prop · H10347 · 2013-11-19 00:00:00 — Vad som sägs om meddelar- och anskaffarfrihet i 1 kap. 2 § gäller även i fråga om en skrift som har tryckts utomlands och som ges ut här men som inte huvudsakligen är avsedd att spridas i , om inte 1.meddelandet eller anskaffandet innefattar brott mot rikets säkerhet, 2.meddelandet innefattar ett sådant oriktigt utlämnande eller tillhandahållande som avses i 7 kap. 3 § andra stycket 2, eller 3.meddelandet utgör ett uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt. (jfr nuvarande 13 kap. 6 § andra stycket) Skrifter som inte ges ut här Vad som sägs om meddelar- och anskaffarfrihet i 7 § ska också tillämpas på en skrift som inte ges ut i , om meddelandet eller anskaffandet skedde här. I fråga om periodiska skrifter jämställs härvid meddelaren med en författare eller någon annan upphovsman som medverkar till en framställning i skriften. Förslag till lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen (jfr nuvarande 1 kap. 10 §) Grundlagen är tillämplig på tekniska upptagningar som är utgivna. En teknisk upptagning anses utgiven då den har utlämnats för att spridas till allmänheten i genom att spelas upp, säljas eller tillhandahållas på annat sätt. En teknisk upptagning ska inte anses utlämnad för att spridas enbart på den grunden att den skickas härifrån till enskilda adressater i utlandet. Om grundlagen är tillämplig eller inte prövas i det enskilda fallet på grundval av vad som kan antas om spridningen. Om inte annat framgår av omständigheterna, ska grundlagen anses tillämplig på en upptagning som är försedd med sådana uppgifter som avses i 3 kap. 13 § eller 4 kap. 4 § första stycket första meningen. Att vissa tekniska upptagningar ska jämställas med periodiska skrifter framgår av 1 kap. 9 § tryckfrihetsförordningen. 10 kap. Om radioprogram och 1 § första stycket Bestämmelserna i 1–9 och 11 kap. är tillämpliga också på sådana tekniska upptagningar som har framställts utomlands och som lämnas ut för spridning i . Vad som annars sägs om den som har låtit framställa upptagningen skall därvid i stället gälla den som här i landet lämnar ut den för spridning. Bestämmelserna i 1–10 och 12 kap. är tillämpliga också på sådana tekniska upptagningar som har framställts utomlands och som lämnas ut för spridning i . Det gäller med de begränsningar som anges i 2 och 3 §§. Vad som annars sägs om den som har låtit framställa upptagningen ska därvid i stället gälla den som här i landet lämnar ut den för spridning. 1 § andra stycket I fråga om rätten att meddela och anskaffa uppgifter och underrättelser för offentliggörande och om rätten till anonymitet gäller dock i tillämpliga delar vad som sägs i 13 kap. 6 § tryckfrihetsförordningen. hänvisningen till 1 kap. 1 § 1 kap. 2 § denna grundlag, hänvisningen till 3 kap. tryck- 2 kap. 3 § denna grundlag och första stycket 2 tryckfrihetsförordningen avse 5 kap. 3 § första stycket 2 denna grundlag. Meddelar- och anskaffarfrihet vad avser tekniska upptagningar från utlandet. I fråga om en teknisk upptagning som har framställts utomlands och som ges ut här men som inte huvudsakligen är avsedd för spridning i gäller bestämmelserna om rätten att meddela och anskaffa uppgifter och underrättelser för offentliggörande i 1 kap. 3 § och om rätten till anonymitet i 2 kap. om inte 1.meddelandet eller anskaffandet innefattar brott mot rikets säkerhet; 2.meddelandet innefattar utlämnande eller tillhandahållande som avses i 5 kap. 4 § andra stycket 2; 3.meddelandet utgör uppsåtligt åsidosättande av tystnads. Detta gäller även en teknisk upptagning som inte ges ut i , om meddelandet eller anskaffandet skedde här. Det gäller oavsett om upptagningen framställs här eller utomlands. Är meddelandet eller anskaffandet straffbart enligt vad som följer av första och andra styckena, gäller vad som är föreskrivet i lag. Mål angående ansvar eller skadestånd på grund av brott som har sagts ska handläggas som yttrandefrihetsmål, om inte annat följer