prop · H1031d21 · 2013-09-18 00:00:00 — De underlag som finns kan förefalla vara rimliga. De relativt korta handläggningstider som åtgår för Mark- och prövning torde kunna förklaras med att det krävs prövningstillstånd för prövning i domstolen. Den kommunala planeringsaktiviteten minskar De redovisningar som lämnats av och Lantmäteriet visar att den kommunala planeringsaktiviteten minskar. Det gäller på såväl översiktlig nivå som detaljplanenivå. Detta kan ses som ett oroande tecken bl.a. mot bakgrund 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 av att det framför allt i landets tillväxtregioner finns ett stort behov av nya bostäder och att en stor del av den bostadsproduktion som sker äger rum på mark som just har blivit föremål för fysisk planläggning. En ökad planläggningsaktivitet och planberedskap är en förutsättning för att bostadsbyggandet ska öka. Regeringen kan konstatera att den kommunala planeringsaktiviteten ökar inom sådana sektorsområden där staten bidrar till kostnaden för planeringen. Det framgår bl.a. av redovisning av planeringsstödet för vindkraftsetableringar. Utvecklad tillämpning av strandskyddsbestämmelserna m.m. Det finns tecken på att de nya strandskyddsbestämmelserna som trädde i kraft och 2010 inte har fyllt sina syften i alla delar, har tillämpats olika över landet och lett till oavsedda effekter. Regeringen har därför beslutat tillsätta en särskild delegation (S2013:05) med uppgift att utföra och samordna en informations- och kunskapsinsats för frågor som berör tillämpningen av strandskyddsreglerna i och . Syftet med delegationens arbete är att bidra till kompetensutveckling vad gäller tillämpningen av strandskyddsreglerna och förutsättningar för en nationellt harmoniserad och effektiv tillämpning. Delegationens arbete ska bl.a. bidra till syftet med de särskilda medel för planeringsinsatser för landsbygdsutveckling i strandnära lägen som avsattes i budgetpropositionen . Delegationens arbete ska slutredovisas till regeringen . Det stöd för planeringsinsatser som angivits ovan uppgår till totalt fördelat och är reglerat i förordningen (2012:545) om stöd till planeringsinsatser för landsbygdsutveckling i strandnära lägen. Stödet får ges till en kommun, länsstyrelse eller till ett organ med regionalt utvecklingsansvar. Stödberättigad åtgärd ska slutföras och stödet får uppgå till maximalt av den beräknade kostnaden. Regeringen har vidare gett och i uppdrag att göra en utvärdering och översyn av tillämpningen och utfallet av de nya strandskyddsreglerna samt att vid behov föreslå ändringar av reglerna (dnr M2012/3437). Inom ramen för detta uppdrag ska myndigheterna även analysera och redogöra för vilka konsekvenserna skulle bli om vissa lättnader infördes i strandskyddet vid mindre sjöar och vattendrag. Uppdraget ska redovisas . Klimat och hållbar stadsutveckling Den pågående utvecklingen i kännetecknas av hög befolkningstillväxt och hög ekonomisk tillväxt i storstadsregioner. finns problem med lågt bostadsbyggande och segregerade bostadsområden. Delegationen för hållbara städer har identifierat femton övergripande och framträdande hinder för en snabb och långsiktigt hållbar omställning av städerna. Ett sådant hinder är ett alltför snävt sektorstänkande. Andra hinder är bristande samordning inom och mellan nivåer, samt otillräckliga satsningar på kunskapsutveckling och pilotprojekt. Stadsplanering och stadsbyggnad har en strategisk roll för hållbar stadsutveckling. Hur städer planeras och utvecklas, hur trafiklösningar, bostadsbebyggelse och etablering av näringsverksamhet samordnas har inverkan på möjligheterna till hållbar tillväxt och att skapa attraktiva livs- och boendemiljöer. Också människors vardag, deras rörelsemönster, fysisk och psykisk hälsa och deras möjligheter att bidra till en positiv samhällsutveckling påverkas. Nyproduktion av bostäder sker allt oftare genom förtätning och där människor redan bor. För att få fram de bästa lösningarna för både dagens och morgondagens invånare kan medborgardialoger