prop · H1031d20 · 2013-09-18 00:00:00 — Insatserna lyfter fram kulturarvsperspektivet i arbetet med till exempel regional tillväxt, landsbygdsutveckling och planering av bebyggelse och transporter. Arbetet utförs i samverkan med olika aktörer – offentliga, privata och ideella. Genom att visa på goda exempel har ökat kunskapen om kulturmiljöns betydelse. har haft ett antal större, resurskrävande ärenden . Flera ärenden har handlat om att lämna stöd till i uppfyllandet av villkor i regeringens tillåtlighetsbeslut enligt 17 kap. . har – 2011, tillsammans med , representerat i . har fortsatt att följa kommitténs arbete och representerade vid världsarvskommitténs möte då sju fördes upp på lista över världsarv. I finns därmed 15 världsarv. uppdrag i 2007–2011 har redovisats i en rapport3 till (). Den arkeologiska uppdragsverksamheten (UV) vid har genomfört flera omfattande undersökningar av stor betydelse för den arkeologiska kunskapsuppbyggnaden. Ett exempel är den undersökning som UV utför i samarbete med flera andra aktörer i , med anledning av en järnvägsutbyggnad. Det ekonomiska resultatet för UV blev totalt - . Den totala omsättningen uppgick till , vilket kan jämföras med under föregående år. har initierat ett arbete för att stärka ekonomin inom den arkeologiska uppdragsverksamheten så att kravet på full kostnadstäckning kan uppfyllas. 3 i 2007 – 2011 – Redovisning av regeringsuppdrag (2012), dnr Ku2012/1484. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 har ett samordningsuppdrag för vård- och konserveringsfrågor för byggnader, fornlämningar, föremål och annat kulturhistoriskt material. En del i arbetet är att skapa förutsättningar för informationsspridning och erfarenhetsutbyte. Genom att myndigheten tagit initiativ till Kulturvårdsforum har en digital mötesplats skapats för personer och organisationer inom kulturarvsområdet. verksamhet inom är lokaliserad i , i två fastigheter som är utrustade för att kunna hyra ut högklassiga föremålsarkiv till i första hand museer. Verksamheten har för andra året i följd uppnått full kostnadstäckning. förvaltar ca 70 kulturhistoriska platser, vilka till största delen består av mark och fornlämningsområden. I och bedriver omfattande publik verksamhet som bl.a. innefattar aktiviteter för barn och unga. Antalet besökare minskade något jämfört med föregående år. Tabell 10.2 Antal besökare och 2010–2012 För att kulturarvsinformationen ska vara så tillgänglig och användbar som möjligt, för både allmänheten och professionella användare, har flera e-tjänster. Förvaltningen av K-samsök innebär att information mer effektivt kan tillföras olika kunskapsprocesser och att många institutioner kan utnyttja och samverka kring gemensamma lösningar. arkiv- och bibliotekssamlingar omfattar publikationer, arkivhandlingar och cirka fem miljoner foton och bilder. Myndigheten har fortsatt arbetat aktivt med digitalisering av det analoga materialet. Många kontakter med användare sker digitalt genom bl.a. sökningar i bibliotekskatalogen. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 På den regionala nivån ansvarar länsstyrelserna för de statliga myndighetsuppgifterna inom kulturmiljöområdet. Även länsmuseerna har en viktig roll i det regionala kulturmiljöarbetet, bl.a. rörande uppbyggnad och förmedling av kunskap. Insatserna visar sammantaget att det finns en tydlig ambition inom länsstyrelserna att utveckla kulturmiljöarbetet för att möta utmaningarna i dagens samhälle. Länsstyrelserna har som kollektiv arbetat för att hitta nya effektiva samverkansformer. Flera länsstyrelser har gjort viktiga insatser för att främja införandet av kultursamverkansmodellen. Inom ramen för bidraget till kulturmiljövård har genom länsstyrelserna medverkat till finansiering av projekt inom följande områden: vård av byggnader, fornlämningar och landskap, information och tillgängliggörande, arkeologi samt kunskapsunderlag. har totalt utbetalat . Regeringen bedömer att bidraget är