. har ett starkare varumärke i internationella affärskretsar tack vare det ansvarsfulla sätt på vilket vi skött vår ekonomi. världens intresse för våra lösningar även på andra områden. Det är viktigt med ett smidigt samspel mellan ambassader och generalkonsulat och Business , med respekt för delvis olika roller och förutsättningar. En främjandeplan för varje land och den s.k. främjarkalendern för de kreativa näringarna är konkreta verktyg för utlandsmyndigheternas arbete. Inför den nya treåriga främjandeplanen –2017 ska myndigheterna sätta uppföljningsbara mål för sitt främjande. presenterade en granskningsrapport om statens främjandeinsatser för export, På väg ut i världen – statens främjandeinsatser för export (RiR 2013:10). Granskningens slutsatser och rekommendationer ligger huvudsakligen i linje med pågående utvecklingsarbete. Regeringen återkommer med en skrivelse som behandlar rapporten. Exportgarantier och kreditgivning ger företag möjlighet till internationell expansion, inte minst under prövande tider men även på nya marknader med hög tillväxt och hård konkurrens. Ett väl fungerande exportkreditsystem är avgörande för svensk utrikeshandel. Finansiering i olika former är för såväl stora som mindre företag en faktor som påverkar möjligheterna att handla med andra marknader. Det är centralt för exportföretagen att få finansiering eller riskavtäckning för att inte få sämre förutsättningar än sina konkurrenter och de facto gå miste om affärer eller få minskad konkurrenskraft internationellt. Arbetet med att anpassa exportfinansieringen till kundernas behov ska fortsätta. Regeringen anser att är det viktigt att kunskapen om exportfinansiering hos företagen ökar och att aktörerna utvecklar erbjudandet till företagen, vilket också inkluderar de medelstora och små företagen. verksamhet bedrivs med målet att den totalt sett ska vara självbärande . Myndigheten tar ut som ska täcka såväl risk som kostnader för administration och erforderliga investeringar. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Svenska exportföretag söker efter och gör affärer på hela världsmarknaden. En av EKN:s viktigaste uppgifter är att fortlöpande göra analyser av affärsklimatet på dessa marknader. EKN ska medverka till att exportaffärer görs möjliga även där förhållandena är svårbedömda och att med garantier som verktyg underlätta att affärer blir av. ska följa de regler som har fastställts inom beträffande antikorruption och miljö/sociala frågor samt följa de riktlinjer om hållbar långivning som har fastställts gemensamt inom . En bibehållen ram för exportkreditgarantier är viktig för EKN:s möjligheter att möta exportföretagens efterfrågan på garanti mot bakgrund av den internationella marknadsoron. Per uppgick riskreserveringarna för förväntade förluster totalt till och myndighetskapitalet till . Likvida medel uppgick per till , vilket tillsammans med , återvinningar och finansiella intäkter framgent bedöms utgöra en tillräcklig täckning för skadeutbetalningar. Om skadeutbetalningar mot förmodan skulle överstiga likvida medel måste EKN utnyttja sin låneram hos mot ränta. Sannolikheten att ett sådant upplåningsbehov skulle uppstå bedöms som liten. Den låneram och den kreditgarantiram för Aktiebolaget () som beviljades enligt propositionen Åtgärder för förstärkt exportfinansiering (prop. 2008/09:86) och i budgetpropositionerna , 2011, 2012 och 2013(prop. 2009/10:1, prop. 2010/11:1, prop. 2011/12:1 och prop. 2012/13:1), har inte behövt användas, men de har en stor betydelse för SEK:s möjligheter att kunna ställa ut långfristiga lån. Detta innebär i sin tur att svenska exportföretag kan konkurrera i fler exportaffärer. Eftersom den ekonomiska och finansiella situationen har stabiliserats sedan finanskrisen föreslår regeringen att den nuvarande låneramen sänks till för systemet med statsstödda exportkrediter. Ramarna ger ingen belastning på statsbudgeten, men om de skulle utnyttjas ökar statens lånebehov. På grund av oron och osäkerheten på finans- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 marknaderna har SEK en ännu mer central roll som långivare till den svenska exportnäringen. Efterfrågan på exportkrediter är fortsatt hög och SEK behöver även 2014 ha möjlighet att erbjuda exportfinansiering på de löptider som svensk