prop · H10361 · 2013-12-18 00:00:00 — Om en stor andel röstberättigade inom vissa väljargrupper väljer att inte rösta kan det medföra att deras inflytande blir relativt sett mindre än andras. Eftersom det i regel är grupper med svagare politiska resurser, såsom personer med låg utbildning och inkomst, som röstar i mindre utsträckning, leder ett ökat valdeltagande oftast till ett mer jämlikt valdeltagande. Ett kontinuerligt arbete för ett högt valdeltagande är därför en metod för att stärka demokratin och för att skapa en mer jämlik maktfördelning i samhället. I 1 kap. 2 § av regeringsformen förtydligas att det allmänna ska verka för att alla människor ska uppnå delaktighet och jämlikhet i samhället. Det har i andra sammanhang framhållits att det är nödvändigt att problematisera synen på valdeltagandet. Värdet av valdeltagandet diskuteras i utredningsrapporten till av valdeltagande (SOU 2008:84), liksom i rapporten , som sammanställdes av vid på uppdrag av (2008/09:RFR15). finns det anledning att diskutera om valdeltagandet entydigt kan avläsas som en indikator på demokratins hälsotillstånd. I rapporterna förs bl.a. en diskussion om att ett högt valdeltagande snarare än ett hälsotecken kan vara ett tecken på ett utbrett missnöje med demokratin. Ett engagemang kan mobiliseras utifrån en vilja att förändra det politiska systemet och kan därmed inte entydigt betraktas som ett tecken på att det demokratiska systemet är väl förankrat i samhället. kan personer låta bli att rösta eftersom de är nöjda med hur samhället utvecklar sig och inte känner ett behov av att engagera sig. Röstskolkning kan dessutom vara ett uttryck för ett missnöje med de politiska alternativen snarare än för det demokratiska systemet som sådant. Enligt rapporterna är det, vid sidan av ett högt valdeltagande, betydelsefullt att väljarna är väl informerande och fattar väl övervägda beslut. Även om ett högt valdeltagande inte otvetydigt kan ses som en indikator på demokratins styrka anser regeringen att ett högt och mer jämlikt valdeltagande måste betraktas som eftersträvansvärt i det demokratiska samhället. Ett högt valdeltagande är det enda mätbara uttrycket för ett jämlikt politiskt deltagande och för ett förstärkt inflytande av underrepresenterade grupper i samhället. är det osäkert om insatser som avser att höja deltagandet alltid är verkningsfulla. Valdeltagandet påverkas till att börja med av valsystemets utformning. Valsystem med proportionella val brukar ge ett högre valdeltagande än majoritetsval. Därutöver påverkas valdeltagandet av tillgängligheten till röstningslokaler och av om röstningsförfarandet är enkelt. Även valets karaktär kan inverka på individers benägenhet att rösta, t.ex. om valet anses viktigt och spännande, om det finns tydliga politiska alternativ, om valkampanjen varit engagerande och om det i allmänhet finns en hög grad av motivation i individens närhet. Andra faktorer av betydelse är att väljarna har kunskap om politik, är socialt integrerade, identifierar sig med en särskild ideologi och känner röstpliktkänslor. Forskning visar att valdeltagandet i Europaparlamentsvalet särskilt påverkas av väljarnas inställning till EU och kunskaper om EU (Väljarbeteende i Europaval, , 2011). Flera av de angivna faktorerna kan påverkas, såsom valsystemets utformning, medan andra faktorer, såsom de ideologiska skiljelinjerna vid valet, engagemanget i valkampanjen och om det finns tydliga politiska alternativ är svårare att påverka. Mot denna bakgrund finns anledning till viss försiktighet vad gäller möjligheterna att höja valdeltagandet genom särskilda demokratifrämjande insatser. Det är emellertid betydelsefullt att det allmänna verkar för att valdeltagandet i riksdags-, landstings- och kommunval förblir högt. Det finns stora skillnader i valdeltagandet mellan olika väljargrupper och det finns därför anledning att insatser genomförs för att valdeltagandet blir mer jämlikt. Det är i synnerhet betydelsefullt