prop · H10330 · 2013-10-15 00:00:00 — 9.Institut ska fastställa exponeringsvärden för utlåning eller inlåning av repor, värdepapper eller råvaror, transaktioner med lång avvecklingscykel och marginallånetransaktioner, inklusive sådana som är poster utanför balansräkningen, i enlighet med artikel 220.1-220.3 och artikel 222, och ska beakta verkning arna av ramavtal om nettning, utom avtal om produktövergri pande nettning, i enlighet med artikel 206. 10.Instituten ska fastställa exponeringsvärdet för poster utanför balansräkningen i enlighet med artikel 111.1, utom för de poster som avses i punkterna 6 och 9 i den här artikeln, med följande ändringar av de konverteringsfaktorer som anges i den artikeln: a)De konverteringsfaktorer som ska tillämpas på det nominella värdet för outnyttjade kreditmöjligheter som kan återtas när som helst utan föregående avisering, vilka avses i bilaga I.4 a och b, ska vara . L 176/254 Europeiska unionens officiella tidning b)Konverteringsfaktorn för poster utanför balansräkningen re laterade till handelsfinansiering av medel- eller lågrisktyp enligt bilaga I.3 a och till poster utanför balansräkningen relaterade till statsstödda exporkrediter enligt bilaga I.3 b ska vara . c)Konverteringsfaktorn för poster utanför balansräkningen re laterade till handelsfinansiering av medelrisktyp enligt bilaga I punkt 2 a och b (i) och till poster utanför balansräkningen relaterade till statsstödda exportkrediter enligt bilaga I punkt 2 b ii ska vara . d)Konverteringsfaktorn för alla andra poster utanför balansräk ningen som förtecknas i bilaga I ska vara . Om förvaltningstillgångar enligt nationell god redovis ningssed ska redovisas i balansräkningen i enlighet med arti kel 10 i direktiv /635/EEG, får dessa tillgångar tas bort från det sammanlagda exponeringsmåttet för bruttosoliditetsgraden, under förutsättning att de uppfyller de kriterier för icke upp tagande i balansräkningen som fastställs i IAS (Internationel Accounting Standard) 39 i enlighet med förordning (EG) nr 1606/2002 och i tillämpliga fall de kriterier för icke-konsoli dering som fastställs i IFRS (International Financial Reporting Standard) 10 i enlighet med förordning (EG) nr 1606/2002. Instituten ska överlämna all nödvändig information om bruttosoliditetsgraden och dess komponenter i enlighet med artikel 429 till de behöriga myndigheterna. De behöriga myn digheterna ska ta hänsyn till denna information, när de gör den tillsynsbedömning som avses i artikel 97 i direktiv /36/EU. Instituten ska också överlämna all nödvändig information för utarbetande av de rapporter som avses i artikel 511 till de behöriga myndigheterna. De behöriga myndigheterna ska på begäran överlämna den in formation som de har fått från instituten till för att under lätta den granskning som avses i artikel 511. ska utarbeta förslag till tekniska standarder för ge nomförande i syfte att fastställa den enhetliga rapporteringsmal len, instruktioner om hur ska användas, frekvens och tidpunkter för rapporteringen samt it-lösningar, i enlighet med de rapporteringskrav som anges i punkt 1. ska lägga fram dessa förslag till tekniska standarder för tillsyn för kommissionen . Kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska stan darder för genomförande som avses i första stycket i enlighet med artikel 15 i förordning (EU) nr 1093/2010. 1.Instituten ska offentliggöra den information som fastställs iavdelning II i enlighet med bestämmelserna i artikel 432. 