prop · H1031d2 · 2013-09-18 00:00:00 — d)enligt lagen (2005:807) om ersättning för viss mervärdesskatt för kommuner, landsting, kommunalförbund och samordningsförbund, e)om huruvida en inkomst ska beskattas enligt inkomstskattelagen eller enligt lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta eller lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl., eller f)om Skatteverkets prissättningsbesked enligt lagen (2009:1289) om prissättningsbesked vid internationella transaktioner eller beslut om ändring av sådant prissättningsbesked, 5. en förening eller ett registrerat trossamfund inte har genomfört en investering inom den tid som föreskrivs i ett sådant beslut som avses i 7 kap. 12 § inkomstskattelagen eller inte har följt ett annat villkor i beslutet, eller 5. en förening eller ett registrerat trossamfund inte har genomfört en investering inom den tid som föreskrivs i ett sådant beslut som avses i 7 kap. 10 § inkomstskattelagen eller inte har följt ett annat villkor i beslutet, eller 2 Senaste lydelse 2012:387. 2013/14:1 BILAGA 7 6. det föranleds av en uppgift om skalbolag enligt 31 kap. 14 §. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången på beskattningsår som börjar efter . 2013/14:1 BILAGA 7 Förslag till lag om ändring i lagen (2011:1269) om godkännande av gåvomottagare vid skattereduktion för gåva Härigenom föreskrivs att 6–8 och 15 §§ lagen (2011:1269) om godkännande av gåvomottagare vid skattereduktion för gåva ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse En svensk stiftelse, en svensk ideell förening eller ett svenskt registrerat trossamfund ska efter ansökan godkännas som gåvomottagare under 1. den sökande vid beslutet om 1. den sökande vid beslutet om slutlig skatt året före det år då an- slutlig skatt året före det år då an- sökan görs är inskränkt skattskyldig sökan görs är inskränkt skattskyldig enligt bestämmelserna i 7 kap. 3, 7 enligt 7 kap. 3 § inkomstskattelagen (1999:1229), (1999:1229), 2. den sökande har som ändamål 2. den sökande har som ändamål behövande eller att främja vetenskap- eller vetenskaplig forskning eller helt lig forskning eller helt eller delvis eller delvis bedriver sådan verk- bedriver sådan verksamhet, 3. det är sannolikt att den sökande a) även vid de två beslut om slutlig a) även vid de två beslut om slutlig skatt som fattas efter det beslut som skatt som fattas efter det beslut som avses i 1 kommer att bli inskränkt avses i 1 kommer att bli inskränkt som anges i samma punkt, och som anges i samma punkt, och b)kommer att använda gåvorna på det sätt givarna avsett, 4.det av den sökandes bokföring eller räkenskaper är möjligt att avgöra vilka gåvor som har tagits emot och hur de har använts, och 5.den sökande har minst en auktoriserad eller godkänd revisor. För en sökande vars skattskyldighet prövas enligt någon annan bestämmelse i 7 kap. inkomstskattelagen (1999:1229) än de som anges i 6 § 1, ska prövningen enligt 6 § 1 och 3 a gälla frågan om förhållandena är sådana att den sökande skulle ha blivit och skulle komma att bli inskränkt skattskyldig vid tillämpning av någon av de bestämmelser som anges i 6 § 1. För en sökande vars skattskyldighet prövas enligt någon annan bestämmelse i 7 kap. inkomstskattelagen (1999:1229) än 3 §, ska prövningen enligt 6 § 1 och 3 a denna lag gälla frågan om förhållandena är sådana att den sökande skulle ha blivit och skulle komma att bli inskränkt skattskyldig vid tillämpning av 7 kap. 3 § inkomstskattelagen. Som gåvomottagare ska efter ansökan godkännas även utländska sökande om förutsättningarna i 6 § är uppfyllda och den sökande hör hemma i en stat 1. inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, eller 2013/14:1 BILAGA 7 2. med vilken har ingått ett skatteavtal som innehåller en artikel om informationsutbyte eller ett avtal om informationsutbyte i skatteärenden. Prövningen enligt 6 § 1 och 3 a Prövningen enligt 6 § 1 och 3 a ska då gälla frågan om förhållandena ska då gälla frågan om