avgörande för möjligheterna att förvalta många av landets mest värdefulla kulturmiljöer. Bidragsgivningen skapar förutsättningar för goda livsmiljöer samt för regional utveckling och tillväxt. Insatserna har bidragit till att lyfta fram och tillgängliggöra många kulturmiljöer, ofta i samverkan med andra aktörer. Bidragsgivningen till förbättrade kunskapsunderlag har inneburit att kulturmiljön i högre utsträckning tas till vara i samhällsutvecklingen. har en ny fördelningsmodell introducerats för att möjliggöra en förenklad, mer förutsägbar och mer effektiv bidragsfördelning. bedömer att den nya modellen stödjer ett mer långsiktigt och strategiskt arbetssätt både centralt och regionalt. Som ett led i arbetet med fördelningsmodellen har länsstyrelserna tagit fram treårsplaner för perioden –2015. Regeringens projekt med historia pågick 2010–2012 och omfattande totalt . Syftet med projektet var att möjliggöra vårdinsatser på byggnader som förvaltas av hembygdsrörelsen, att ge fler människor tillgång till viktiga delar av kulturarvet samt att skapa förutsättningar för besöksnäringen. fördelade på årsbasis bidraget till länsstyrelserna, som i sin tur fördelade det till en del av de hembygdsföreningar som sökt bidraget. Av totalt 1 250 ansökningar beviljades ca 425 stycken. Det uppskattas ha möjliggjort mer än 800 vård- och informationsinsatser på landets hembygdsgårdar. Byggnader som inte har kunnat erhålla stöd har prioriterats i projektet. har varit nationell samordnare för projektet. får ersättning från staten för kulturhistoriskt motiverade kostnader i samband med vård och underhåll av kyrkliga kulturminnen. Den kyrkoantikvariska ersättningen uppgår till . Ersättningen bidrar till att det kyrkliga kulturarvet kan bevaras, användas och utvecklas långsiktigt och hållbart. I arbetet med den kyrkoantikvariska ersättningen samråder och samarbetar med och länsstyrelserna. Samarbetet sker bl.a. genom en central samrådsgrupp som möts . Utveckling av mål och lagstiftning beslutade om regeringens proposition Kulturmiljöns mångfald (prop. 2012/13:96, bet. 2012/13:KrU9, rskr. 2012/13:273). Propositionens förslag och bedömningar syftar till att skapa förutsättningar för att kulturmiljön ska bevaras, användas och utvecklas. beslut omfattar nya nationella mål för kulturmiljöarbetet och en rad ändringar i lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. Lagändringarna träder i kraft . Ändringarna innebär bl.a. följande. Lagens rubrik ändras till kulturmiljölagen. Av lagens inledande bestämmelse framgår att lagens syfte är att tillförsäkra nuvarande och kommande generationer tillgång till en mångfald av kulturmiljöer. Länsstyrelsernas uppgifter på kulturmiljöområdet tydliggörs genom ett förtydligande att har ansvar för det statliga kulturmiljöarbetet i länet. Den allmänna definitionen av fornlämningsbegreppet ändras inte, men ett förtydligande införs som innebär att en lämning som kan antas ha tillkommit eller, i fråga om fartygslämning, förlist 1850 eller senare inte omfattas av den allmänna definitionen. får genom beslut i det enskilda fallet förklara en lämning som kan antas ha tillkommit 1850 eller senare för fornlämning om det finns särskilda skäl med hänsyn till dess kulturhistoriska värde. Årtalsgränsen 1850 ska även gälla för vissa fornfynd, så kallade lösfynd. Bestämmelserna om metallsökare förtydligas på ett sådant sätt att de står i överensstämmelse med och ger skydd för kulturarvet. Kvalifikationsgrunden för byggnadsminnesförklaring ändras från att en byggnad eller en anläggning ska vara synnerligen märklig genom sitt kulturhistoriska värde till att denna ska ha ett synnerligen högt kulturhistoriskt värde. ska kunna ställa krav på förmedling av resultaten av en arkeologisk undersökning, exempelvis genom visningar och föredrag. Regeringen bedömer att det ryms viktiga framtidsfrågor i arbetet med kulturmiljön och spåren av det förflutna. Kulturmiljön är en mångsidig resurs som har stor