av 10 kap. 1 § i denna grundlag och av 12 kap. 2 § andra stycket tryckfrihetsförordningen. I fråga om rätt till anonymitet för meddelaren gäller vad som är föreskrivet i 2 kap.; bestämmelsen i 2 kap. 4 § 3 ska dock omfatta även andra brott mot rikets säkerhet än som där avses. Det som enligt 1 § gäller i fråga om rätt att meddela och anskaffa uppgifter och underrättelser och att vara anonym gäller också radioprogram som sänds från sändare utanför och tekniska upptagningar som inte lämnas ut för spridning i , oavsett om upptagningen har framställts här eller i utlandet. I lag får dock föreskrivas undantag från rätten att meddela och anskaffa uppgifter i fråga om radioprogram som sänds från öppna havet eller luftrummet däröver. Meddelar- och anskaffarfriheten vad avser radioprogram från utlandet Det som enligt 2 § gäller i fråga om rätt att meddela och anskaffa uppgifter och underrättelser och att vara anonym gäller också radioprogram som sänds från sändare utanför . I lag får dock föreskrivas undantag från rätten att meddela och anskaffa uppgifter i fråga om radioprogram som sänds från öppna havet eller luftrummet däröver. Förslag till lag om ändring i Härigenom föreskrivs i fråga om att 5 kap. 5 § ska ha Brott som avses i 1–3 §§ får inte Brott som avses i 1–3 §§ får inte åtalas av annan än målsägande. åtalas av annan än målsägande. Om brottet riktar sig mot någon som Om brottet riktar sig mot någon som är eller om i annat fall är eller om i annat målsäganden anger brottet till åtal, fall målsäganden anger brottet till får åklagaren väcka åtal om detta åtal, får åklagaren väcka åtal om av särskilda skäl anses påkallat detta anses påkallat från allmän från allmän synpunkt och åtalet synpunkt och åtalet avser 1. förtal och grovt förtal, 1. förtal och grovt förtal, eller för hans eller hennes myn- eller för hans eller hennes myn- 3. förolämpning mot någon med anspelning på hans eller hennes ras, anspelning på hans eller hennes ras, ursprung eller trosbekännelse, eller ursprung eller trosbekännelse, eller 4. förolämpning mot någon med anspelning på hans eller hennes anspelning på hans eller hennes efterlevande make, bröstarvinge, förälder eller syskon samt, om åtal av särskilda skäl anses påkallat från allmän synpunkt, av åklagare. Innebär brott som avses i 1–3 §§, att någon genom att förgripa sig på en främmande makts statsöverhuvud som vistas i eller på en främmande makts representant i har kränkt den främmande makten, får brottet åtalas av åklagare utan hinder av vad som föreskrivs i första stycket. Åtal får dock inte ske utan förordnande av regeringen eller den regeringen har bemyndigat därtill. Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden att 10 kap. 4 § ska ha följande lydelse. I mål där en målsägande har fört talan får rätten, om det finns skäl till det, besluta att vardera parten skall stå för sina egna rättegångskostnader. Ett sådant beslut får dock fattas endast om frågan om brott föreligger har prövats av en jury. Rätten får besluta att vardera parten ska svara för sina rättegångskostnader om en målsägandes talan har ogillats men denne hade särskild anledning att få saken prövad och det även i övrigt finns skäl för en sådan fördelning av kostnadsansvaret med hänsyn till parternas ekonomiska förhållanden och omständigheterna i övrigt. Detta gäller dock endast om frågan om brott föreligger har prövats av en jury. Förteckning över remissinstanserna (SOU 2012:55) Yttrande över betänkandet har avgetts av ombudsmän (), , Hovrätten för , , Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , , för europapolitiska studier (Sieps), Justitiekanslern, , , , (), (Brå), , , , , , (), (), Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, (), , , Myndigheten för handikappolitisk samordning, , , , , , , (), (), (Inst. för journalistik, medier och kommunikation), (Inst. för informationsteknologi och medier), , , , , , , , , Myndigheten för radio och tv, , Kommuner och Landsting, , , Te- levision