att valdeltagandet ökar i grupper med traditionellt lägre valdeltagande såsom unga och utrikes födda. Mot bakgrund av det låga och ojämlika valdeltagandet i Europaparlamentsvalet i är det särskilt viktigt att insatser genomförs för att öka deltagandet inför detta val. Det låga valdeltagandet i Europaparlamentsvalet i flera medlemsstater påverkar parlamentets legitimitet och är en demokratisk utmaning för EU. Regeringen avser att inför valen 2014 genomföra insatser som inriktar sig mot väljargrupper som röstar i lägre utsträckning och i områden med lågt valdeltagande i tidigare val. Särskilda åtgärder ska genomföras inför Europaparlamentsvalet. 2.1.2Åtgärder för ett högt och mer jämlikt valdeltagande Stöd till aktörer som verkar för ett ökat valdeltagande Åtgärd: Regeringen avser att ge i uppdrag att fördela medel till organisationer inom det civila samhället och till kommuner som genomför verksamhet i syfte att öka valdeltagandet. Verksamheten ska i första hand inriktas på unga och utrikes födda och genomföras i områden med lågt valdeltagande i tidigare val. I de senaste två nationella valen ökade det totala valdeltagandet. Ökningen i väljargrupper som traditionellt deltar i mindre utsträckning var särskilt påtaglig. Det gäller t.ex. unga, utrikes födda och personer med lägre utbildning och inkomst. Inom gruppen förstagångsväljare har valdeltagandet i riksdagsvalen ökat sedan valen 2002 och därmed har också skillnaden mellan denna väljargrupp och övriga väljare minskat (Svenskt valdeltagande under , SCB 2012). Differensen mellan förstagångsväljarna och övriga väljare var vid valet . Även bland utrikes födda har valdeltagandet ökat sedan valet . Ökningen sedan valet var , men skillnaden mellan personer födda i och utrikes födda är fortfarande . Valdeltagandet bland unga utrikes födda män, som tidigare röstat i mycket låg utsträckning, har ökat sedan valet . Skillnaden mellan unga män födda utanför och i är dock fortfarande . I vissa geografiska områden, såsom stadsdelar med ett stort utanförskap, är valdeltagandet särskilt lågt. Skillnaderna mellan de valdistrikt som hade högst och lägst valdeltagande val till kommunfullmäktige var i , i och i . I några valdistrikt var valdeltagandet . Det innebär att mer än hälften av de röstberättigande som är boende i dessa områden inte medverkat i att utse de förtroendevalda som ska representera dem på lokal nivå. Det låga valdeltagandet i dessa områden kan beskrivas som ett lokalt demokratiskt underskott. Mot denna bakgrund anser regeringen att det finns skäl att genomföra åtgärder för att stärka demokratiutvecklingen i områden med ett särskilt lågt valdeltagande. Det är av särskild betydelse att organisationer inom det civila samhället får goda förutsättningar att genomföra insatser. Regeringen avser därför att ge i uppdrag att fördela medel till organisationer inom det civila samhället och till kommuner som genomför verksamhet i syfte att öka valdeltagandet. har också fått i uppdrag av regeringen att genomföra förberedelser för stödet (Ju2013/5250/D). Stödet ska i första hand avse verksamhet som genomförs i områden med lågt valdeltagande i tidigare val och som riktas mot unga och utrikes födda. Åtgärd: Regeringen avser att genomföra åtgärder för att höja kunskapen om Europaparlamentsvalets betydelse och för att öka valdeltagandet. Sedan blev medlem i EU har fyra Europaparlamentsval genomförts i . Valdeltagandet i samtliga val har varit lägre än valdeltagandet i de nationella valen. Valdeltagandet val var , vilket var en ökning . är valdeltagandet lågt och i synnerhet är det unga och utrikes födda som avstår från att rösta. Valdeltagandet bland personer var och bland utrikes födda var det . I valet ökade valdeltagandet visserligen inom dessa väljargrupper, men skillnaden mot den totala andelen röstande är fortfarande betydande. Det ökade valdeltagandet i Europaparlamentsvalet kan delvis ses mot bakgrund av att motståndet till det svenska