vara ett viktigt verktyg. Stärkt kapacitet för hållbar stadsutveckling möjliggör ett mer effektivt plangenomförande, förbättrad bostadsförsörjning och förbättrat resursutnyttjande och bidrar till ökad sammanhållning, goda livsförhållanden och mer hållbara livsstilar. Omfattningen av städers utmaningar ställer krav på högre grad av helhetstänkande. Städer behöver utveckla integrerade sektorsövergripande planer och strategier för att åstadkomma en hållbar stadsutveckling. Kunskapen om och användningen av gränsöverskridande samarbete mellan sektorer och flernivåstyrning behöver öka. Regeringen anser att den kunskap och erfarenhet som har byggts upp i och med den fysiska planeringen i samband med stödet för pla- neringsinsatser för vindkraft bör tas till vara i det fortsatta planeringsarbetet. Nyproduktionen av bostäder är för låg Ökningen av hushållens skulder avtar Hushållens skulder bedöms fortsätta att öka , dock i långsammare takt. Enligt Bo- verket har dock belåningsgraden, trots bolånetaket, ökat med bland bostadsrättsägarna och med bland småhusägare (). Enligt kan enbart en analys av hushållens skulder i förhållande till deras tillgångar ge en skev bild av skuldutvecklingen, i stället är det bättre att relatera bolånen till hushållens disponibla inkomster. Det är även viktigt att analysera skuldsättning och storleken på bruttoskulder, eftersom priser på tillgångar kan variera , och att beakta bostadsrättsföreningarnas skulder, som uppgår till (SCB, ), vilket motsvarar av hushållens totala skulder. En av slutsatser är att hushållens amorteringar bör uppgå till mellan realt (Bo- verkets Marknadsrapport ). har på regeringens uppdrag tagit fram ett mått på bostadsbristen för alla kommuner i sett ur ett ekonomiskt perspektiv (Bostadsbristen ur ett marknadsperspektiv, dnr S2012/8425). Ett överskott på bostäder har vänts till bostadsbrist . Priserna på bostäder är höga, både som en konsekvens av snabbt stigande inkomster och låga räntor och av att det har byggts för lite i förhållande till befolkningsökningen. I rapporten använder två marknadsekonomiska modeller för att analysera bostadsbristen. I modellerna beräknas den sammanlagda bostadsbristen, inklusive alla upplåtelseformer, med utgångspunkten att bostadspriserna drivs av efterfrågan och utbud på bostäder. Beräkningarna utgår från att 2003 var det år då det senast rådde jämvikt på bostadsmarknaden. Totalt råder det en nettobrist på 92 000– 156 000 bostäder sett till hela landet, beroende på vilken ekonomisk modell som tillämpas. Det betyder att utbudet behöver öka med 102 000– 163 000 bostäder där det finns brist, medan ut- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 budet kan minska med 7 000–10 000 bostäder i de regioner där det finns överskott. Fler områden med varierade upplåtelseformer behövs konstaterar utifrån länsstyrelsernas regionala analyser att det behöver byggas fler bostäder med varierade upplåtelseformer. Det finns stora demografiska utmaningar såsom fler unga och äldre. Det saknas små billiga lägenheter för ungdomar och tillgängliga bostäder för äldre personer. I många kommuner finns det också en stor efterfrågan på både små och stora hyresrätter för flyktingar. Fler och attraktiva bostäder i varierande upplåtelseformer i alla delar av landet är en viktig del i genomförandet av Attraktionskraft (se utgiftsområde 19 Regional tillväxt, avsnitt 2.5.1 Resultat). Det är regeringens uppfattning att landets kommuner måste bli bättre på att leva upp till kravet i bostadsförsörjningslagen som säger att kommunen ska upprätta riktlinjer. Samverkan mellan kommunerna måste också öka. Flertalet av länsstyrelserna pekar på behovet av en ökad samverkan kommunerna emellan. Det sistnämnda ligger i linje med förslagen till de ändringar i bostadsförsörjningslagen som regeringen föreslagit i lagrådsremissen En tydligare lag om kommunernas bostadsförsörjningsansvar (se avsnitt 3.5.2 Resultat – Bostadsmarknad). Bostadsbrist i flera delar av landet Bostadsbrist är inte enbart ett storstadsproblem