AB, , Allmänhetens pressombudsman, , Tidningsutgivarna, , , i (LO), Akademikers (), (), Konstnärliga och , , , Handikappförbundens samarbetsorganisation, , , , , Förbundet och Forskning i , () och DIK – det kreativa facket. , Talboks- och , Stiftelsen , , , , , , , , , Civil Rights Defenders, Svenska avdelningen vid , Copyswede, Film- och TV-producenterna, , IFPI Svenska gruppen, ISOC-SE, IT&Telekomföretagen, (), , , och samhälle (SNS), , , , Tidskrifter, Förbundet , AB , Boxer , , , C , , , , , (Kanal ), , , , , , Business Check i och har avstått från att lämna något yttrande. Sammanfattning av betänkande En sammanhållen svensk polis – följdändringar i författningar (SOU 2012:78) Det finns mer än 500 författningar som avser polisens arbete. En handfull tillkom redan före . Flertalet är dock från tiden efter polisväsendets förstatligande . De centrala polisförfattningarna, polislagen och polisförordningen, tillkom vid tiden för den senaste stora polisreformen 1984. Kommitténs arbete i författningsdelen har följt två huvudspår. Det ena har varit att anpassa den nuvarande lagstiftningen till den nya polisorganisationen med och den fristående Säkerhetspolisen. I detta arbete har samma frågeställningar aktualiserats som vid övriga sammanläggningar av myndigheter inom staten. Det har gällt främst forumfrågor, regler om offentlighet och sekretess samt behovet av övergångsbestämmelser. Det andra huvudspåret, som varit okomplicerat vid andra myndighetssammanläggningar, har gällt ändringar i de organisatoriska begreppen. Denna fråga har när det gäller polisen varit besvärlig och krävt mycket tid av främst två skäl. Från författningssynpunkt innebär den föreslagna reformen att nuvarande 23 myndigheter – , 21 polismyndigheter och – ska bli en; . Dessutom ska en myndighet, , något förenklat uttryckt, delas upp i två – och Säkerhetspolisen. En följd av detta är att i stort sett samtliga författningar som innehåller något av de gamla myndighetsbegreppen har behövt ändras. Genom att polisförfattningarna tillkommit , och inte haft polisverksamheten som fokus, har de polisiära begreppen inte alltid använts konsekvent. Kommittén har därför också lagt ner ett betydande arbete på att modernisera och ensa den polisiära begreppsapparaten när det gäller begrepp som exempelvis polis, polisen och polishandräckning. När det gäller forumregler i den brottsbekämpande verksamheten är det kommitténs bedömning att de i flertalet fall inte påverkas av den nya myndighetsorganisationen för polisen, eftersom reglerna inte knyter an till polisiära myndigheter eller verksamhetsområden. Forumregeln i 6 § lagen (2007:979) om åtgärder för att förhindra vissa särskilt allvarliga brott bör dock ändras så att anges som konkurrerande forum. Kommittén gör bedömningen att det i handräckningsbestämmelser inte finns något behov av forumregler med ett preciserat polismyndighetsbe- De forumregler som innehåller ett sådant begrepp ska därför änd- ras så att endast begreppet anges. bestämmelser som innehåller endast begreppet polismyndighet. Passlagen och hittegodslagen kan, utan författningsändringar, tillämpas så att varje polisregion i den nya är behörig att hand- lägga ärenden enligt dessa lagar. Flertalet forumregler med ett preciserat polismyndighetsbegrepp i för- fattningsbestämmelser som innehåller handlingsregler för enskilda bör Forumreglerna bör dock ändras så att de avser var den enskilde ska vidta åtgärden och inte var ärendet ska handläggas och avgöras. Eftersom forumregeln kan knytas till en viss polismyndighet, bör regeln i flertalet fall i stället avse ett visst län. att en ansökan eller anmälan i flertalet ärenden ska kunna göras på valfri ort i landet. Den praxis i forumfrågan som tillämpas för ansökan i ären- den enligt ordningslagen (1993:1617) behöver regleras i lagen. När det gäller de ärenden som handläggs av bör den nya ledningen för som huvudregel få avgöra var dessa ärenden ska handläggas i fortsättningen. Den enskilde