förhållandena är sådana att den sökande skulle ha är sådana att den sökande skulle ha blivit och skulle komma att bli blivit och skulle komma att bli inskränkt skattskyldig enligt någon inskränkt skattskyldig enligt 7 kap. av de bestämmelser som anges i 6 § 1 3 § inkomstskattelagen (1999:1229) om denne skulle beskattas i . om denne skulle beskattas i . För att den sökande ska kunna godkännas som gåvomottagare gäller dessutom att ett skriftligt åtagande enligt 23 kap. 7 § och 38 kap. 1 § skatteförfarandelagen (2011:1244) ska ha kommit in till . ska återkalla ett godkännande som gåvomottagare om 1.innehavaren begär det, 2.förutsättningarna för godkännande är uppfyllda, 3. innehavaren vid ett beslut om slutlig skatt som fattats som avses i 10 § inte är inskränkt skattskyldig enligt bestämmelserna i 7 kap. 3, 7 eller 14 § inkomstskattelagen (1999:1229) eller, när det gäller en svensk mottagare som är inskränkt skattskyldig enligt någon annan bestämmelse i 7 kap. inkomstskattelagen än 3, 7 eller 14 § eller en utländsk mottagare, inte skulle ha blivit inskränkt skattskyldig vid tillämpning av 7 kap. 3, 7 eller 14 § inkomstskattelagen, 3. innehavaren vid ett beslut om slutlig skatt som fattats som avses i 10 § inte är inskränkt skattskyldig enligt 7 kap. 3 § inkomstskattelagen (1999:1229) eller, när det gäller en svensk mottagare som är inskränkt skattskyldig enligt någon annan bestämmelse i 7 kap. inkomstskattelagen än 3 § eller en utländsk mottagare, inte skulle ha blivit inskränkt skattskyldig vid tillämpning av 7 kap. 3 § inkomstskattelagen, 4.innehavaren inte betalar en sådan avgift som avses i 12 § andra stycket, 5.innehavaren inte följer ett föreläggande enligt 14 §, eller 6.innehavaren inte lämnar kontrolluppgifter enligt 22 kap. 22 § skatteförfarandelagen (2011:1244). Om det finns synnerliga skäl, får avstå från återkallelse enligt första stycket 2, 3 eller 6. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Vid tillämpning av 6 § 1, 7 §, 8 § andra stycket och 15 § första stycket 3 ska frågan om inskränkt skattskyldighet för och prövas i förhållande till 7 kap. 3, 7 eller 14 § inkomstskattelagen (1999:1229) i dessa paragrafers lydelse före . 2013/14:1 BILAGA 7 Utdrag ur protokoll vid sammanträde Närvarande: F.d. justitierådet samt justitieråden och . Reformerade inkomstskatteregler för ideell sektor Enligt en lagrådsremiss () har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till 1.lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229), 2.lag om ändring i socialförsäkringsbalken, 3.lag om ändring i fastighetstaxeringslagen (1979:1152), 4.lag om ändring i lagen (1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl., 5.lag om ändring i ordningslagen (1993:1617), 6.lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200), 7.lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980), 8.lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244), 9.lag om ändring i lagen (2011:1269) om godkännande av gåvomottagare vid skattereduktion för gåva. Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kansliråden och . Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet: Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen I 7 kap finns bestämmelser om undantag från skattskyldighet för bl.a. stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund. Av 3 § framgår att en förutsättning för stiftelsers skattefrihet är att de uppfyller ändamålskravet i 4 §, verksamhetskravet i 5 § och fullföljdskravet i 6 §. Av 7 § (jämförd med 14 §) framgår att motsvarande krav (här dock enligt 8, 9 och 10–12 §§) gäller även för ideella föreningar och registrerade trossamfund som dock också ska uppfylla öppenhetskravet i 13 §. De i lagtexten nämnda beteckningarna på de olika kraven återkommer som rubriker över de paragrafer som texten hänvisar till. Förslaget i remissen innebär en samordning av de olika kraven för stiftelser, ideella föreningar och registrerade trossamfund. Någon invändning mot detta har Lagrådet