utan återfinns i flera delar av landet. Även i gles- och landsbygdskommuner och kommuner som präglas av svaga bostadsmarknader kan det finnas ett behov av att bygga om och att anpassa bostäder efter den demografiska utvecklingen, samt att främja förutsättningarna för att det skapas flyttkedjor. Det kan också vara aktuellt att bygga nytt i vissa lägen eller för vissa grupper. Särskilt gruvortskommunerna står inför stora utmaningar, då ett expanderande näringsliv kräver tillgång till attraktiva livs- och boendemiljöer för att attrahera kompetens. kan bostadsbristen bli ett tillväxt- och utvecklingsproblem och möjligheterna till ett attraktivt boende i alla delar av landet måste därför främjas. Kommunala särkrav kan fördyra byggprocessen De förslag som presenterats i första delbetänkande (SOU 2012:86) handlar till stor del om sådana särkrav på byggnadsverks tekniska egenskaper som vissa kom- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 muner ställer vid avtalsskrivning med byggherrar om genomförande av detaljplaner. Detta förfarande leder enligt utredaren till ökade byggkostnader och försämrad konkurrens inom byggsektorn. Hanteringen av omgivningsbuller vid bostadsbyggande bör förtydligas Hanteringen av omgivningsbuller i samband med bostadsbyggande är alltjämt ett problem i vissa planerings- och prövningssituationer. Det finns ett stort behov av bättre samordning av såväl regelverken, d.v.s. och , som mellan de centrala myndigheterna. En utredning har tillsatts som undersöker hur planering och byggande enligt bättre kan samordnas med tillsyn och prövning enligt . Målsättningen är att skapa tydligare villkor för såväl bostadsbyggande som för de verksamheter som alstrar buller och underlätta samordningen mellan berörda myndigheter. Förutom den samordning av myndigheternas arbete som sker inom ramen för samordningsprojekt har och fått i uppdrag att ta fram vägledning om buller från hamnar, industrier m.m. inom sina respektive ansvarsområden. Uppdragen ska samordnas. Geotekniska och miljögeotekniska frågor De största skadeorsakerna när det gäller markbyggande rör bristande kunskap i geoteknik, bristande geoinformation och brister i beslutsprocesser. En minskning av de geotekniskt relaterade skadekostnaderna i bygginvesteringar av fastigheter och anläggningar , kan innebära en årlig samhällsbesparing på nära . Mot bakgrund av de stora förluster som sker anser regeringen att det behövs ett krafttag när det gäller forskning och utveckling av geoteknisk kunskap och användning. Tillämpningen av den nya plan- och bygglagstiftningen Det är ännu för tidigt att dra några mer långtgående slutsatser om erfarenheterna från tillämpningen av den nya plan- och bygglagstiftningen. Däremot har det konstate- rats att behov av justeringar finns i vissa begränsade delar som av olika skäl blivit otydliga eller missvisande. kom in med vissa förslag till förändringar i . Regeringen bedömer att alla åtgärder som kan göra plan- och bygglagstiftningen tydligare, enklare och mer ändamålsmässig är av stor betydelse. Regeringen bedömer att det behövs fortsatta kompetensinsatser för att nya regler ska få genomslag och för att främja en mer enhetlig och effektiv tillämpning av den nya PBL. Det har under det arbete med kompetensutvecklingsinsatsen som kommittén Ny PBL – på rätt sätt bedrivit framkommit att det i flera kommuner saknas en generell kompetens och kunskap om plan- och bygglagstiftningen. Det är viktigt att kommunerna upprätthåller en hög kompetens inom området för att regelförenklingar ska få genomslag i det praktiska arbetet. Regeringen följer noga utvecklingen inom området. Bostäder och lokaler står för omkring en tredjedel av energianvändning och utvecklingen går mot allt mer energisnåla hus vid nyproduktion. Den stora utmaningen inom bostadssektorn är att energieffektivisera det befintliga beståndet. Det kommer att behövas ytterligare forskningsinsatser för att finna nya metoder och tekniker som kan leda till kostnadseffektiva lösningar. Den kraftfulla satsningen