bör i dessa ärenden kunna göra ansökan/motsvarande hos myndigheten på valfri ort i den mån inte beslutar annat. Kommittén bedömer att i det korta perspektivet kommer, med något undantag, organisationsförändringarna inom polisen inte att påverka mål- fördelningen mellan förvaltningsdomstolarna nämnvärt. organisatoriska förändringarna inom polisen det nödvändigt att ändra några av de särskilda forumregler som gäller för överklagande av vissa I den nya kan handläggningen av vissa ärendegrupper komma att koncentreras till en viss enhet. Kommittén gör bedömningen att detta inte innebär att enheten kan anses vara ett självständigt organ i förhållande till myndigheten i övrigt på det sätt som avses i 2 kap. 8 § tryckfrihetsförordningen (TF). Den indelning av den nya i polisregioner som kommittén föreslår, torde inte heller medföra att dessa är att anse som självständiga i den mening som avses i 2 kap. 8 § TF. Omorganisationen av polisen medför inte, enligt kommitténs bedömning, att det behövs några ändringar i offentlighets- och sekretesslagstiftningen i syfte att förstärka sekretesskyddet för den enskilde. Däremot föreslås vissa ändringar i offentlighets- och sekretesslagstiftningen för att anpassa den till den nya myndighetsstrukturen inom polisen. För att begränsa behovet av att tillämpa 7 § andra stycket polislagen (1984:387) föreslår kommittén att det i vissa bestämmelser, främst av administrativ karaktär, uttryckligen ska anges vilka bestämmelser som är tillämpliga på Säkerhetspolisen. När det gäller författningsbestämmelser med ett preciserat polismyn- dighetsbegrepp, som avser förhållandet inom polisen eller mellan polisen och andra myndigheter eller organ, föreslår kommittén att detta ska utformas så att de ger den nya myndighetsledningen stor frihet att forma en organisation som är den mest rationella. I dessa författningar bör där- för det preciserade polismyndighetsbegreppet i flertalet fall ersättas I flertalet författningsbestämmelser som innehåller ett icke preciserat polismyndighetsbegrepp, alltså ordet polismyndighet, är det tillräckligt att ersätta detta med . Eftersom kommittén föreslår att tillsammans med andra myndigheter ska ingå i den nya , behöver be- greppet utmönstras ur författningstext. ska begreppet ersättas med begreppet . I några fall bör i stället, främst med hänsyn till internationella åtaganden, ett mera begrän- sat begrepp anges, exempelvis huvudkontoret eller någon annan organi- sationsenhet inom den nya . meddelar föreskrifter för polismyndigheterna med stöd av uttryckliga bemyndiganden i särskilda författningar. nya kommer många av dessa föreskrifter att kunna betraktas som föreskrifter om arbetsformer inom myndigheten. då i stället meddelas med stöd av 4 § myndighetsförordningen (2007:515). När det gäller föreskrifter som inte avser arbetsformer inom myndig- heten, kommer föreskrifter som meddelar att kräva ett uttryckligt författningsstöd även i den nya organisationen. samma kommer att gälla om Säkerhetspolisen har behov av att kunna meddela sådana föreskrifter. Det stora flertalet av de bemyndiganden som avser normgivning och verkställighet som finns kommer att behövas även i den nya organisationen. Såväl beslutande myndighet som adressat kommer dock att behöva ändras. När Säkerhetspolisen ombildas till en fristående myndighet inom polisväsendet och inte längre tillhör krävs ett stort I några fall kan begreppet ersättas med Säkerhetspolisen. I många fall behöver dock Säkerhetspoli- sen anges vid sidan av i författningar som inne- håller begreppen polismyndighet eller . myndighetsbeteckning i författningstext. Eftersom polisstyrelserna avvecklas behöver detta begrepp i författ- ningstext ersättas med . I den nya polisorganisationen kan begreppet polischef i författningstext ersättas med begreppet Polis- Begreppet länspolismästare bör utmönstras ur författ- ningstext vid övergången till den nya . polisdistrikt är överflödigt i den nya polisorganisationen och kan