inte. Den rent lagtekniska lösningen är emellertid enligt Lagrådet inte helt lyckad. Enligt förslaget till ny 3 § ska för alla de aktuella kategorierna krävas att de uppfyller kraven i 4 – 12 §§. De i gällande lag använda beteckningarna för de olika kraven används därefter som rubriker över de paragrafer där den grundläggande innebörden anges liksom i ett par fall, men inte alla, i senare lagtext. Mot denna utformning kan bl.a. de invändningarna riktas att alla de krav som anges i förslaget till 3 § inte är avsedda att gälla för stiftelser liksom att de nuvarande beteckningarna på de olika kraven, som är avsedda att användas, inte kommer till direkt uttryck i lagtexten. Enligt Lagrådet skulle dessa och vissa andra problem med den föreslagna texten kunna undvikas om första stycket och inledningen till det andra i den föreslagna 7 kap. 3 § formulerades på exempelvis följande sätt: Stiftelser som uppfyller ändamåls-, verksamhets- och fullföljdskraven i 4–6 §§ samt ideella föreningar och registrerade trossamfund som förutom dessa krav också uppfyller öppenhetskravet i 10 § är skattskyldiga bara för annan sådan inkomst av näringsverksamhet som avses i 13 kap. 1 § än kapitalvinster och kapitalförluster. Föreningar och trossamfund som uppfyller kraven i 4–6 och 10 §§ är dock inte skattskyldiga för Lagrådet har vid utformningen av detta alternativ utgått från att förslagets 7 och 8 §§ slås samman till en paragraf som exempelvis skulle kunna formuleras på följande sätt: Vid bedömningen av om fullföljdskravet är uppfyllt ska sådana intäkter 2013/14:1 BILAGA 7 beaktas som enligt 3 § inte ska tas upp till Intäkter som avses i första stycket ska beskattning, dock med undantag för minskas med kostnader för att förvärva och kapitalvinster och schablonintäkter enligt bibehålla dessa intäkter. 42 kap. 43 §. Även följande intäkter ska Om Lagrådets förslag läggs till grund för den beaktas, om intäkterna inte ska tas upp till nya lagstiftningens utformning innebär det att beskattning enligt denna lag: justeringar bör göras i de talrika olika Medlemsavgifter och andra avgifter bestämmelser där hänvisning sker till stiftelser, för deltagande i den allmännyttiga ideella föreningar eller registrerade trossamfund som uppfyller de i 7 kap. inkomstskattelagen Stöd eller bidrag. Förvärv genom testamente eller gåva. Intäkter som avses i första stycket 2 och 3 ska dock beaktas endast om det Lagrådet lämnar, med reservation för vad som framgår av omständigheterna att avsikten är att de ska användas direkt för följer av sista stycket under Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen, förslagen utan Statligt stöd vid korttidsarbete Bilaga till avsnitt 6.17 2013/14:1 BILAGA 8 Statligt stöd vid korttidsarbete 1.Sammanfattning av promemorian Statligt stöd vid korttidsarbete – en ny åtgärd vid djupa kriser............................................................................................ Förslag till lag om statligt stöd vid korttidsarbete ............................................. Förslag till lag om ändring i semesterlagen (1977:480) ..................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring...... Förteckning över remissinstanserna.................................................................... 4.Lagförslag i promemorian Förslag om skydd av den sjukpenninggrundande inkomsten vid deltagande i korttidsarbete .................. Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken......................................... Förteckning över remissinstanserna.................................................................... Förslag till lag om stöd vid korttidsarbete.......................................................... Förslag till lag om ändring i semesterlagen (1977:480) ..................