som regeringen genomför på forskning inom hållbart samhällsbyggande kommer att spela en viktig roll. har olika former av miljömärkningssystem för fastigheter vunnit mark på den svenska marknaden. Detta är positivt då det kan bidra till en marknadsdriven utveckling där såväl privatpersoner som kommersiella aktörer efterfrågar de miljövänligaste lösningarna. Förrättningsverksamheten befinner sig i ett läge där förtroendet för verksamheten och de en- skilda lantmätarna är högt, men där en fortsatt utveckling mot kortare handläggningstider utan ökade kostnader är nödvändigt i ett samhälle där allt flera offentliga tjänster går att få utförda digitalt och i realtid. Det här kräver förändringar av Lantmäteriets inre arbetssätt och organisation, som också genomförs . Det kan kräva omprövningar av de regler som styr förrättningsverksamheten. Lantmäteriet har till lämnat förslag till hur möjligheterna att ansöka om förrättning och lämna underlag i elektronisk form ska kunna realiseras. En stor utmaning är att rekrytera och behålla kompetenta lantmätare. Lantmäteriet bedriver en omfattande intern utbildning, och har bjudit in berörda universitet och högskolor för att diskutera hur utbildningarna på högskolenivå kan anpassas till behoven. Användningen av geografisk information och fastighetsinformation går alltmer mot kundanpassade lösningar där den offentligt tillhandahållna informationen kombineras med tjänster utvecklade av privata företag. För Lantmäteriet innebär det en stor utmaning att fortsätta att hålla en hög och jämn standard på den information man samlar in och förvaltar, som kraven på tillhandahållande från olika typer av användare är i ständig utveckling. Dagens finansieringslösning som innebär att Lantmäteriet har möjlighet att via avgifter skapa utrymme för internt utvecklingsarbete innebär en stor flexibilitet, men kräver också en mycket stor tydlighet gentemot användare som på andra områden i samhället får tillgång till offentliga data utan kostnad. Det sammanhängande system för geografisk miljöinformation, som skapades genom lagen (2010:1767) om geografisk miljöinformation och förordningen (2010:1770) om geografisk miljöinformation för att genomföra Inspiredirektivet, avhjälper bland annat problem vid informationsutbyte mellan myndigheterna, effektiviserar den nationella försörjningen av geografisk information men är även ett viktigt steg i utvecklingen inom it och för möjligheterna att nå regeringens mål inom e-förvaltning och regelförenkling. Arbetet med att utveckla användningen av geografisk information inom det offentliga bygger på en långt driven samverkan, både när det gäller utvecklingen inom 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 landet och vid genomförandet av Inspiredirektivet. Exempelvis innebär samverkan att medverkande myndigheter för en fast årsavgift får tillgång till varandras geodata. Samverkansmodellen har tagits fram på frivillig basis och har rönt stort intresse som framtida modell för andra delar av svensk e-förvaltning. Utmaningen är att med ett ökande antal medverkande parter kunna fortsätta att fatta beslut i konsensus. Särskilt komplicerad blir frågan eftersom de deltagande myndigheterna i olika grad är beroende av intäkterna från den information de tillhandahåller för att finansiera sin verksamhet. Inskrivning av korrekta uppgifter i fastighetsregistret är en uppgift där rättssäkerheten alltid måste stå i centrum, men där det blir allt viktigare att korta handläggningstiderna för att göra fastigheter omsättningsbara och belåningsbara på en marknad för finansiella produkter som växer. Det senaste årets väldigt långa handläggningstider gick att hantera genom att Lantmäteriet byggt upp ett starkt förtroende hos de stora institutionella kunderna, men också till priset av starkt ökade kostnader. En utmaning för Lantmäteriet i närtid är att få ned kostnaderna per inskrivningsärende som handläggningstiderna som ett riktvärde inte bör överskrida en arbetsvecka. Inskrivningen är en verksamhet där en