ut- mönstras ur författningstext. Begreppet polisväsendet, som kommer att vara synonymt med begreppet polisen, bör behållas i författningstext. I författningstext bör begreppen polisen och polis ersättas med begrep- pen eller polisman där dessa begrepp uppenbarligen I den nya polisorganisationen kan inte längre begreppet den lokala Begreppet behöver därför utmönstras ur En ny polisförordning bör ersätta den som gäller . förordningen ska, tillsammans med polislagen, vara det grundläggande regelverket när det gäller polisens verksamhet. Som ett steg i detta arbete bör den s.k. skjutkungörelsen (1969:84) och polisutbildningsförord- ningen (1999:740) arbetas in i den nya polisförordningen. När det gäller övergångsbestämmelser bör de övergångsbestämmelser som är gemensamma för den nya polisorganisationen samlas i en övergångslag och särskilda övergångsbestämmelser införas i några författningar. Lagförslag i betänkandet En sammanhållen svensk polis – följdändringar i författningar (SOU 2012:78) lag om ändring i tryckfrihetsförordningen (1949:105) Härigenom föreskrivs att 10 kap. 7 § tryckfrihetsförordningen (1949:105) ska ha följande lydelse. Förordnande om beslag skall av polismyndighet genast verkställas. Angående förbud mot spridande av tryckt skrift, som lagts under beslag, är stadgat i 6 kap. 3 §. eller Säkerhetspolisen ska genast verkställa ett förordnande om beslag. I 6 kap. 3 § finns bestämmelser om förbud mot spridande av tryckt skrift, som lagts under beslag. Denna lag träder i kraft den 1 Senaste lydelse 1976:955. Förteckning över remissinstanserna (SOU 2012:78) ombudsmän, , , Hovrätten för , , , , Kammarrätten i , Kammarrätten i ; Migrationsdomstolen vid Förvaltningsrätten i , Justitiekanslern, , , , , , i , i län, i , i , , , län, , i , i , , i , , i län, i , , , i , , i , i , , , , , , , , Datainspektionen, Försvarsmakten, , , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , , Totalförsvarets rekryteringsmyndighet, Statens inspektion för försvarsunderrättelseverksamhet, Försvarsunderrättelsedomstolen, , , , , , , , , , i , i län, i , , , , , , , , , , , , kommun, , , kommun, , , Facket för Service och Kommunikation (), ()– , () – , Akademikers (SACO-S), Kommuner och Landsting, – Svenska Avdelningen, RFSL – , bisexuellas och transpersoners rättigheter. 1Förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen Härigenom föreskrivs att 1 kap. 6 och 9 §§, 10 kap. 7 § samt 13 kap. 6 § tryckfrihetsförordningen1 ska ha följande lydelse. Tryckt skrift skall, för att anses såsom sådan, vara utgiven. En skrift anses utgiven då den blivit utlämnad till försäljning eller för spridning på annat sätt i . Detta gäller dock inte en myndighets tryckta handlingar, om de inte är tillgängliga för envar. En tryckt skrift ska, för att anses såsom sådan, vara utgiven. En skrift anses utgiven när den blivit utlämnad till försäljning eller för spridning på annat sätt i . Detta gäller dock inte en myndighets tryckta handlingar, om de inte är tillgängliga för var och en. En skrift ska inte anses utlämnad för spridning i enbart på den grunden att den skickas härifrån till mottagare i utlandet. Utan hinder av denna förordning gäller vad i lag är stadgat 1.om förbud mot kommersiell annons i den mån annonsen används vid marknadsföring av alkoholhaltiga drycker eller tobaksvaror; 2.om förbud mot kommersiell annons som används vid marknadsföring av andra varor än tobaksvaror samt tjänster om det i annonsen förekommer ett varukännetecken som är i bruk för en tobaksvara eller enligt gällande bestämmelser om varumärken är registrerat eller inarbetat för en sådan vara; 3.om förbud mot kommersiell annons som meddelats till skydd för hälsa eller miljö enligt förpliktelse som följer av anslutning till Europeiska gemenskaperna; görande i yrkesmässig kreditupp- görande i yrkesmässig kreditupp- 1Tryckfrihetsförordningen omtryckt 2011:509. 