EU-medlemskapet hade sjunkit inför valet . har valdeltagandet ökat från en mycket låg nivå och uppgången kan inte ses som ett uttryck för att allmänhetens uppfattning om Europaparlamentsvalets betydelse förändrats nämnvärt. De valundersökningar som genomförts i samband med Europaparlamentsvalet visar att valet alltjämt ses som ett val av mindre betydelse och att intresset för EU-frågorna är begränsat (Väljarbeteende i Europaval, och , 2010). Det totala valdeltagandet i var val . Regeringen anser att det låga valdeltagandet i Europaparlamentsvalet inte enbart är en demokratisk utmaning för EU utan även för . EU är en gemenskap som ursprungligen uppkom som en motkraft till de auktoritära regimer som var orsak till och Förintelsen. EU spelade också en avgörande roll i demokratiseringen av de postsocialistiska länderna efter och har fortfarande en viktig roll för att vidmakthålla grundläggande demokratiska principer i och övriga världen. Den demokratiska utvecklingen i EU har betydelse för demokratin i . Antidemokratiska tendenser i enskilda medlemsstater har t.ex. en tendens att påverka utvecklingen i andra delar av . Beslutsfattande i EU påverkar konkret individers vardag i genom bl.a. lagstiftning som rör den inre marknaden samt området för frihet, säkerhet och rättvisa. Europaparlamentsvalet är det första sedan Lissabonfördraget trädde i kraft. Fördraget innebär att parlamentets lagstiftningsstatus har stärkts i förhållande till Europeiska kommissionen och de nationella regeringarna. Mot denna bakgrund anser regeringen att åtgärder bör vidtas för att öka valdeltagandet i Europarlamentsvalet. Det är angeläget att sprida kunskap om EU och Europaparlamentsvalets betydelse. pågår ett förvaltningspartnerskap mellan regeringen, och kommissionen. Syftet är att öka kunskapen hos unga om deras rättigheter och möjligheter som EU-medborgare och på detta sätt bidra till ett aktivt medborgarskap och en ökad kunskap om aktuella frågor inom EU. 2013 och 2014 är ungas engagemang för och deltagande i Europaparlamentsvalet särskilt prioriterat inom ramen för förvaltningspartnerskapet. Insatserna ska dels omfatta stöd för att upprätthålla det nätverk av rektorer och lärare som utbildats under föregående programperiod 2009-2012, dels omfatta information om valen direkt riktad till unga väljare och ungdomsorganisationer för att främja deltagande i valet . Medel kanaliseras direkt från kommissionen till myndigheterna. Regeringen avser även att på andra sätt verka för att öka kunskapen om Europaparlamentsvalet, däribland genom att föra en dialog med aktörer som kan bidra till att information och kunskap om valets betydelse sprids, t.ex. politiska partier, organisationer inom det civila samhället, myndigheter och kommuner. Åtgärd: Regeringen avser att fördela särskilda medel till riksdagspartierna och partierna representerade i för informationsinsatser inför de allmänna valen. De politiska partiernas insatser för att mobilisera väljarna inför valen är betydelsefulla för att uppnå ett högt och jämlikt valdeltagande. Regeringen har inför samtliga val fördelat stöd till riksdagspartierna för att genomföra informationsinsatser med avsikt att öka valdeltagandet. Vid Europaparlamentsvalen har medel fördelats till partier som är representerade i och i . Enligt utvärderingarna av stödet till riksdagspartierna kan informationsinsatserna resultera i att valdeltagandet påverkas i positiv riktning. Detta gäller i synnerhet de insatser som omfattar sociala möten med enskilda väljare. Insatser riktade mot särskilda väljargrupper, såsom ungdomar och utrikes födda, bedöms också vara mer effektiva än allmänna informationsinsatser. (Demokratipolitikens metoder, och urbanforskningsinstitutet, 2009). Mot denna bakgrund avser regeringen att inför riksdagsvalen och Europaparlamentsvalen fördela särskilda medel till partier som är representerade i och för informationssatsningar. Medel fördelas för att ge de politiska partierna ökade möjligheter att nå ut till grupper där valdeltagandet traditionellt sett är lägre. Åtgärd: Regeringen avser att ge stöd till trossamfund (SST) ett uppdrag att stimulera trossamfundens arbete med informationsinsatser inför de allmänna valen. Trossamfunden har kommit att uppfattas som en mycket angelägen och betydelsefull del av det civila samhället. Invandringen har bidragit till att blivit ett allt mer mångkulturellt och mångreligiöst samhälle. Trossamfunden har en viktig roll för att stödja människor som invandrat till . Att ge människor en möjlighet att finna en trygghet genom sin kultur och religion har betydelse för integrationen. På många områden fungerar trossamfunden som en länk mellan stat och samhälle, vilket är ett stöd för nyanlända invandrare som ännu inte har lärt sig det svenska språket eller skapat sig en grundläggande samhällsorientering. Trossamfundens medverkan inom andra samhällsområden är också värdefull. Trossamfunden bidrar som välfärdsförmedlare inom t.ex. sjukvården, barn- och ungdomsverksamhet eller som ett komplement till samhällets ansvar för människor som lever i en socialt utsatt situation. Trossamfunden är ett forum där dialog om existentiella och sociala frågor äger rum. I detta sammanhang kan de medverka till att de grundläggande demokratiska värderingar som vårt samhälle vilar på upprätthålls och stärks. för statligt stöd till trossamfund ger regeringen stöd till stabila och livskraftiga trossamfund som verkar i enlighet med demokratins grundläggande värderingar. Genom samverkan mellan SST och trossamfunden behandlas angelägna frågeställningar kring bl.a. värderingar, respekt och tolerans. Inom ramen för skrivelsen Handlingsplan för att värna demokratin mot våldsbejakande extremism (skr. 2011/12:44) gav regeringen ett uppdrag till stöd till trossamfund att föra en dialog med trossamfunden i syfte att stimulera arbetet med demokrati och demokratiska värderingar. Enligt regeringens bedömning är trossamfunden betydelsefulla för ett vidare demokratifrämjande arbete. Trossamfunden kan vara ett stöd i att nå ut och informera om valet i väljargrupper som deltar i lägre utsträckning, i synnerhet utrikes födda. Regeringen avser därför att ge stöd till trossamfund ett uppdrag att stimulera trossamfundens arbete med informationsinsatser inför de allmänna valen. Arbetet ska avse verksamheter för att informera om rösträttens betydelse och om det praktiska röstningsförfarandet. Åtgärd: Regeringen avser att ge i uppdrag att genomföra skolval inför de allmänna valen. Valdeltagandet är traditionellt sett lägre bland unga. Detta kan delvis förklaras av att unga inte skapat sig en vana av att rösta. Forskning visar att erfarenheten av att ha deltagit i ett val ofta påverkar den framtida benägenheten att rösta. En insats som därför är av betydelse är skolvalen. Skolval ger både en konkret upplevelse av röstningsförfarandet och ett tillfälle för skolorna att diskutera frågor om det demokratiska systemet och demokratins principer i en allmän bemärkelse. Detta kan påverka ungas benägenhet att rösta . Skolval har genomförts i flera grund- och gymnasieskolor sedan 1960- talet, men sammanställdes nationellt först . Inför valet gav regeringen i uppdrag att genomföra projektet skolval för elever i årskurs sju till nio och i gymnasieskolorna. I genomförandet av uppdraget samrådde med och . I genomförandet av valet deltog även elevråds centralorganisation () och ungdomsråd. Enligt utvärdering av skolvalet anser en majoritet av eleverna att valet var en bra förberedelse för riksdagsvalen och att detta erbjöd en möjlighet att ta ställning till nya perspektiv. 2013/14:61 bidrog skolvalen till att öka elevernas engagemang och samhällsintresse (Ett val i sig – Utvärdering av skolvalet , , 2011). Regeringen har mot denna bakgrund gett i uppdrag att genomföra förberedelser av skolvalet (Ju2013/5251/D) och avser att uppdra att arrangera skolval inför både riksdags- och Europaparlamentsvalet. Skolvalen ska genomföras i samråd med och . Vid genomförandet av skolvalet ska i samråd med organisationer inom det civila samhället ta fram ett stödmaterial som kan användas av både lärare och elever inför valet. Åtgärd: På regeringens uppdrag tar fram ett stödmaterial för lärare i grund- och gymnasieskola som rör hantering av politisk information i skolan och närvaron av representanter för politiska partier. Skolvalet och de nationella valen är ett tillfälle för de politiska partierna att vara aktiva i skolorna. I vissa avseenden har oklarheter förekommit huruvida skolor kan förbjuda vissa politiska partier att verka på skolorna. Inför valet tog på uppdrag av regeringen fram stödmaterialet Politisk information i skolan (U2010/1216/S). I stödmaterialet framhåller att skolan inte är en allmän plats och att det därför är rektorn som bestämmer vem som får vistas i skolan. Om rektorn beslutar att politiska partier ska få komma till skolan och bedriva opinionsbildning måste skolan behandla alla partier lika. En lösning för skolor som anser att vissa partiers närvaro är problematisk är att neka tillträde till samtliga partier. menar dock att en sådan lösning är svår att förena med skolans demokratiska uppdrag. Enligt utvärdering av skolvalet var det av skolorna som valde att inte bjuda in någon företrädare för de politiska partierna eller deras ungdomsförbund till skolan. Regeringen anser att det är relevant att skolelever inför skolvalen får goda förutsättningar att kritiskt bedöma och bilda sig en uppfattning om olika politiska alternativ. Skolelever ska ha goda möjligheter att komma i kontakt med representanter för de politiska partierna eller deras ungdomsorganisationer. Kontakter med de politiska partierna är även betydelsefulla för att skapa förutsättningar för ungas politiska engagemang. Regeringen har mot denna bakgrund gett i uppdrag att ta fram ett stödmaterial för lärare i grund- och gymnasieskola som rör hantering av politisk information i skolan och närvaron av representanter för politiska partier (Ju2013/7073/D). ska dessutom genomföra aktiviteter för att sprida detta stödmaterial. Utgångspunkten för uppdraget är att skolans huvudmän fortsatt har ansvar för och beslutanderätt över tillträdet till skolorna. Åtgärd: Regeringen avser att ge Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam) i uppdrag att under de allmänna valen 2014 genomföra en kartläggning av tillgängligheten till vallokaler och röstningsmottagningsställen för att bedöma om det finns anledning att överväga ytterligare åtgärder för att förenkla röstningsförfarandet och förbättra tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning. Målet för regeringens funktionshinderspolitik är att samhället ska utformas så att människor med funktionsnedsättning i alla åldrar ska bli fullt delaktiga i samhället. Det är därför av grundläggande betydelse att vallokaler och röstningslokaler för förtidsröstning är anpassade så att alla väljare har lika tillgång till dem, oavsett funktionsnedsättning. Enligt vallagen (2005:837) har varje kommun ansvar för att se till att det i kommunen finns lämpliga lokaler som kan användas som röstmottagningsställen. Kommunerna måste vidta alla rimliga ansträngningar för att tillhandahålla vallokaler och röstningslokaler som är tillgängliga för alla väljare (prop. 2004/05:163 s. 72). Om en kommun anser att det av särskilda skäl finns behov av att använda en lokal som inte uppfyller kraven på tillgänglighet, ska kommunen informera . Vid valet förekom det enligt 17 sådana fall och i samtliga fall beslutade länsstyrelserna att godkänna lokalerna (Erfarenheter från valen , ). Efter valet till anmäldes fyra kommuner till () på grund av att de använt lokaler med bristande tillgänglighet för väljare med rullstol utan att informera . DO var kritisk till de konstaterade bristerna, men såg positivt på att kommunerna i huvudsak tog problemet på allvar och avsåg att åtgärda