digitalisering av hanteringen har god potential att bidra både till ökad säkerhet, kortare handläggningstider och minskade kostnader. Möjligheterna att ta emot elektroniska handlingar finns nu i praktiken och bör utnyttjas. Men för att få ut full effekt kommer det att behövas ytterligare förändringar i reglerna som styr inskrivningen. Sedan bolagiseringen av Lantmäteriets uppdragsdivision Metria är myndighetens uppgifter för totalförsvaret de uppdrag som enligt regleringsbrevet ska prioriteras. I övrigt ska all form av uppdragsverksamhet begränsas i ett läge där resurserna behövs till den författningsreglerade verksamheten, och där det är viktigt att etablera bilden av Lantmäteriet som en myndighet utan ambitioner att konkurrera på marknaden. Lantmäteriets tjänsteexport innebär stöd till institutionell utveckling av lantmäteriet i andra länder. Denna utveckling utgör ett väsentligt bidrag till att stärka fattiga människors, inte minst 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 kvinnors, rättigheter till egendom. Därigenom ökar deras möjligheter till ekonomisk och social utveckling liksom att delta i demokratiska beslutsprocesser. rättigheter till mark motverkar också konflikter om marken och dess användning, såväl mellan stater som mellan olika grupper och individer. De bidrar också till en mer långsiktigt hållbar markanvändning och livsmedelsförsörjning. Som framgår av Formas analys är forskningen inom vissa delar framgångsrik och inom andra områden blygsam. Regeringen bedömer att Formas forskningsstöd har stor betydelse för den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden och ger en viktig grund för flera centrala samhällsutmaningar. Forskningen bidrar till att nå målen för ett hållbart samhällsbyggande och en hållbar samhällsutveckling. har förutsättningar att bli mer framstående inom flera delar av området. Det finns flera initiativ för att öka intresset för forskning och utveckling inom samhällsbyggnadsområdet. Regeringen följer noga utvecklingen inom området. Reformeringen av svensk bostadspolitik pågår för fullt. Syftet med arbetet är att skapa en bostadsmarknad där utbudet svarar upp mot efterfrågan. Svensk bostadsmarknad lider av grundläggande strukturella problem. Trots stigande efterfrågan på bostäder ökar inte utbudet på ett acceptabelt sätt. Investeringsunderskottet i bostäder gör sig tydligt påmint nu i tider av ökande befolkning och en stark urbanisering. har endast investerat hälften så mycket i bostäder per capita som våra nordiska grannländer och vi har investerat under genomsnittet inom . Regeringens strategi för att minska bostadsbristen vilar på tre pelare. Den ena är att se över regelverket för planprocesserna och hinder som fördyrar, försvårar och försenar bostadsbyggande. Den andra pelaren är åtgärder för att skapa en bättre fungerande bostadsmarknad. Den tredje pelaren handlar om att utnyttja befintligt bostadsbestånd på ett effektivare sätt. Tillgång på bostäder i varierande upplåtelseformer är en förutsättning för att skapa attraktiva livs- och boendemiljöer i alla delar av landet och på så sätt bidra till landets samlade tillväxt. Bostadsbyggandet i har under åtskilliga decennier varierat kraftigt. De ständiga fluktuationerna i investeringar i bostäder kostar pengar för samhället. Regeringen strävar efter att åstadkomma förutsättningar på bostadsmarknaden som långsiktigt leder till ett hållbart bostadsbyggande med mindre fluktuationer än under . Målsättningen är att åtgärda själva orsakerna till det låga bostadsbyggandet i stället för att med kortsiktiga åtgärder söka åtgärda symtomen. Utvecklat regelverk för ett ökat bostadsbyggande lämnade sitt delbetänkande Ett effektivare plangenomförande (SOU 2012:91). Förslagen syftar till att skapa ökad förutsägbarhet, tydlighet och transparens gällande vägen från detaljplanearbete till plangenomförande. Utredningen föreslår bl.a. införandet av en taxebaserad avgift för att finansiera utbyggnaden av vissa kommunala gator och parker samt en lagreglering av