2.Tillstånd från de behöriga myndigheterna i enlighet med del tre om att använda de instrument och metoder som avses i avdelning III ska beviljas under förutsättning att instituten of fentliggör de uppgifter som anges där. 3.Instituten ska anta en formell policy för uppfyllandet av upplysningskraven i denna del och ha utarbetade riktlinjer för bedömningen av huruvida deras information är tillfredsställan de, även i fråga om kontroll och frekvens. Instituten ska även ha riktlinjer för bedömningen av om de upplysningar de meddelar ger marknadsaktörerna en heltäckande bild av deras riskprofiler. Om upplysningarna inte ger en sådan heltäckande bild, ska instituten offentliggöra den information som är nödvändig ut över vad som krävs i enlighet med punkt 1. De ska dock endast vara skyldiga att offentliggöra väsentliga upplysningar som inte utgör företagshemligheter eller konfidentiell information i enlig het med artikel 432. Institut ska på begäran förklara sina beslut om riskklas sificering för små och medelstora företag och andra företag som ansöker om lån och på begäran göra detta i skriftlig form. Institutens administrativa kostnader för detta ska stå i propor tion till lånets storlek. Icke väsentliga upplysningar, företagshemligheter eller konfidentiell information Instituten får utelämna en eller flera av de upplysningar som förtecknas i avdelning II, om den information som till handahålls genom sådana upplysningar inte anses vara väsentlig, med undantag för de upplysningar som föreskrivs i artiklarna 435.2 c, 437 och 450. Upplysningar ska anses väsentliga vid lämnande av upplysning ar, om ett utelämnande eller en förvrängning av dem skulle kunna förändra eller påverka en användares bedömning eller beslut, om denne förlitar sig på informationen för att fatta ekonomiska beslut. Europeiska unionens officiella tidning L 176/255 ska i enlighet med artikel 16 i förordning (EU) nr 1093/2010 utfärda riktlinjer för hur instituten ska bedöma väsentlighet i förhållande till upplysningskraven i avdelning II. Instituten får också utelämna en eller flera av de uppgifter som ingår i de upplysningar som förtecknas i avdelningarna II och III, om dessa uppgifter omfattar information som betraktas som företagshemligheter eller konfidentiell information i enlig het med andra och tredje stycket, med undantag för de upp lysningar som föreskrivs i artiklarna 437 och 450. Upplysningar ska betraktas som ett instituts egendom, om of fentliggörande av dem för allmänheten skulle undergräva insti tutets konkurrensställning. Det kan gälla upplysningar om pro dukter eller system, som, om de spreds till konkurrenterna, skulle göra att institutets investeringar i dem blir mindre vär defulla. Upplysningar ska betraktas som konfidentiella, om det finns förpliktelser gentemot kunder eller andra motpartsförbindelser, som gör att institutet måste behandla upplysningarna konfiden tiellt. ska i enlighet med artikel 16 i förordning (EU) nr 1093/2010 utfärda riktlinjer för hur instituten ska bedöma företagshemligheter och kon fidentialitet i förhållande till upplysningskraven i avdelningarna 3.I de undantagsfall som avses i punkt 2 ska instituten i fråga i sin information ange att specifik information inte offent liggörs och skälet till detta samt offentliggöra mer allmänna upplysningar om det som informationskravet gäller, förutom i de fall denna specifika information ska betraktas som företags intern eller konfidentiell information. 4.Punkterna 1, 2 och 3 ska inte påverka räckvidden för ansvaret för underlåtenhet att lämna väsentliga upplysningar. Instituten ska offentliggöra de upplysningar som krävs enligt denna del minst . Årliga upplysningar ska offentliggöras i samband med årsredo visningen. Instituten ska bedöma om det finns anledning att offentliggöra vissa eller alla upplysningar oftare än en gång mot bak grund av verksamhetens särdrag, till exempel verksamhetens omfattning, verksamhetens slag, närvaro i olika länder, engage mang i olika ekonomiska sektorer och deltagande på interna finansiella marknader och i betalnings-, avvecklings- och clearingsystem. Vid denna bedömning ska det särskilt beaktas, om det är nödvändigt att oftare lämna sådana upplysningar som anges i artikel 437 och artikel 438 c–f och sådana som gäller riskexponeringar och andra poster som är föremål för snabba förändringar. ska i enlighet med artikel 16 i förordning (EU) nr 1093/2010 utfärda riktlinjer för institutens bedömning av upplysningsfrekvensen vad gäller avdelningarna II och III. 1.Instituten får själva fastställa informationsmedium, publi ceringsplats och kontrollmetoder som är lämpliga för att effek tivt uppfylla upplysningskraven i denna del. Alla upplysningar ska så långt möjligt lämnas via samma medium eller på samma plats. Om en liknande uppgift lämnas i två eller flera medier, ska en hänvisning till den likvärdiga uppgiften i de andra me dierna införas i vart och ett av medierna. 