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring...... Förslag till lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter 1.Sammanfattning av promemorian Statligt stöd vid korttidsarbete – en ny åtgärd vid djupa kriser I denna promemoria redovisas ett förslag till hur ett system för stöd vid korttidsarbete kan utformas i . Förslaget har tagits fram av en arbetsgrupp inom . Stöd vid korttidsarbete kan hålla sysselsättningen uppe men medför risker Statligt subventionerat korttidsarbete är en stabiliseringspolitisk åtgärd som riktar sig direkt mot arbetsmarknaden. Korttidsarbete innebär att arbetstid och lön tillfälligt minskar och tillämpas när efterfrågan faller kraftigt. Genom subventionen delar tre parter, arbetsgivare, arbetstagare och staten, på kostnaderna för korttidsarbetet . Ett väl utformat system för stöd vid korttidsarbete kan hålla sysselsättningen uppe genom att skapa incitament för företag att behålla arbetskraft i stället för att genomföra uppsägningar. Dessutom kan en återhämtning underlättas då företagen har personalstyrkan på plats när efterfrågan vänder. Ett system för stöd vid korttidsarbete kan leda till oönskade effekter. En risk är att lönebildningen försämras genom att personer som har en fast förankring på arbetsmarknaden får en starkare ställning i förhållande till de som saknar fast förankring. En annan risk är oönskade undanträngningseffekter genom att åtgärden kan leda till att arbetskraft stannar i lågproduktiva företag och att företag med högre produktivitet därigenom får svårare att växa. Det finns även risk att åtgärden leder till dödviktseffekter, dvs. att statligt stöd betalas till företag som ändå hade valt att behålla sin personal. Det är troligt att den samlade effekten av stöd vid korttidsarbete beror på vilken typ av lågkonjunktur det rör sig om. I en lågkonjunktur som i hög grad samverkar med strukturella problem i ekonomin är det sannolikt mindre samhällsekonomiskt effektivt med stödåtgärden än i en lågkonjunktur som i huvudsak beror på en tillfällig efterfrågestörning. Lågkonjunkturens djup och långvarighet bör också ha betydelse för hur lämpligt det är att tillämpa stödåtgärden. 2013/14:1 BILAGA 8 Det är viktigt att ett statligt system för stöd vid korttidsarbete utformas så att riskerna för negativa effekter minimeras. Erfarenheter av korttidsarbete under finanskrisen I arbetet med att utforma ett svenskt system för stöd vid korttidsarbete har det varit naturligt att studera erfarenheter som har gjorts i andra länder. Under finanskrisen användes statligt subventionerade system för korttidsarbete i de flesta EUländer. Omfattningen och utformningen av de olika ländernas system skilde sig åt, även om systemen hade vissa gemensamma beståndsdelar. Även om det kan vara svårt att bedöma effekterna av stöd vid korttidsarbete, tyder olika utvärderingar på att statliga system för stöd vid korttidsarbete hade positiva effekter på sysselsättningen under finanskrisen. Utvärderingar visar dock också på betydande dödviktseffekter när stöd vid korttidsarbete användes under finanskrisen. I fanns inte något statligt subventionerat system för korttidsarbete under finanskrisen. Däremot tillämpades s.k. krisavtal . Krisavtalen innebar att fack och arbetsgivare på egen hand kom överens om tillfälliga arbetstids och löneminskningar. Svenska förhållanden och gällande rätt En utformning av ett svenskt system för stöd vid korttidsarbete behöver anpassas till svenska arbetsrättsliga förhållanden och till internationella åtaganden. Grunden i den svenska arbetsmarknadsmodellen är kollektivavtal som reglerar förhållandena mellan arbetstagare och arbetsgivare. Jämfört med vad som gäller i andra EUländer skiljer sig det svenska arbetsrättsliga systemet bl.a. genom att det är arbetsmarknadens parter som ansvarar för lönebildningen och att den i princip sker utan inblandning från staten. Ett statligt subventionerat system för korttidsarbete måste även beakta att inte alla arbetsplatser är anslutna till ett kollektivavtal. Frågan har att göra med hur den negativa föreningsfriheten, dvs. rätten att stå utanför en organisation, ska beaktas. Systemet ska också vara förenligt med