exportindustri efterfrågar. De kreditfaciliteter som beviljats enligt propositionen Åtgärder för förstärkt exportfinansiering (prop. 2008/09:86) bör finnas kvar med tanke på det internationella finansiella läget. Främjande av utrikeshandeln innefattar även import, som är viktig för att skapa välstånd och sysselsättning. När svenska företag får bra insatsvaror till konkurrenskraftiga priser ökar deras konkurrenskraft. konsumenter är beroende av en effektiv import som bidrar till ökat utbud, sund konkurrens och lägre priser. En viktig del av importfrämjandet är att vidareutveckla EU:s inre marknad. Handeln spelar även en viktig roll för utvecklingsländerna. För utvecklingen i låg- och medelinkomstländer spelar ömsesidig ekonomisk integration en allt viktigare roll. Genom att öppna marknader för import av produkter som utvecklingsländerna kan producera ökar deras möjligheter till utveckling. Open Trade vid finansieras över biståndsbudgeten och är en viktig resurs för att underlätta import från utvecklingsländerna. Regeringen fortsätter arbetet med att förbättra förutsättningarna för att tillvarata näringslivets erfarenheter och kompetens i genomförandet av politiken för global utveckling. Med utgångspunkt i principen om obundet bistånd kan det svenska näringslivet bidra till en rättvis och hållbar global utveckling på flera sätt, bl.a. genom handel och investeringar som främjar ekonomisk tillväxt genom ökad sysselsättning, teknik och kunskapsutveckling, ökade skatteintäkter samt främjande av ansvarsfullt företagande. En tydlig dialog med näringslivet och ett bättre tillvaratagande av näringslivets erfarenheter och kompetens bidrar till att på ett bättre och mer samlat vis kan bidra till utvecklingen i fattigare länder. finns särskilda råd för näringsliv och utveckling vid utlandsmyndigheter i flertalet av de länder där också bedriver bistånd. Handels- och investeringsfrämjandet ska präglas av hög etisk standard och ske utifrån principer om hållbart företagande (CSR). Regeringen har givit svenska myndigheter som bedriver exportfrämjande i uppdrag att arbeta utifrån internationella principer om ansvarsfullt företagande, såsom riktlinjer för multinationella företag, FN:s Global Compact och FN:s vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter. Dessa är internationellt accepterade riktlinjer som stöds av flera regeringar och som även står bakom. CSR ska vara företagsägt och företagsdrivet, men svenskt exportfrämjande ska stödja och uppmuntra ansvarsfullt förtagande. EU:s inre marknad utgör kärnan i det europeiska samarbetet och har varit en viktig drivkraft för den ekonomiska tillväxten i . Genom etablerandet av den inre marknaden har principen om fri rörlighet för varor tjänster, personer och kapital medfört unika möjligheter för företag att handla och investera och för medborgarna att arbeta, studera och resa i och få tillgång till produkter från andra medlemsstater. Den inre marknaden står också som förebild för en lång rad grupperingar av länder världen över – från till – som vill avskaffa handelshinder och öppna regionala marknader. Åtta av tio av största exportländer finns på EU:s inre marknad och exportvärdet till dessa länder uppgick till , av den totala svenska exporten. Den inre marknaden och dess 500 miljoner konsumenter och 23 miljoner företag är därmed en förutsättning för välfärd och sysselsättning. I ljuset av den ekonomiska kris som drabbat är det av största vikt att värna EU:s inre marknad. Det fördjupade samarbetet inom euroområdet i frågor som även direkt påverkar den inre marknaden kan medföra hinder för den fria rörligheten. är en viktig drivkraft för strukturreformer på nationell nivå, vilket understryks av återkommande slutsatser vid Europeiska rådets möten och av EU- kommissionens landspecifika rekommendatio- Kommissionen rekommenderar i flera fall enskilda länder att genomföra reformer som har sin grund i inre marknadens regelverk. Mot denna bakgrund förutses fyra områden särskilt betydelsefulla , nämligen: –Utvecklingen av tjänsteområdet –Skapandet av en digital inre marknad –Korrekt genomförande och tillämpning av lagstiftning. bör också förhandlingar av de tolv nyckelåtgärderna i den andra inremarknadsakten (SMA 2) slutföras. Inremarknadsakterna syftar till att stimulera tillväxten på och