betydelse för t.ex. folkhälsa, friluftsliv och tillväxt i hela landet. I ett skapande, kreativt och dynamiskt bör de humanistiska och historiska perspektiven ges goda förutsättningar att påverka samhällsutvecklingen och omställningen till en hållbar användning av landskapet. De statliga insatserna på kulturmiljöområdet, t.ex. bidragsgivningen, bidrar till att främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas. Insatserna främjar en hållbar utveckling och leder till att levande och omhändertagna kulturmiljöer kan ge människor ökad livskvalitet och ge förutsättningar för utveckling av nya idéer och verksamheter i hela landet. Mot bakgrund av den verksamhet som redovisats är bedömningen att och länsstyrelserna har arbetat strategiskt för att utveckla kulturmiljöarbetet och dess samverkansformer. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Regeringen har i propositionen Kulturmiljöns mångfald (prop. 2013/13:96) redovisat en samlad politik för kulturmiljöområdet. Genom de nya och bättre förutsättningar som skapas för kulturmiljöarbetet kan kulturmiljön i ännu högre utsträckning berika människors liv och tas till vara som en resurs i samhällsutvecklingen. För myndigheterna inom kulturmiljöområdet gäller det att implementera de nya målen och den nya lagstiftningen och därmed lägga grunden för ett offensivt och angeläget kulturmiljöarbete som kontinuerligt utvecklas i samklang med samhällsutvecklingen. I det omfattande förändringsarbete som kulturmiljösektorn står inför bör , i nära dialog och samverkan med länsstyrelserna, ta en tydlig ledarroll. De offentliga aktörernas samspel med det civila samhället inom kulturmiljöområdet behöver kontinuerligt vidareutvecklas. Regeringens satsning Hus med historia har varit av stor betydelse i sammanhanget. Regeringen bedömer att , länsstyrelserna och genom stort engagemang och gemensamt ansvarstagande har svarat för ett lyckat genomförande av satsningen. De samverkansformer som växt fram genom satsningen, både nationellt och regionalt, kommer att vara värdefulla för det framtida arbetet inom området. Regeringen bedömer också att en viktig framtidsfråga inom kulturmiljöarbetet är och länsstyrelsernas förmåga att nå ut till kommunerna. En betydande del i arbetet med att främja det kommunala kulturmiljöarbetet bör vara att stödja kommunernas framtagande av aktuella och ändamålsenliga kunskapsunderlag. En fungerande och effektiv uppdragsarkeologi är nödvändig för att viktiga delar av kulturarvet ska kunna förvaltas långsiktigt. I den ovan nämnda propositionen redovisar regeringen bedömningen att arkeologiska uppdragsverksamhet bör flyttas till . får genom förändringen en renodlad myndighetsroll och därmed förbättrade förutsättningar för att genom vägledning, tillsyn och uppföljning arbeta med att stärka och utveckla det uppdragsarkeologiska området. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 1Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2Motsvarar 219 510 tkr prisnivå. 3Motsvarar 219 510 tkr prisnivå. 4Motsvarar 219 510 tkr prisnivå. Anslaget får användas för förvaltningsutgifter. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till organisationer inom kulturmiljöområdet, samt till utgifter för statsbidrag till löner för arbetsledare inom ramen för Kulturarvs-IT. Budget för avgiftsbelagd verksamhet Myndighetens avgiftsinkomster uppgick till ca , varav ca avser arkeologisk uppdragsverksamhet. Förutom dessa inkomster rör det sig framför allt om avgiftsinkomster avseende samt entréavgifter och inkomster av försäljning. Den arkeologiska uppdragsverksamheten inom innefattar undersökningar och utredningar som föranleds av lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. och som utförs av för arkeologiska undersökningar (UV) mot avgift. Tabell 10.5 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 7:1 Förändring till följd av: till/från andra 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Pris- och löneomräkningen baseras på anvisade medel 2013. Övriga förändringskomponenter redovisas i löpande priser och inkluderar därmed en pris- och löneomräkning. Pris- och löneomräkningen –2017 är preliminär. 3Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Anslaget minskas med till följd av omprioriteringar inom utgiftsområdet. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 7:1 . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . 10.5.2 7:2 Bidrag till kulturmiljövård 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kulturmiljövård. Anslaget får även användas för utgifter för statsbidrag till arbetslivsmuseer. Tabell 10.7 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 7:2 Bidrag till kulturmiljövård Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag 1Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. 2Anslaget minskas till följd av beräknade samordningsvinster i samband med e-förvaltningsprojekt som genomförs i statsförvaltningen. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 7:2 Bidrag till kulturmiljövård . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Bemyndigande om ekonomiska åtaganden Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att för anslaget 7:2 Bidrag till kulturmiljövård besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015 och 2016. Skälen för regeringens förslag: Projekt inom kulturmiljövårdsområdet sträcker sig ofta över flera kalenderår. Regeringen bör därför bemyndigas att för anslaget 7:2 Bidrag till kulturmiljövård besluta om bidrag som inklusive tidigare gjorda åtaganden medför behov av framtida anslag på högst 2015 och 2016. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Tabell 10.8 Beställningsbemyndigande för anslaget 7:2 Bidrag till kulturmiljövård Erhållet/föreslaget bemyndigande 10.5.3 7:3 Kyrkoantikvarisk ersättning 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. Tabell 10.10 Härledning av anslagsnivån 2014–2017, för 7:3 Kyrkoantikvarisk ersättning Förändring till följd av: Överföring till/från andra anslag Anslaget får användas för utgifter för statsbidrag till kyrkoantikvarisk ersättning enligt lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. i samband med vård och underhåll av de kyrkliga kulturminnena. Statsbidraget får användas till kyrkobyggnader, kyrkotomter, kyrkliga inventarier och begravningsplatser, och ska fördelas av efter samråd med myndigheter inom kulturmiljöområdet. 1 Statens budget enligt beslut (bet. 2012/13:FiU10). Beloppet är således exklusive beslut om ändringar i statens budget. Mot bakgrund av ovanstående föreslår regeringen att anvisas under anslaget 7:3 Kyrkoantikvarisk ersättning . , 2016 och 2017 beräknas anslaget till , respektive . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 11 Museer och utställningar Avsnittet omfattar statens stöd till museer och utställningsverksamhet. De myndigheter som är verksamma inom detta område är , med (se även avsnitt 7), , Statens museer för världskultur, Livrustkammaren och med Stiftelsen , Statens maritima museer, Statens centrum för arkitektur och design (f.d. , se även avsnitt 7), , (se även avsnitt 7), Riksutställningar och Forum för levande historia. I avsnittet behandlas även delar av verksamheten inom , se även avsnitt 5. Avsnittet omfattar därutöver statlig bidragsgivning till följande institutioner: Stiftelsen , Stiftelsen , Stiftelsen , Stiftelsen , de regionala museerna, Stiftelsen för , Stiftelsen och , Stiftelsen , Stiftelsen i , Stiftelsen , Ájtte – Svenskt fjäll- och samemuseum, , , , , och . Även inköp av vissa kulturföremål ingår i detta avsnitt. Tabell 11.1 Utgiftsutveckling inom Museer och utställningar, utgiftsområde 17 8:1 Centrala museer: Myndigheter 8:2 Centrala museer: Stiftelser 8:3 Bidrag till vissa museer 8:5 Forum för levande historia 8:6 Statliga utställningsgarantier och inköp av vissa Summa Museer och utställningar 1 Inklusive beslut om ändringar i statens budget 2013 och förslag till ändringar i samband med denna proposition. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 Resultatredovisningen görs med utgångspunkt i målen för den nationella kulturpolitiken som beslutat (prop. 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145), se avsnitt 4.3. Bedömningen görs utifrån resultat vad gäller bl.a. –publik verksamhet och besöksstatistik, –förvaltning av samlingarna, –insatser för digitalisering av kulturarvet, –barns och ungas rätt till kultur, –jämställdhets- och tillgänglighetsarbete, –internationellt arbete och samverkan med andra myndigheter och aktörer. Bedömningen utgår vidare från gjorda insatser för att främja kvalitet och förmågan att förnya och utveckla verksamheten. Svenska museer fortsätter att locka till besök runt om i landet. Enligt Myndigheten för kulturanalys gjordes mer än 17,4 miljoner besök vid landets museer. Utöver dessa besök gjordes uppskattningsvis ca 10 miljoner besök vid landets drygt 1 400 arbetslivsmuseer. Arbetslivsmuseerna, som till stor del drivs av ideella krafter, är exempel på det värdefulla bidrag som det civila samhället står för inom museisektorn. Antalet besök vid centralmuseerna uppgick till cirka 7 miljoner, se tabell 11.2. I likhet med 2011 hade och flest besök. Antalet besök ökade 2012 vid nära hälften av centralmuseerna. Den största ökningen stod för och procentuellt sett ökade mest. Flygvapenmuseum hade sitt bästa besöksår . museer hade dock färre besök , störst var minskningen av besök vid . Närmare en fjärdedel av besöken vid centralmuseerna gjordes av personer . Det sammanlagda antalet besök av barn och unga var nästan oförändrat . Samlade besöksundersökningar har genomförts vid centralmuseerna och besöksmål och . Enligt undersökningarna gjordes majoriteten av besöken av kvinnor (). Det museum som besöktes av störst andel män är Flygvapenmuseum. Störst andel kvinnliga besökare hade . var andelen utländska besökare totalt sett ungefär en tredjedel. Högst andel utländska besökare hade där andelen utrikes gäster översteg . Centralmuseerna har till uppgift att på ett långsiktigt och kvalitetssäkrat sätt vårda och förvalta sina föremålssamlingar . Insatserna inbegriper t.ex. allmän föremålsvård, konservering och förebyggande åtgärder såsom klimatförbättringar. Statens maritima museer, och har flyttat delsamlingar till nya och bättre magasin. Ett par museer har arbetat med att sanera samlingar från mögelangrepp till följd av olämpliga klimatförhållanden. För att undvika framtida angrepp har som ett första steg system för klimatövervakning installerats på . genomförde en fördjupad granskning av museimyndigheternas samlingsförvaltning, som bl.a. visade brister i kvalitetssäkring av information i registersystem. En brand på då ca 700 föremål brand- eller vattenskadades och en efterföljande vattenläcka på samma museum har inneburit ett stort merarbete för museet. För att kunna renovera skadade magasinslokaler måste dessa tömmas. Detta kommer att prägla museets arbete även . Förberedelserna för renoveringen av har utgjort en stor del av museets samlingsarbete och museet stängdes för publik . har bedrivit ett omfattande lokalprogram bland annat i syfte att förbättra arbetsmiljön i det trångbodda och arbetsmiljömässigt nedgångna Botanhuset. Regeringen arbetar med att förändra principerna för hyressättningen för de fem institutioner som har kostnadshyror, dvs. Operan, , , och . har på regeringens uppdrag redovisat principerna för den förändrade hyressättningen. Ärendet bereds inom . Arbetet med att realisera ett permanent Center i som bl.a. ska inrymma fortskrider. förväntas en arkitekttävling kring den nya byggnaden vid kunna utlysas. Forum för levande historia Verksamheten vid Forum för levande historia genomförs genom bl.a. utställningar, fortbildning av lärare och utveckling av metodmaterial för lärare och skolelever. registrerades drygt 14 000 besök vid Forum för levande historia, varav omkring 8 000 var barn och unga upp till . Vidare