3Senaste lydelse 2002:810. tegritet eller som innehåller oriktig eller missvisande uppgift, om ersättningsskyldighet för sådant offentliggörande samt om rättelse av oriktig eller missvisande uppgift; 5. om ansvar och ersättningsskyldighet som avser det sätt på vilket uppgift eller underrättelse anskaffats. tegritet eller som innehåller oriktig eller missvisande uppgift, om ersättningsskyldighet för sådant offentliggörande, om rättelse av oriktig eller missvisande uppgift, om skyldighet att lämna information till den som avses med upplysningen och om krav på legitimt behov hos den som beställer uppgifter; 5. om ansvar och ersättningsskyldighet som avser det sätt på vilket en uppgift eller en underrättelse anskaffats. Förordnande om beslag skall av polismyndighet genast verkställas. Angående förbud mot spridande av tryckt skrift, som lagts under beslag, är stadgat i 6 kap. 3 §. Polisen ska genast verkställa ett förordnande om beslag. I 6 kap. 3 § finns bestämmelser om förbud mot spridande av en tryckt skrift som lagts under beslag. I fråga om skrift som trycks utom riket och som utges här men som inte huvudsakligen är avsedd för spridning inom riket och för vilken inte heller utgivningsbevis finns gäller bestämmelserna i 1 kap. 1 § tredje och fjärde styckena angående meddelande och anskaffande av uppgifter och underrättelser för offentliggörande om inte I fråga om en skrift som trycks utom riket och som ges ut här men som inte huvudsakligen är avsedd för spridning inom riket och för vilken det inte heller finns utgivningsbevis gäller bestämmelserna i 1 kap. 1 § tredje och fjärde styckena om meddelande och anskaffande av uppgifter och underrättelser för offentliggörande om inte 1.meddelandet eller anskaffandet innefattar brott mot rikets säkerhet; 2.meddelandet innefattar utlämnande eller tillhandahållande som avses i 7 kap. 3 § första stycket 2; 3.meddelandet utgör uppsåtligt åsidosättande av tystnadsplikt. Första stycket tillämpas också i fråga om en skrift som inte ges ut i , oavsett om skriften trycks här eller utomlands. 4Senaste lydelse 1976:955. 5Senaste lydelse 1998:1438. Första stycket tillämpas också i fråga om en skrift som inte ges ut i , om meddelandet lämnades eller anskaffandet ägde rum 2013/14:47 jämställs med den som lämnar Bilaga 7 meddelande för offentliggörande den som på annat sätt medverkar till framställning i periodisk skrift såsom författare eller annan Är meddelandet eller anskaffandet straffbart enligt vad som följer av första och andra styckena, gäller vad som är föreskrivet därom. Mål angående ansvar eller enskilt anspråk på grund av brott som sagts skall handläggas som tryckfrihetsmål, när inte 12 kap. 1 § andra stycket tredje meningen har motsvarande tillämpning. I fråga om rätt till anonymitet för meddelaren gäller vad som är föreskrivet i 3 kap.; bestämmelsen i 3 § 3 skall dock omfatta även annat brott mot rikets säkerhet än som där avses. här, oavsett om skriften trycks här eller utomlands. Med den som lämnar meddelande för offentliggörande jämställs den som på annat sätt medverkar till framställning i periodisk skrift såsom författare eller annan upphovsman. Är meddelandet eller anskaffandet straffbart enligt första och andra styckena, gäller vad som är föreskrivet om detta. Mål om ansvar eller enskilt anspråk på grund av brott som sagts ska handläggas som tryckfrihetsmål, när inte 12 kap. 1 § andra stycket tredje meningen har motsvarande tillämpning. I fråga om rätt till anonymitet för meddelaren gäller det som är föreskrivet i 3 kap. Bestämmelsen i 3 § 3 ska dock omfatta även andra brott mot rikets säkerhet än de som avses där. Denna lag träder i kraft . 2Förslag till lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen Härigenom föreskrivs att 1 kap. 10 § och 10 kap. 2 § yttrandefrihetsgrundlagen1 ska ha följande lydelse. Grundlagen är tillämplig på sådana tekniska upptagningar som är utgivna. En teknisk upptagning anses utgiven då den utlämnats för att spridas till allmänheten i genom att spelas upp, säljas eller tillhandahållas på annat sätt.