2.Likvärdig information som instituten offentliggör för att uppfylla redovisningskrav, krav för börsnotering eller andra krav får anses även uppfylla kravet i denna del. Om information inte återfinns i årsredovisningen, ska instituten i årsredovisningen entydigt ange var man kan finna den. TEKNISKA KRITERIER FÖR TRANSPARENS OCH Mål och riktlinjer för riskhantering Instituten ska offentliggöra sina mål och riktlinjer för risk hanteringen och för varje separat riskkategori, inbegripet de risker som avses i denna avdelning. I dessa upplysningar ska följande ingå: a)Strategier och processer för att hantera riskerna. b)Den berörda riskhanteringsfunktionens struktur och organi sation, inbegripet upplysningar om dess behörighet och stad ga, eller andra relevanta förhållanden. c)Riskrapporteringens och mätsystemens omfattning och ka raktär. d)Riktlinjerna för risksäkring och riskreducering och strategi erna och processerna för övervakning av de risksäkrande och riskreducerande åtgärdernas fortlöpande effektivitet. e)En deklaration, som har godkänts av ledningsorganet, om att institutets arrangemang för riskhantering är tillfredsställande, där det försäkras att de riskhanteringssystem som införts är ändamålsenliga i förhållande till institutets profil och strategi. L 176/256 Europeiska unionens officiella tidning f)En kortfattad riskförklaring, som har godkänts av lednings organet, där det ges en kort beskrivning av institutets över gripande riskprofil i samband med affärsstrategin. Denna förklaring ska innehålla nyckeltal och siffror som ger externa intressenter en uttömmande överblick över institutets risk hantering, inbegripet hur riskprofilen samverkar med den risktolerans som ledningsorganet har fastställt. Instituten ska offentliggöra följande uppgifter om företags styrningen, inbegripet regelbundna uppdateringar minst en gång : a)Antal styrelseuppdrag som medlemmarna i ledningsorganet har. b)Rekryteringspolicy för val av medlemmarna i ledningsorga net samt deras faktiska kunskaper, färdigheter och sakkun skap. c)Policyn för mångfald i fråga om val av medlemmarna i led ningsorganet, mål och eventuella relevanta riktmärken i po licyn samt i vilken utsträckning dessa mål och riktmärken har uppnåtts. d)har inrättat en separat riskkommitté och hur denna kommitté har sammanträtt. e)Beskrivning av informationsflödet i fråga om risk till led ningsorganet. Instituten ska offentliggöra följande uppgifter om tillämpnings området för kraven i denna förordning i enlighet med direktiv /36/EU: a)Namnet på det institut på vilka kraven i denna förordning ska tillämpas. b)Uppgifter om skillnaderna i konsolideringsgrund i redovis nings- och tillsynssyfte, tillsammans med en kort beskrivning av de enheter som ingår, med en förklaring om huruvida de är i)fullständigt konsoliderade, ii)proportionellt konsoliderade, iii)avdragna från kapitalbasen, iv)varken konsoliderade eller avdragna från kapitalbasen. c)Alla aktuella eller förutsedda väsentliga praktiska eller rätts liga hinder för snabb överföring av medel ur kapitalbasen eller återbetalning av skulder mellan moderföretag och dot terföretag. d)Det totala belopp med vilket den faktiska kapitalbasen un derstiger det föreskrivna beloppet i alla de dotterföretag som inte innefattas i konsolideringen och namnet eller namnen på dessa dotterföretag. e)I tillämpliga fall de omständigheter som innebär att bestäm melserna i artiklarna 7 och 9 ska tillämpas. Instituten ska offentliggöra följande uppgifter om sin ka pitalbas: a)En fullständig avstämning av poster i kärnprimärkapital, öv rigt primärkapital, supplementärkapital samt filter och avdrag som tillämpats i enlighet med artiklarna 32–35, 36, 56, 66 och 79 på institutets kapitalbas och balansräkning i institu tets reviderade årsredovisning. b)En beskrivning av de viktigaste delarna i instrument för kärnprimärkapital och primärkapitaltillskott samt i supple mentärkapital som emitterats av institutet. c)De fullständiga villkoren för samtliga instrument för kärnpri märkapital, primärkapitaltillskott och supplementärkapital. d)Separata upplysningar om egenskaperna och beloppen för följande: i)Varje filter för tillsyn som har tillämpats i enlighet med artiklarna 32–35. ii)Varje avdrag som har gjorts i enlighet med artiklarna 36, 56 och 66. iii)Poster som inte har dragits av i enlighet med artiklarna 47, 48, 56, 66 och 79. e)En beskrivning av samtliga begränsningar som har tillämpats på beräkningen av kapitalbasen i enlighet med denna för ordning och de instrument, filter för tillsyn och avdrag som dessa begränsningar ska tillämpas på. f)Om ett institut offentliggör kapitalrealtaioner som har beräk nats med element i kapitalbasen vilka har fastställts på andra grunder än dem som anges i denna förordning, ska institutet lämna en uttömmande förklaring av på vilka grunder dessa kapitalrelationer har beräknats. 2.EBA ska utarbeta förslag till tekniska standarder för ge nomförande i syfte att fastställa enhetliga mallar för de upp lysningar som anges i punkt 1 a, b, d och e. ska lägga fram dessa förslag till tekniska standarder för genomförande för kommissionen . Europeiska unionens officiella tidning L 176/257 Kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska stan darder för genomförande som avses i första stycket i enlighet med artikel 15 i förordning (EU) nr 1093/2010. Ett institut ska lämna följande information om huruvida det uppfyller kraven i artikel 92 i denna förordning och artikel 73 i direktiv /36/EU: a)En sammanfattning av institutets metod för bedömning av om det interna kapitalet är tillräckligt för att ligga till grund för aktuell och framtida verksamhet. b)På den relevanta behöriga myndighetens begäran resultatet av institutets interna bedömning av kapitaltäckningen, in begripet sammansättningen av de extra kapitalbaskraven grundad på det översynsförfarande som avses i artikel 104.1 idirektiv /36/EU andra pelarens tillägg. c)För institut som beräknar riskvägda exponeringsbelopp enligt del tre avdelning II kapitel 2, av de riskvägda expone ringsbeloppen för alla de exponeringsklasser som specificeras d)För institut som beräknar riskvägda exponeringsbelopp enligt del tre avdelning II kapitel 3, av de riskvägda expone ringsbeloppen för alla de exponeringsklasser som specificeras För hushållsexponeringsklassen gäller detta krav separat för de exponeringskategorier som de olika kor relationerna i artikel 154.1–154.4 svarar mot. När det gäller aktieexponeringsklass gäller detta krav för i)alla de metoder som anges i artikel 155, ii)exponeringar som omsätts på en börs, privata aktieexpo neringar i tillräckligt diversifierade portföljer och övriga exponeringar, iii)exponeringar för vilka av tillsynsmyndigheten medgivna övergångsregler gäller för kapitalbaskravet, iv)exponeringar för vilka äldre regler för kapitalbaskravet får fortsätta att tillämpas. e)Kapitalbaskrav beräknade i enlighet med artikel 92.3 b och c. f)Kapitalbaskrav beräknade i enlighet med del tre avdelning III kapitel 2, 3 och 4 och offentliggjorda separat. De institut som beräknar riskvägda exponeringsbelopp enligt artikel 153.5 eller 155.2 ska redovisa de exponeringar som hänförts till tabellkategorierna i tabell 1 i artikel 153.5 eller som åsatts de riskvikter som nämns i artikel 155.2. Ett institut ska lämna följande information om sina expone ringar för motpartskreditrisk i enlighet med del tre avdelning a)Upplysningar om den metod som används för att fastställa internt kapital och kreditlimiter för motpartskreditexpone ringar. b)Upplysningar om strategier för tagande av säkerheter