har antalet orter i landet där myndigheten haft turnerande utställningar och fortbildning av lärare mer än fördubblats 2012 jämfört med . För att verksamheten ska nå största möjliga geografiska spridning och förankring utvecklar myndigheten allt mer material som är webbaserat. ökade antalet besök på myndighetens webbplats jämfört med föregående år. präglades verksamheten vid myndigheten särskilt av 100-årsminnet av födelse. Forum för levande historia bidrog till minnesåret med flest aktiviteter och produkter av alla inblandade myndigheter och organisationer. Riksutställningars uppdrag har förändrats i en ny instruktion fr.o.m. . har varit myndighetens första i dess nya roll som expert- och resursmyndighet för utveckling och 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 samverkan inom utställningsområdet baserat på en global omvärldsbevakning och analys. Riksutställningar har utvecklat sin nya roll och fått positiv respons på sitt arbete. Arbetet inom området barn och ungdomar har utifrån strategin för åren 2012–2014 utfallit väl. En fördjupad kartläggning av den svenska samtidskonstscenen har genomförts och en handlingsplan har därefter lagts fast. har Samtidskonstdagarna arrangerats. Myndigheten har tillhandahållit teknik- och metodstöd samt etablerat och genomfört utvecklingsprojekt för utställningsområdet. har Riksutställningar rapporterat uppdraget att i samråd med centralmuseerna föreslå enhetliga metoder för kvalitativa publikundersökningar. Inom ramen för regeringens nationella digitaliseringsstrategi, Digitalt kulturarv, har arbetet med ta fram planer för att digitalisera och tillgängliggöra centralmuseernas samlingar inletts. Detta arbete stöttas av samordningssekretariatet på för digitalisering, digitalt bevarande och digitalt tillgängliggörande av kulturarvet – Digisam (se avsnitt 9.4). Planerna ska rapporteras . Arbetet med att digitalisera kulturarvet har fortsatt . De centrala museerna är anslutna till K-samsök eller motsvarande nationella eller internationella tjänster för samsökning av kulturarvsdata. Merparten av museernas digitaliserade material är därmed tillgängligt för både allmänhet och professionella. är en av de största leverantörerna av kulturarvsdata till det europeiska digitala Europeana. Un- der 2012 har regeringen lämnat bidrag till Europeana. För att ytterligare öka tillgängligheten till museernas samlingar och samlade kompetens har centralmuseerna inlett ett samarbete med organisationen . Genom når museerna betydligt fler besökare än genom sina egna webbplatser. Även vissa museers samarbete med Flickr och Google Art innebär ett ökat tillgänggörande av kulturarvet. Livrustkammaren och med Stiftelsen har tillgängliggjort samtliga digitala bilder som myn- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 17 digheten äger upphovsrätt till med hög kvalitet och fria för vidareanvändning. Barns och ungas rätt till kultur Kulturarvet, inte minst museerna, spelar en stor roll för barns och ungas utveckling och lärande. var för genomförandet av de strategier för barn och unga 2012–2014 som de statliga museerna tagit fram på uppdrag av regeringen. Av museernas redovisningar framgår att verksamheterna har fått ökade inslag av tidig dialog med barn och unga vid utformningar av utställningar. Vidare har pedagogiska upplevelser för barn och unga utvecklats såväl inom ramen för det formella lärandet i förskola, grundskola och gymnasiet, som i samband med besök på egen hand eller tillsammans med vuxna. har invigt ett nytt Lill- som är en viktig del i arbetet med barn och unga. har beslutat att förändra utställningsutbudet så att det till är anpassat för barn och unga, mot tidigare . almuseums stora utställning , Stolthet och fördom – kvinna och konstnär i och 1750–1860, som undersökte kvinnliga konstnärers villkor i dessa länder av omvälvande samhällsförändringar. Ett nationellt kulturpolitiskt mål är att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet.