prop · H00380 · 2013-03-15 00:00:00 — för fartyg och flyg också från Republiken , vilket är ett krav enligt det s.k. Ankaraprotokollet. ställer som motkrav att EU genomför den s.k. direkthandelsförordningen som skulle möjliggöra handel mellan EU och norra . Frysningen av åtta förhandlingskapitel, i enlighet med EU:s beslut , är en direkt följd av denna låsning. lösning av Cypernfrågan skulle påverka EU-närmande positivt. har gett starkt stöd till den pågående officiella förhandlings- processen som inleddes mellan de turk- och grek- cypriotiska parterna för att lösa Cypernfrågan. 7.5 (fYROM) Kommissionen upprepade rekommenda- tionen att anslutningsförhandlingar bör inledas med . Landet fortsatte att uppfylla de politiska kriterierna, även om förbättringar krävs när det gäller bl.a. yttrandefriheten, rättsstaten, fundamentala rättigheter samt reformer av offentlig förvaltning, vallag samt marknadsekonomins Skr. 2012/13:80 funktion. I väntan på en förhandlingsstart genomförs en s.k. högnivådialog mellan och kommissionen om dessa reformområden. Utöver det är goda grannrelationer av vikt för det vidare EU-närmandet. underlättade kommissionen kontakterna mellan och med målet att nå enighet inom EU för ett inledande av anslutningsförhandlingar med . fortsätter att förespråka en makedonisk förhandlingsstart och att parterna i namnfrågan tar sitt ansvar för att finna en ömsesidigt acceptabel lös- ning. Allmänna rådet beslutade att ge i uppdrag åt kommissionen att presentera en rapport om fortsatta reformframsteg, främjandet av goda grannlandsrelationer samt ansträng- ningar för att nå en lösning i namnfrågan med . Detta med sikte på att öppna anslutningsförhandlingar med . Förutsatt att resultaten är positiva ska kommissionen därefter bl.a. utarbeta ett ram- verk för anslutningsförhandlingar med inför ett beslut om förhandlingsstart. Vid gavs kommissionen i uppdrag att utarbeta en lägesrapport om tillämpning av reformer inom rättsområdet, med särskilt fokus på organiserad brottslig- het och korruption. Rapporten skulle ligga till grund för eventuellt beslut om start av medlemskapsförhandlingar vid . presenterades kommissionens rapport som beskrev hur Monte- negro hade uppnått vissa framsteg i form av antagande av ny lagstiftning och förstärkning av vissa administrativa funktioner, men tydliggjorde att reformarbete återstod, särskilt i kampen mot korruption och organiserad brottslighet. Kommissionen rekommenderade att fatta beslut om förhandlingsstart, framför allt mot bakgrund av att den nya ansatsen skulle tillämpas i förhandlingarna. Den nya ansatsen är en ny förhandlingsmetodik som ökar granskningen av rättsstatsfrågorna genom att kapitel 23 (rättsväsende och fundamentala rättigheter) och 24 (rättvisa, frihet och säkerhet) öppnas tidigt och hålls öppna under hela förhandlingsprocessen. Grundtanken är att ge så mycket tid som möjligt åt landet att genomföra reformer inom området. beslutade att inleda förhandlingar med . Inför förhandlingsöppningen betonade särskilt vikten av att EU noggrant analyserar reformarbete inom rättsområdet, med fokus på organiserad brottslighet och korruption. verkade även för att en rapport om situationen gällande den organiserade brottsligheten i skulle tas fram av Europol. Rapporten presenterades och har bidragit positivt till kommissionens fortsatta analys av situationen i landet. Rapporten välkomnades av rådet . Vid regeringskonferensen kunde det första förhandlingskapitlet (kapitel 25 vetenskap och forskning) öppnas som regeringen i 2012/13:80 gavs i uppdrag att utforma åtgärdsplaner för reformarbetet kring de rättsliga förhandlingskapitlen 23 och 24. har framsteg skett i som lett till att kommissionen i årets utvidgningspaket rekommenderade att skulle beviljas kandidatlandsstatus, förutsatt att landet antog vissa administrativa och rättsliga reformer samt reformer för parlamentsprocedurer. Beträffande de tolv nyckelprioriteringarna för förhandlingsstart från översynsrap- porten 2010 konstaterar kommissionen att fyra har uppfyllts och att två är nära att uppfyllas. Sex prioriteringar kvarstår, med fokus på framför allt genomförande av val, stärkande av oberoende institutioner och kamp mot organiserad brottslighet och korruption. Rådet noterade kommissionens rekommendation och konstaterade att villkoren för kandidatlandsstatus inte hade uppfyllts av . Rådet inbjöd kommissionen att rapportera till rådet så snart framsteg skett. Sedan förhandlingsstarten med för ett EU-medlemskap har överläggningarna fortskridit med högt tempo och med goda resultat. En bidragande orsak till framstegen är att lagstiftning genom medlemskapet i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet och i många avseenden redan är harmoniserad med . Den positiva utvecklingen reflekteras även i kommissionens årliga utvidgningspaket. I kommissionens översynsrapport understryks bl.a. den ömsesidiga betydelsen för EU och av ett isländskt med- lemskap. Efter årets fyra anslutningskonferenser har förhandlingar kunnat öppnas för 27 kapitel, varav 11 har kunnat stängas. Inte minst regerings- konferensen var ett stort steg framåt med sex öppnade förhandlingskapitel och ett stängt. har spelat en aktiv roll för att driva den isländska förhandlingsprocessen framåt. beslutade att bevilja status som kandidatland. Beslutet grundades sig på att genomfört överens- kommelser gjorda inom ramen för den EU-understödda dialogen med Kosovo. hölls president-, parlaments- samt kommunalval i . Ny president och regering tillträdde . Valen samt den efterföljande regeringsbildningen ledde till att reformprocessen inklusive dialogen med Kosovo avstannade . tog dock den nya regeringen två viktiga beslut inom ramen för relationen med Kosovo, dels om hanteringen av gränsövergångarna mot Kosovo, dels om deltagande vid regionala möten. Besluten bidrog till att den EU-understödda dialogen kunde återupptas Skr. 2012/13:80 under ledning av den höga representanten Två ytterligare möten har därefter hållits. har gett starkt stöd till dialogen och har särskilt betonat att den bör ske parallellt med ländernas EU-närmanden. Med sikte på att kunna inleda serbiska medlemskapsförhandlingar uppdrog rådet åt kommissionen att presentera en rapport om framsteg i dialogen mellan och Kosovo. Förutsatt att resultaten är positiva ska kommissionen därefter bl.a. utarbeta ett ramverk för anslutningsförhandlingar med inför ett beslut om förhandlingsstart. Bosniens politiska situation präglas av interna motsättningar, vilket för- dröjer reformer som är nödvändiga för landets EU-närmande. Efter de allmänna valen bildades en regering på statsnivå först . I samband med att statsbudgeten antogs sprack dock regeringen igen. Detta, i kombination med valkampanjen inför lokalvalen , gjorde att EU-reformerna stagnerade på ett allvarligt sätt. Översynsrapporten för Bosnien, som presenterades av kommissionen , blev därför i regional jämförelse återigen svag och framhävde brister inom i princip alla områden. En viktig källa till kritik avser behovet av att anpassa författningen till kon- vention för mänskliga rättigheter (ECHR). Därtill uppmanar kommissionen Bosnien att påskynda förberedelser för inträde i EU inom områden som gräns- och exportkontroll samt certi- fiering av livsmedel. Vid rådet för utrikesfrågor bekräftades tidigare fastställd konditionalitet för ett ikraftträdande av det Stabilise- rings- och Associeringsavtal () mellan EU och Bosnien som skrevs . fortsätter att inom ramen för rådsarbetet vara enga- gerat för att föra Bosnien närmare EU. Dialogprocessen med , som inleddes för att bidra till nor- malisering mellan och Kosovo, avbröts i samband med de serbiska valen , men återupptogs med den nya serbiska rege- ringen . Kosovos EU-närmandeprocess har gjort framsteg . En dialog inleddes med kommissionen om viseringsfrihet och Kosovo har fått en vägkarta med nödvändiga reformer för viserings- frihet. Kommissionen presenterade i samband med årets utvidgnings- paket en förstudie om förutsättningarna för ett stabilitets- och associe- ringsavtal mellan EU och Kosovo. Kommissionen avser presentera ett förslag till förhandlingsmandat för ett sådant avtal så snart Kosovo upp- fyllt vissa villkor. Med sikte på att kunna inleda förhandlingar om ett uppdrog rådet för allmänna frågor åt kommissionen att presentera en rapport om framsteg 2012/13:80 beträffade de uppställda villkoren. Förutsatt att resultaten är positiva ska rådet därefter ta beslut om ett förhandlingsmandat för ett . godkändes genom omröstning i styrelsen för Europeiska () Kosovo som medlem i . Natos insatsstyrka KFOR och EU:s civila rättsstatsinsats i Kosovo (EULEX Kosovo) spelar en fortsatt viktig roll för stabilitet och utveckl- ing i landet, inte minst i norr. har fortsatt att spela en aktiv roll genom det omfattande bilaterala utvecklingssamarbetet och det svenska bidraget till KFOR samt EULEX Kosovo och annan internationell civil närvaro. infördes viseringsfrihet gentemot för medborgare från , och . Motsvarande skedde för och Bosnien. Viserings¬friheten omfattar resenärer som reser på biometriska pass för vistelse . För Kosovo inledde kommissionen en dialog om viseringsfrihet och presenterade , inom ramen för dialogen, en särskild vägkarta. En konsekvens av viseringsfriheten har varit en kraftig ökning i av antalet ogrundade asylansökningar från dessa länder. Föranlett bl.a. av detta har rådet fortsatt förhandlingar med om en ändring i viseringsförordningen som introducerar en suspenderingsmekanism för viseringsfriheten vid vissa krissituationer. har menat att en suspenderingsklausul behövs, som understryker att suspendering av ett lands viseringsfrihet som åtgärd vid en krissituation måste vara en absolut sista utväg. 7.13EU:s finansiella stöd till västra och EU:s förmedlemskapsstöd (IPA) inrättades 2007 och har till syfte att stödja utvidgningsländernas EU-närmandeprocesser genom riktade insat- ser inom bl.a. kapacitetsbyggande. Stödet genom IPA uppgår till totalt ca för perioden 20072013 och omfattar både kandi- datländer och potentiella kandidatländer. har arbetet framför allt inriktats på framtagandet av en ny förordning för förmedlemskapsstödet i EU:s budgetram för 20142020. Kommissionens målsättningar för det framtida förmedlemskapsstödet innefattar ett förstärkt samband mellan finansiellt stöd och uppsatta prioriteringar i utvidgningsstrategin, med särskilt fokus på socioekono- misk utveckling, ökad flexibilitet och förenklade procedurer samt ökat användande av programansatser som sektorstöd. Frågor om kärnsäkerhet och strålskydd regleras under Euratomför- draget. Detta fördrag har innehållsmässigt inte påverkats av Lissabon- fördraget. Som en reaktion på kärnkraftsolyckan i finns det en stärkt uppmärksamhet för kärnsäkerhet bland EU:s medlems- stater. Med anledning av kärnkraftsolyckan i i beslutade vid sitt möte att stresstester vid de euro- peiska kärnkraftverken ska genomföras. Uppdraget att planera och genomföra detta gavs åt rådgivande grupp bestående av myndighets- cheferna för de europeiska kärnsäkerhetsmyndigheterna (ENSREG) tillsammans med kommissionen. Ett särskilt spår genomfördes även för att hantera det nukleära säkerhetsskyddet, såsom exempelvis terrorist- angrepp. Syftet med stresstesterna var att genomföra analyser och bedömningar av säkerhetsmarginalerna för de över 140 kärnkraftsreak- torerna i vid extrema händelser som kan initiera en allvarlig olycka såsom jordbävning, översvämning eller extrema vädersituationer. En slutrapport sammanställdes av den rådgivande gruppen ENSREG till Europeiska rådets möte . Det har utmynnat i rekommendationer till åtgärder på flera plan både specifika nationella synpunkter och rekommendationer samt åtgärder på global nivå såsom på hand- lingsplan för kärnsäkerhet och på kärnsäkerhetskonventionen. När det gäller det särskilda spåret för nukleärt säkerhetsskydd skedde detta i en ad hoc-grupp i rådet. I ad hoc-gruppens rapport identifieras ett antal goda exempel på tillämpningar för säkerhetsskydd. Vidare ger även gruppen ett antal rekommendationer såsom bl.a. att de länder som ännu inte ratificerat den ändrade konventionen om fysiskt skydd av kärnämne och kärntekniska anläggningar, gör detta . Dessutom rekommenderades att medlemsstaterna bjuder in till granskning av säkerhetsskyddet, s.k. IPPAS-granskningar. genomförde en sådan granskning 2011. Direktiv om grundläggande strålskyddsnormer lade kommissionen fram ett förslag till en revidering av de grundläggande strålskyddsnormerna som syftar till att ge grundläggande krav för strålskydd av allmänheten, patienter och arbetstagare mot faror av joniserande strålning. Förslaget innebär också att ett antal andra strål- skyddsdirektiv slås samman så att alla strålskyddsfrågor samlas under ett direktiv, se även faktapromemoria 2011/12:FPM111. Förslaget omfattar verksamheter med strålkällor och situationer där individer utsätts för joniserande strålning i sådan omfattning som det inte kan bortses ifrån ur ett strålskyddsperspektiv. Direktivförslaget inne- håller allmänna bestämmelser om strålskyddsprinciper, krav på utbild- ning och information om strålskydd samt tillsynskontroll av verksam- heter. Specifik reglering i förslaget omfattar skydd av arbetstagare, patienter, allmänhet och miljö. Regeringen välkomnar i stort kommissionens förslag och den ökade harmonisering som förslaget inne- bär med internationella grundläggande säkerhetsnormer för strålskydd samt stöder omarbetning av de fem direktiven till ett enda direktiv. Förordning om transporter av radioaktivt material presenterade kommissionen ett förslag till förordning som syftar till att förenkla registrering av transportörer av radioaktivt material inom EU utan att sänka kraven på strålsäkerhet och hälsoskydd, se även faktapromemoria 2011/12:FPM21. Förslaget till förordning kompletterar det grundläggande strålskyddsdirektivet och ersätter medlemsstaternas nationella förfaranden för rapportering och tillstånd avseende transpor- törer genom ett gemensamt elektroniskt registreringssystem för transportörer av radioaktivt material. Genom registreringssystemet kan ansökningar granskas och godkännas och de behöriga myndigheterna ges en överblick över de transportörer som är verksamma i respektive land. 8.3Radioaktivt avfall och avvecklingsfrågor m.m. Kärnkraftavveckling i , och presenterade kommissionen ett förordningsförslag om unionsstöd för kärnkraftsavveckling i , och (se även faktapromemoria 2011/12:FPM107). Syftet med stödet är att bistå dessa medlemsstater med avvecklingen av kärnkraftsreaktorer som stängts i enlighet med de åtaganden som gjorts av respektive land i sina anslutningsfördrag. Avvecklingen ska ske i enlighet med kärnkraft- verkens respektive avvecklingsplaner och säkerställa att de kommer så långt att ett återställande inte blir möjligt som högsta säker- hetsnivå upprätthålls. 8.4Internationellt samarbete med tredjeland Kommissionen föreslog ett nytt instrument för internatio- nellt kärnsäkerhetssamarbete som i praktiken ska fungera som en för- längning av det instrument som antogs 2007. Detta instrument har på kärnsäkerhetsområdet ersatt det tidigare Tacis-programmet. Syftet med instrumentet är att höja säkerheten och förbättra strålskyddet vid kärn- tekniska anläggningar i tredjeländer. Detta ska göras genom stöd till tillsynsorgan, genom att förbättra säkerheten vid utformning, drift och underhåll av befintliga kärnenergianläggningar, förbättra säkerheten för transporter av använt kärnbränsle och radioaktivt avfall samt främja Skr. 2012/13:80 effektiva regelverk för skydd mot strålning. I det nya instrumentet före- slås att biståndet inte bara ska vara begränsat till forna utan nu även ska inkludera andra länder (se även faktapromemoria 2011/12:FPM81). 2012/13:80 DEL 3 EU:S FÖRBINDELSER MED 9 Utrikes- och säkerhetspolitik Målen med den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken är bl.a. att skydda unionens gemensamma värden och intressen, stärka unionens säkerhet och främja internationellt samarbete. EU är en syn- lig och alltmer efterfrågad aktör på den globala arenan. har EU utvecklat sitt engagemang för fred och säkerhet i med nya insatser runt , i och inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken. har fortsatt att bidra till utvecklingen av denna förmåga och har bidragit med perso- nal till samtliga insatser. 9.1Den gemensamma säkerhets- och försvars- politiken Insatser i kontinuerlig förändring EU:s militära och civila krishanteringsinsatser inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) är ett konkret uttryck för unionens vilja och förmåga att bidra till fred och säkerhet i konfliktområden. Sammanlagt 16 insatser bedrevs i , och . Politikområdet präglas av en stark aktivitet. Tre nya civila insatser inleddes och planering pågår för inrättande av en ny militär insats samt ytterligare en civil insats. En insats avslutades . har EU:s krishanteringsinsatser framför allt präglats av ett ökat fokus på . Ett helt nytt område för GSFP-insatser är . Som en del av EU:s övergripande Sahelstrategi inleddes en civil insats för att stärka förmågan hos säkerhetsstyrkor (EUCAP ). Syftet är att bistå i genomförandet av landets egen strategi för utveckling och säkerhet i , samt att främja en regional sam- verkan på säkerhetsområdet. Mot bakgrund av oroligheterna i norra har EU inlett planering för en militär insats för att stärka förmågan hos försvarsmakt att, i samarbete med enheter från den regionala samarbetsorganisationen , hantera säkerhetssitua- tionen i landet. Det pågående engagemanget runt utvecklades med en ny civil insats, EUCAP . Insatsen ska bidra till att utveckla kustbe- vakningsförmågan i , , , och i bl.a. för att motverka sjöröveri i området. (EU NAVFOR ) har fortsatt att skydda hjälpleveranser från FN:s livsmedelsprogram till och tillsammans med andra internatio- nella aktörer motverkat sjöröveri och bidragit till att hålla sjövägar öppna för handelstrafik. EU:s militära utbildningsinsats för somaliska säker- hetsstyrkor (EUTM ) har fortsatt i nära samarbete med främst Afrikanska unionen. De soldater som tidigare tränats ingår nu i den somaliska försvarsmakten. har också personal upp till kompa- nichef och framtida utbildare genomgått utbildning. I Sydsudan inleddes en civil insats för att stärka luftfartsskyddet vid flygplatsen i huvudstaden (EUAVSEC Sydsudan). Målsättningen är att bidra till att flygplatsen ska kunna fungera säkrare som knutpunkt till yttervärlden och därmed underlätta landets utveckling. Planering påbörjades för en civil insats i för att stärka landets förmåga att kontrollera sina gränser. De två insatserna i för polisreform (EUPOL DR ) och säkerhetssektorreform (EUSEC DR ) förlängdes med . På gick EU:s krishanteringsinsatser in i en ny, men fortsatt om- fattande, fas. Rättstatsinsatsen i Kosovo (EULEX Kosovo) är EU:s överlägset största och mest komplexa civila insats . Mot bakgrund av den kosovanska polisens framsteg kunde insatsens personalstyrka minskas avsevärt , och inriktas på att ytterligare engageras i den norra delen av landet där utmaningarna fortsatt varit stora. EU:s militära insats i Bosnien och (Operation ) lade ytterligare starkare fokus på att stödja reformerna inom säkerhets- sektorn. beslutades om en reducering av styrkan från ca 1 200 till ca 600 personer. EU:s polisinsats i Bosnien och (EUPM), som inleddes avslutades . Rättsstats- stödet ska fortsätta bl.a. genom kommissionens arbete och EU:s särskilda representant i landet. Den civila observatörsinsatsen i (EUMM ) bidrog fortsatt till stabilisering i landet genom sitt uppdrag att övervaka avtalet om eldupphör mellan och från konflikten . En mindre reducering av antalet internationell personal har gjorts men antalet observatörer uppgår fortsatt till minst 200 i enlighet med EU:s åtagande. Polisinsatsen i de palestinska områdena (EUPOL COPPS) fortsatte sitt arbete fokuserat på att bygga upp den palestinska civilpolisen till stöd för en tvåstatslösning. EU:s stödinsats för gränsövergången i Rafah (EUBAM Rafah) fortsatte att upprätthålla beredskap att med kort varsel återuppta sin verksamhet vid gränsövergången. Personalstyrkan minska- des ytterligare och huvudkontoret flyttades till EU-delegationen i . Verksamheten i , där man har ett fältkontor, kunde emellertid utökas. EU:s rättsstatsinsats i (EUJUST ) har fortsatt att stödja reformer i såväl polis- som rättsväsendet och att främja samarbetet mellan domstols-, polis- och kriminalvårdssektorn. Mandatet för insatsen sträcker sig till . Polisinsatsen i (EUPOL ) fortsatte sitt stöd för att bygga upp den afghanska civila polisen. beslutades att verksamheten skulle koncentreras till färre antal platser i landet, av vilka Mazar-e-Sharif, där engagemang är störst, var en. fick insatsen en svensk chef. Förbättrad förmåga att genomföra krishanteringsinsatser EU:s förmåga att bidra till internationell fred och säkerhet är beroende av effektiva strukturer och kapaciteter för att besluta, planera, bemanna och genomföra militära och civila insatser. Arbetet med att stärka dessa för- mågor har fortsatt . EU:s operationscentrum (Opcen) aktiverades . Operationscentret ska stödja samordningen av insatserna på , men inte leda dem. Svenska myndigheter bidrar med sekonderingar till centret. Ett arbete har inletts för att utvärdera och föreslå förbättringar i hur EU planerar och beslutar om insatser, de så kallade krishanteringsproce- durerna. Syftet är att anpassa regelverket till Lissabonfördraget, och ge möjlighet att agera snabbare, mer effektivt och mer samord- nat. Arbetet har fortsatt inom EU:s militära stab och berörda arbetsgrupper för att säkerställa EU:s tillgång till militära kapaciteter för internationell krishantering. Europeiska försvarsbyrån () har fortsatt att stödja medlems- staterna i frågor kring förmågeutveckling samt forsknings- och materiel- samarbeten. Fokus på arbetet har varit att utveckla det militära förmåge- samarbetet (samutnyttjande och gemensamt ägande av militära förmågor) som ett instrument för att långsiktigt och bättre kunna bibehålla den militära förmågebredden. En frivillig uppförandekod om att inlemma samarbete i de nationella planeringsprocesserna har antagits för det fort- satta arbetet. Som en av länderna bakom Gent-initiativet stöder utvecklingen. har också lämnat stöd till medlemsstaterna avseende kommissionens arbetsgrupp för försvarsindustri- och marknadsfrågor, samt i olika tekniska frågor och samarbeten. På den civila sidan har strävan fortsatt varit att förbättra och bredda medlemsstaternas arbete med att rekrytera, utbilda och sända ut civil personal i fält, liksom arbetet med att stärka utbildning inom jämställdhet och mänskliga rättigheter. Betydelsen av fungerande insatsstöd har fortsatt visat sig vara avgörande. är en ledande aktör inom detta område. EU har antagit en flerårig arbetsplan för civil kapacitetsut- veckling. Dessa framtida uppgifter inkluderar nya koncept för gräns- kontroll respektive tillvaratagande av lärdomar, förbättrad personalför- sörjning, starkare länk mellan GSFP och rådet för rättsliga och inrikes frågor, nationella strategier för civil krishantering samt ett EU-gemen- samt informationssystem för nationella kapaciteter (främst personal och utbildning). Utsikterna att sända ut nyckelpersonal, till exempel domare och åkla- gare, till insatserna förbättrades genom nya riktlinjer för så kallade besö- kande experter. De besökande experterna ska, när behov uppstår, kunna bistå insatserna med specifika utbildningar eller andra specifika tidsbegränsade uppdrag. I syfte att förstärka EU:s förmåga inom det civila krishanteringsom- Skr. 2012/13:80 rådet kommer EU att upprätta ett permanent lager för ny och redan an- Det permanenta lagret kommer att placeras i . gav EU:s stats- och regeringschefer kommissionen och den höga representanten i uppdrag att rapportera om initiativ och utveckla förslag om hur den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken kan stärkas och tillgängligheten till civila och militära förmågor säkerställas.