förtroendet för den inre marknaden. Enligt en utredning som gjort om möjliga effekter av det s.k. tjänstedirektivet skulle tjänstehandeln kunna öka med två tredjedelar om tre av de undersökta regleringstyperna som tjänstedirektivet syftar till att undanröja togs bort helt. Regeringen har därför för avsikt att fortsätta driva på arbetet med att förverkliga en inre marknad för tjänstehandel genom en hög aktivitet inom ramen för den granskningsprocess på EU-nivå som avslutas . Vikten av politiskt ägarskap och ansvarstagande för att efterleva tjänstedirektivets bestämmelser bör naturligtvis understrykas. Regeringen avser också, i ljuset av utveckling av nya marknader och ny teknik, bidra till en anpassning av regelverken inom EU för att uppmuntra nya affärsmodeller och skapa bättre förutsättningar för svenska spjutspetsföretag att etablera sig på den europeiska marknaden. I takt med att nya marknader och teknik utvecklas kommer nya behov att uppstå. Ett exempel är den digitala ekonomin, där den inre marknadens instrument, bl.a. standardisering, är viktiga för att åstadkomma en god utveckling inom nya områden. E- handel utgör en viktig del av den inre marknaden. står det klart att regelverken kan behöva utvecklas för att ytterligare underlätta gränsöverskridande e-handel. Den stora outnyttjade potential som gränsöverskridande e- handel erbjuder bör utnyttjas. I samma anda avser regeringen fortsatt bidra till den översyn av regelverket för varor som EU- kommissionen har lanserat. Handeln med industrivaror utgör av handeln inom 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 Varuområdet är reglerat , men har ett antal initiativ tagits för att förbättra och förenkla ramverket. Det är det s.k. varupaketet 2008, efterföljande förhandlingar om anpassning av rättsakter till detsamma samt den pågående förhandlingen om ny förordning om marknadskontroll, vilken är en del av paketet om produktsäkerhet. Översynen syftar bland annat till att dra regulatoriska slutsatser kring sambanden mellan varu- och tjänsteproduktion, globala värdekedjor, den digitala ekonomin och innovativa produkter. Översynen ska också förenkla för företag och marknadskontrollerande myndigheter. Initiativet bedöms vara av stort intresse för en effektivare inre marknad. Ett svenskt svar lämnades i kommissionens offentliga samråd. En konferens arrangeras för diskussion om kommissionens förslag och som förberedelse för svenska synpunkter inför behandlingen i . En viktig del av översynen gäller den fria varurörligheten på det icke harmoniserade området. Den rapport om EG-förordning 764/2008 som kommissionen presenterade ger inte en tydlig bild av att principen om ömsesidigt erkännande fungerar fullt ut i praktiken. Även direktivet 98/34/EG och dess informationsprocedur för förslag till tekniska föreskrifter är ett grundläggande instrument för att undvika handelshinder. Ett kontinuerligt arbete pågår både från sida och i för att förbättra hanteringen av ömsesidigt erkännande och av 98/34-direktivet och möjligheterna att följa andra medlemsländers regelgivning. Via den stående kommittén för direktivet behandlas fortgående uttolkningsfrågor om anmälningsplikten, frågor som är av vikt för förvaltningen. Regeringen bedömer att insatser för att stärka genomförande och tillämpning av det EU- gemensamma regelverket är centrala för att öka tillväxt och konkurrenskraft i unionen i sin helhet. slog i sina slutsatser fast att en mer ambitiös tillämpning av tjänstedirektivet skulle kunna öka EU:s BNP med . Regeringen avser således också fortsatt påtala vikten av medlemsstaternas ansvar för korrekt tillämpning av den inre marknadens regelverk. har därför allt intresse av att tillämpningen fungerar väl också i . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 24 har till uppgift att administrera flera av instrumenten på den inre marknaden som syftar till att stärka tillämpningen av regelverket. Det gäller dels de anmälningsprocedurer för förslag till regler om varor och tjänster som syftar till att förebygga att handelshinder uppkommer, dels att vara kontaktpunkt för vissa funktioner avseende varor och tjänster, inklusive Solvit. Till det svenska vid kan företag och privatpersoner vända sig då de upplever att en myndighet tillämpat det EU- rättsliga regelverket felaktigt.