exploateringsavtalen. Den röda tråden i utredningens förslag är åtgärder som ska öka tydligheten och förutsägbarheten i planläggnings- och plangenomförandeprocesserna. Mot bakgrund av förslag avser regeringen att ta fram nya bestämmelser om bl.a. gatukostnader och exploateringsavtal. överlämnade sitt slutbetänkande En effektivare plan- och bygglovsprocess (SOU 2013:34) . Förslagen är mycket långtgående och berör stora delar av plansystemet. Syftet med förslagen är att förenkla och förkorta plan- och bygglovsprocessen bl.a. genom att begränsa kravet på detaljplan och kravet på bygglov. Mot bakgrund av utredningens förslag avser regeringen att föreslå regelförändringar som leder till en effektivare plan- och bygglovsprocess. Regeringen avser också att ge i uppdrag att föreslå hur listan av åtgärder som är befriade från krav på bygglov kan utökas, bl.a. genom att öka byggnadsarean för sådana komplementbyggnader (t.ex. friggebodar) som det inte krävs bygglov för. Översynen av regler och tillämpning fortsätter Regeringen önskar reformera sådana regler som på ett obefogat sätt förlänger planprocessen, höjer riskpremierna och försämrar konkurrensen. Nedan listas ett antal exempel på åtgärder som vidtagits samt utredningar och analyser som ligger till grund för den fortsatta processen. En bidragande orsak till långa planprocesser är handläggningstiderna för överklagandeärenden. I budgeten tilldelades länsstyrelserna och mark- och miljödomstolarna ökade resurser för att korta handläggningstiderna för överklagande av bygglov- och detaljplaner. Regeringen har vidare preciserat inriktningsmål för länsstyrelsernas handläggningstider och låtit analysera hur processerna kan effektiviseras. tillsatte regeringen en utredning vars syfte är att överväga förändringar i instansordningen för överklagande av kommunala beslut enligt (2010:900) samt att överväga en koncentration av handläggningen till färre länsstyrelser. Utredaren ska vidare bedöma om det finns skäl att se över sakägarkretsen vid överklagande av bygglov samt lämpligheten av att införa en avgift för överklagande, såsom t.ex. finns i . En annan utredning som lämnade sitt delbetänkande /2013 var . Utredningen hade i uppdrag att bl.a. kartlägga kommunernas tillämpning av bestämmelserna om tekniska egenskapskrav i , plan- och byggförordningen samt byggregler. Regeringen avser att fortsätta arbetet med att förenkla förutsättningarna för byggande och begränsa möjligheterna för kommuner att ställa särkrav om tekniska egenskaper enligt den inriktning som föreslås i , SOU 2012:86. Som en följd av detta ska nivån på vissa nationella egenskapskrav avseende energiprestanda skärpas. Regeringen kommer att överväga Statskontorets förslag att lagreglera markanvisningsprocessen. Regeringen bedömer att det finns ett behov av att reglera krav på markanvisningspolicy för att på så sätt öka transparensen i markanvisningsprocesserna i kommunerna. Den nya plan- och bygglagstiftningen har tillämpats . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 18 vecklingen inom området och avser att vidta de åtgärder som det kan anses finnas behov av för att reformens regelförenklande syfte ska tillgodoses. Regeringen föreslår en treårig kompetenssatsning som innehåller gemensamma utvecklingsprojekt för kommuner och länsstyrelser, PBL- utbildning för nyanställda och särskilda konferenser kring nyheter. genomgår en kraftig urbanisering och en stor del av befolkningsökningen sker i tillväxtregionerna. Detta har på ett tydligt sätt aktualiserat behovet av en översyn av och i syfte att öka samordningen i fråga om buller. Många städer kommer att behöva förtätas för att kunna möta upp behovet av bostäder. Delar av stadsutvecklingen kommer med nödvändighet att ske i områden utsatta för buller. Denna utveckling försvåras av dagens tillämpning av riktvärdena för buller. har lämnat förslag på en ökad samordning av bestämmelserna i och för att möjliggöra bostadsbyggande i bullerutsatta lägen (SOU 2013:57) men begränsa konsekvenser för människors hälsa.