och upprättande av kreditreserver. c)Upplysningar om strategier för exponeringar med korrela tionsrisk. d)Upplysningar om effekterna på beloppet av de säkerheter institutet skulle behöva ställa om dess kreditbetyg försämra des. e)Verkligt positivt bruttovärde av kontrakt, nettningsvinster, aktuell kvittad kreditexponering, säkerheter som innehas och nettokreditexponering för derivat. Nettokreditexponering för derivat är kreditexponeringen mot derivattransaktioner efter det att hänsyn tagits till såväl vinsterna från rättsligt bindande nettningsöverenskommelser som säkerhetsordning ar. f)Mått på exponeringsvärde enligt de för detta fall tillämpliga metoder som beskrivs i del tre avdelning II kapitel 6 avsnitt 3–6. g)Det teoretiska värdet av kreditderivatsäkringar och fördel ningen av aktuell kreditexponering efter typ av kreditexpo nering. h)De teoretiska beloppen för kreditderivattransaktioner, upp delade mellan sådana som används i kreditinstitutets egen kreditportfölj respektive i dess förmedlingsverksamheter, in begripet fördelningen mellan de slag av kreditderivatproduk ter som används, och ytterligare uppdelade på kreditrisk skydd som köpts och sålts inom varje produktgrupp. i)Skattningen av alfa, om institutet har fått tillstånd av de behöriga myndigheterna att skatta alfa. Ett institut ska lämna följande uppgifter om sin efterlev nad av kravet på en sådan konjunkturutjämnande kapitalbuffert som avses i avdelning VII kapitel 4 i direktiv /36/EU: a)Den geografiska fördelningen av de kreditexponeringar som är relevanta för beräkningen av institutets konjunkturutjäm nande kapitalbuffert. L 176/258 Europeiska unionens officiella tidning b)Värdet av sin institutsspecifika konjunkturutjämnande ka pitalbuffert. ska utarbeta förslag till tekniska standarder för tillsyn isyfte att närmare fastställa de upplysningskrav som anges i punkt 1. ska lägga fram dessa förslag till tekniska standarder för tillsyn till kommissionen . Till kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska standarder för tillsyn som avses i första stycket i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010. Indikatorer på global systemviktighet 1.Institut som har identifierats som globalt systemviktiga i enlighet med artikel 131 i direktiv /36/EU ska på årlig basis redovisa värdet av de indikatorer som använts för att bestämma institutens ställning i enlighet med den identifierings metod som anges i den artikeln. 2.EBA ska utarbeta förslag till tekniska standarder för ge nomförande för att fastställa enhetliga format och datum för den redovisning som avses i punkt 1. Vid utarbetandet av så dana tekniska standarder ska ta hänsyn till internationella standarder. ska överlämna dessa förslag till tekniska standarder för genomförande till kommissionen . Kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska stan darder för genomförande som avses i första stycket i enlighet med artikel 15 i förordning (EU) nr 1093/2010. Instituten ska lämna följande information om institutets expo neringar för kreditrisk och utspädningsrisk: a)Definitioner för redovisningsändamål av begreppen förfallen och osäker. b)En beskrivning av de metoder som antagits för att fastställa specifika och allmänna kreditriskjusteringar. c)Det totala beloppet av alla exponeringar, efter tillåten redo visningsmässig kvittning men utan hänsyn till effekterna av de kreditriskreducerande åtgärderna, och det genomsnittliga exponeringsbeloppet , fördelat på olika typer av exponeringsklasser. d)Exponeringarnas geografiska spridning, fördelad på viktiga områden och väsentliga exponeringsklasser och om lämpligt på mer detaljerad nivå. e)Exponeringarnas spridning per bransch eller motpartsslag, fördelad på exponeringsklasser, inklusive specificering av ex poneringar mot små och medelstora företag, och om lämp ligt på mer detaljerad nivå. f)En uppdelning av alla exponeringars återstående löptid, för delad på exponeringsklasser och om lämpligt på mer detal jerad nivå. g)Följande belopp, fördelade på viktiga branscher och mot partsslag: i)Osäkra exponeringar och förfallna exponeringar var för sig. ii)Specifika och allmänna kreditriskjusteringar. iii)Kostnader för specifika och allmänna kreditriskjusteringar . h)Summan av osäkra respektive förfallna exponeringar, för delade på viktiga geografiska områden och, om möjligt sum man av specifika och allmänna kreditriskjusteringar för varje geografiskt område. i)En avstämning av förändringar i de specifika och allmänna kreditriskjusteringarna för osäkra fordringar var för sig. In formationen ska innefatta följande: i)En beskrivning av de specifika och allmänna kreditrisk justeringarnas typ. ii)Ingående balanser. iii)De belopp som bokats mot kreditriskjusteringarna . iv)De belopp som avsatts eller återförts för skattade för modade förluster avseende exponeringar under rappor teringsperioden, alla övriga regleringar, inklusive sådana som beror på växelkursskillnader, företagssammanslag ningar, förvärv och försäljning av dotterföretag och över föringar mellan kreditriskjusteringar. v)Utgående balanser. Specifika kreditriskjusteringar och återvinningar som registrerats direkt i resultaträkningen ska offentliggöras separat. ska utfärda riktlinjer som speci ficerar redovisningen av icke intecknade tillgångar, med hänsyn tagen till Europeiska systemrisknämndens rekommendation ESRB/2012/2 av om kreditinstitutens finansiering (1) och särskilt rekommendation D – insyn i mark naden avseende inteckning av tillgångar. Dessa riktlinjer ska antas i enlighet med artikel 16 i förordning (EU) nr 1093/2010. (1) EUT C 119, 25.4.2013, s. 1. Europeiska unionens officiella tidning L 176/259 ska utarbeta förslag till tekniska standarder för tillsyn som specificerar redovisningen av balansräkningsvärdet för varje ex poneringsklass och uppdelat i tillgångskvalitet och den totala summan av det icke intecknade balansräkningsvärdet, med be aktande av rekommendation ESRB/2012/2 och förutsatt att i sin rapport anser att sådan ytterligare redovisning ger tillförlitlig och meningsfull information. ska överlämna dessa förslag till tekniska standarder för tillsyn till kommissionen . Kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska stan darder för tillsyn som avses i första stycket i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010. Användning av externa ratinginstitut För institut som beräknar riskvägda exponeringsbelopp enligt del tre avdelning II kapitel 2 ska följande information lämnas för alla de exponeringsklasser som anges i artikel 112: a)Namnen på de utsedda externa ratinginstituten och export kreditorganen och skälen för eventuella ändringar. b)De exponeringsklasser för vilka varje externt ratinginstitut och exportkreditorgan används. c)En beskrivning av den process som används för att överföra emittentbetyg och kreditbetyg för emissioner till poster som inte är inkluderade i handelslagret. d)Sambandet mellan kreditbetyg från utsedda ratinginstitut el ler exportkreditorgan och den kreditkvalitetsskala som anges i del tre avdelning II kapitel 2, med beaktande av att denna information inte behöver offentliggöras, om institutet följer den inplacering som offentliggjorts av . e)Exponeringsvärden och exponeringsvärden efter kreditrisk reducerande åtgärder för varje kreditkvalitetssteg som be skrivs i del tre avdelning II kapitel 2 samt de exponerings värden som dragits av från kapitalbasen. De institut som beräknar kapitalbaskrav enligt artikel 92.3 b och c ska lämna separata upplysningar om dessa krav för varje risk som avses i dessa bestämmelser. Dessutom ska separat upplysning ges om kapitalbaskravet för värdepapperiseringsposi tionernas specifika ränterisk. Instituten ska offentliggöra vilka bedömningsmetoder för ka pitalbaskraven för operativ risk som de får tillämpa, tillsammans med en beskrivning av den metod som anges i artikel 312.2, om institutet använder denna, samt en diskussion om relevanta interna och externa faktorer som beaktas i institutets mätmetod.