EUrätten, vilken bl.a. inte tillåter statliga stöd som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion. Arbetsgruppen har haft att bedöma om ett system för statlig subventionerat 2013/14:1 BILAGA 8 korttidsarbete utgör statsstöd och om anmälan om systemet bör göras till . Arbetsgruppen anser sammantaget att ett statligt subventionerat system för stöd vid korttidsarbete bör införas. Det är dock viktigt att systemet utformas så att dödvikts och undanträngningseffekter minimeras. För att minska de negativa effekterna av stöd vid korttidsarbete är det angeläget att stödet används som en exceptionell åtgärd och således bara i synnerligen djupa kriser. Stöd vid korttidsarbete innebär, enligt arbetsgruppens förslag, ett statligt subventionerat system som kan aktiveras nationellt vid synnerligen djupa lågkonjunkturer. Det ska vidare bara aktiveras när det inte bedöms leda till samhällsekonomiskt negativa effekter. Något förenklat utgörs den statliga subventionen vid korttidsarbete av en tredjedel av kostnaden för arbetstidsminskningen, den gäller alla anställda och omfattar alla arbetsgivare utom de som har verksamhet som huvudsakligen är offentligt finansierad. En ny lag om stöd vid korttidsarbete Arbetsgruppen anser att ett statligt system för stöd vid korttidsarbete bör regleras i en särskild lag. En egen lag gör det möjligt att reglera systemet på ett så tydligt och lämpligt sätt som möjligt. Syftet med en sådan lag är inte att direkt reglera de civilrättsliga ramarna för korttidsarbete utan att ange förutsättningarna och formerna för en statlig subvention. Genom att ha en lagstiftning på plats som klargör villkoren och förutsättningarna för stöd vid korttidsarbete kan arbetsmarknadens parter ha beredskap för ett snabbt införande av åtgärden. Den valda konstruktionen innebär att systemet för stöd vid korttidsarbete kan aktiveras snabbt i samband med en synnerligen djup lågkonjunktur som berörda aktörer på förhand känner till systemet. Ett ramverk behövs för hur korttidsarbete ska aktiveras För att beslut om aktivering av systemet för stöd vid korttidsarbete ska fattas på så samhällsekonomiskt motiverade grunder som möjligt bedömer arbetsgruppen att ett ramverk för beslut om stöd vid korttidsarbete bör etableras. För att regeringen ska få aktivera systemet ska två lagfästa kriterier vara uppfyllda. xDet ska råda en synnerligen djup lågkonjunktur eller förväntas uppstå en sådan lågkonjunktur . xDet ska bedömas att en aktivering av systemet inte i beaktansvärd omfattning hindrar en samhällsekonomiskt önskvärd strukturomvandling eller medför andra betydande samhällsekonomiska nackdelar. Utöver de två lagfästa kriterierna anger ramverket riktlinjer för när en aktivering bör övervägas och hur regeringen säkerställer att lagens två kriterier är uppfyllda. xEn aktivering bör övervägas endast vid tydliga tecken på en förestående djup lågkonjunktur. Det konkretiseras som att den konjunkturbarometer som tas fram av , Barometerindikatorn, får ett värde under 80. xNär Barometerindikatorn får ett värde under 80, bör göra en bedömning om de två lagfästa kriterierna är uppfyllda. ska en sådan bedömning lämnas till regeringen. xNär bedömning har inkommit bör regeringen ta ställning till om kriterierna enligt lag är uppfyllda och om systemet för stöd vid korttidsarbete ska aktiveras eller inte. Regeringens aktivering ska underställas prövning inom en månad. Systemet för stöd vid korttidsarbete aktiveras för hela landet Enligt vad arbetsgruppen har kommit fram till bör ett svenskt system för stöd vid korttidsarbete, till skillnad från vad som gäller i andra länder, endast kunna aktiveras nationellt. Med det menas att systemet sätts igång för hela landet och att det inte kan aktiveras för enbart vissa branscher eller företag. Stöd vid korttidsarbete kommer således vara en åtgärd som kan användas när hela ekonomin är drabbad av en synnerligen djup lågkonjunktur och inte när en bransch eller ett enskilt företag drabbas av en ekonomisk nedgång. Det innebär att samtliga arbetsgivare som uppfyller villkoren kommer att vara berättigade till statligt stöd när systemet är aktiverat. En fördel med ett nationellt system är att stöd kan betalas ut snabbare eftersom varje enskilt företags ekonomiska situation inte måste bedömas innan stödet kan utgå. Därtill kan ett nationellt system troligtvis leda till att undanträngningseffekterna minskar eftersom det inte kan användas selektivt för att hjälpa olönsamma företag. Nackdelen är att åtgärden inte kommer att vara skräddarsydd för olika arbetsgivares specifika behov. Systemet för stöd vid korttidsarbete aktiveras – därefter karenstid En aktivering av systemet för stöd vid korttidsarbete bör vara tidsbegränsad . Om konjunkturläget fortfarande bedöms som synnerligen allvarligt, kan regeringen dock föreslå att systemet för stöd vid korttidsarbete ska förlängas med . För att systemet ska kunna förlängas krävs att lagens två kriterier är uppfyllda. Efter en tillämpning av systemet för stöd vid korttidsarbete ska systemet inte få aktiveras på nytt förrän passerat. Det är viktigt att systemet inte aktiveras för ofta, eftersom det riskerar att leda till att strukturomvandlingen hindras. Karenstiden bör vara så lång att det inte är förrän tidigast i nästa djupa lågkonjunktur som åtgärden aktiveras igen. Vi anser att en lämplig karenstid är . Om en aktivering eller en förlängning inte underställs eller om aktiveringen inte godkänns av begränsas tidsperioden för stöd . Tre nivåer för stöd vid korttidsarbete – statens del alltid en tredjedel Utformningen av ett system för stöd vid korttidsarbete innebär en balansgång mellan ett system som kan bidra till att hålla uppe sysselsättningen, och ett system som också riskerar att leda till negativa effekter. Arbetsgruppen har därför övervägt vilka krav som bör ställas på arbetsgivare och arbetstagare för att minska de negativa effekterna utan att syftet med stödet motverkas. De negativa effekterna av systemet för stöd vid korttidsarbete kan minskas genom att införa en självkostnad i form av krav på löneminskningar för arbetstagarna. Skälet till detta är att arbetstagarna endast kan antas gå med på löneminskningar om de bedömer att korttidsarbetet bidrar till att undvika uppsägningar. Ett statligt system för stöd vid korttidsarbete bör vidare vara enkelt att tillämpa och 2013/14:1 BILAGA 8 För att åstadkomma detta föreslår arbetsgruppen att det endast bör finnas tre nivåer för arbetstids och löneminskningar. Bedömningen är att ett system med tre nivåer gör det lättare för arbetsmarknadens parter när de ska komma överens om att tillämpa korttidsarbete. Nivåerna ska motsvara 20, 40 eller 60 procents arbetstidsminskning, se nedan. En central utgångspunkt för oss har varit att kostnaderna ska fördelas mellan tre parter. Vårt förslag bygger därför på att staten bär sin del, dvs. Statens andel är lika stor vid alla tre nivåer. Kostnadsfördelningen mellan arbetsgivare och arbetstagare varierar dock mellan de olika nivåerna. Förslag till kostnadsfördelning i tre nivåer av arbetstidsminskning, procent Arbetsgruppen föreslår även att staten bär en tredjedel av lönekostnaden för månadslöner . Om lönen är högre kommer det statliga stödet således att vara mindre än en tredjedel av kostnaden för korttidsarbete. Korttidsarbete regleras huvudsakligen i kollektivavtal Arbetsgruppens förslag innebär att arbetsmarknadens parter måste ha slutit ett centralt kollektivavtal om korttidsarbete för att stöd ska kunna utgå. I kollektivavtalet ska framgå att lokala avtal kan träffas om korttidsarbete. Den föreslagna lösningen överensstämmer enligt arbetsgruppen väl med den svenska arbetsmarknadsmodellen, enligt vilken arbetsmarknadens organisationer utövar stort inflytande med kollektivavtal som regleringsinstrument. För att stöd ska utgå inom kollektivavtalsförhållanden, ska bl.a. följande villkor vara uppfyllda. xKorttidsarbetet ska ha stöd i centralt och lokalt kollektivavtal.