bristerna. Även andra rapporter, såsom en studie som genomfördes av Nätverket unga för tillgänglighet, pekar på bristande tillgänglighet i flera vallokaler (NFUT, 2010). har i erfarenhetsrapporten från valet pekat på att reglerna för tillgänglighetsanpassning för enkelt kan åsidosättas och rekommenderar därför att den särskilda regleringen för tillgänglighet i vallagen tas bort. Mot denna bakgrund har vallagskommitté (Ju 2011:13) på regeringens uppdrag (dir. 2011:97) utrett om det finns skäl att ytterligare begränsa kommunernas möjligheter att som val- och röstningslokal använda lokaler som inte uppfyller tillräckligt höga krav på tillgänglighet. Kommittén framhåller i sitt slutbetänkande E-röstning och andra valfrågor (SOU 2013:24) att tillgängligheten till röstningsmottagningsställe är av grundläggande betydelse för väljarnas möjlighet att utöva sin rösträtt. Därför föreslår kommittén att den nuvarande möjligheten som kommunerna har att få dispens för att använda en lokal för röstningsmottagning som inte uppfyller kraven på tillgänglighet tas bort. Regeringen delar kommitténs uppfattning och föreslår i propositionen Tillgänglighet och deltagande i val (prop. 2013/14:37) att dispensmöjligheten ska tas bort. Regeringen avser att i samband med de allmänna valen 2014 ge Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam) i uppdrag att genomföra en studie för att bedöma behovet av ytterligare åtgärder för att förenkla röstningsförfarandet och förbättra tillgängligheten för personer med funktionsnedsättning. Studien bör särskilt kartlägga om tillgängligheten till vallokaler och röstningsmottagningsställen är tillfredsställande liksom om tillgången till hjälpmedel för personer med funktionsnedsättning säkerställer möjligheten till full delaktighet i dessa sammanhang. 2.2Ett breddat och jämlikt deltagande i de folkvalda församlingarna 2.2.1Politikens inriktning för ett breddat och jämlikt deltagande i de folkvalda församlingarna Regeringens bedömning: Det är avgörande för demokratins vitalitet att det finns ett utbrett intresse att inneha förtroendeuppdrag och delta i de folkvalda församlingarna. Det är också av betydelse att de beslutsfattande politiska församlingarna avspeglar befolkningens sammansättning när det gäller framför allt kön, ålder och födelseland. Åtgärder bör mot denna bakgrund vidtas i syfte att verka för ett breddat och jämlikt deltagande i de folkvalda församlingarna. Skälen för regeringens bedömning: Fundamentet för vår demokrati är det representativa styrelseskicket. De representativa formerna ger de bästa förutsättningarna för ett rättvist och effektivt förverkligande av folkviljan och för ett beslutsfattande som är långsiktigt och ansvarstagande. Den representativa demokratins funktionssätt innebär att väljarna i första hand uttrycker sin politiska vilja genom att i de allmänna valen utse sina politiska företrädare. Väljarna lägger sin röst på ett politiskt parti och via rösthandlingen godkänner de därmed partiets program. I det efterkommande valet kan väljarna utkräva ansvar och ge ett utlåtande av partiets prestation genom att välja att stödja eller avvisa partiet. Väljarnas representanter utgörs i den svenska demokratiska traditionen av de politiska partierna. Den framträdande roll som de politiska partierna har i det representativa demokratiska systemet innebär att deras organisering och verksamhet påverkar demokratins legitimitet och funktionssätt. Att de politiska partierna har goda villkor för att bedriva politisk verksamhet är av betydelse för demokratins utveckling. som partierna förvaltar den politiska processen är det enskilda individer som får förtroendet att fatta bindande beslut å väljarnas vägnar. De folkvalda är ombud för de intressen och åsikter som uttrycks i samhället. Det demokratiska systemet förutsätter därmed att det finns ett tillräckligt brett intresse i samhället att genom de politiska partierna arbeta i demokratins tjänst. Förutsättningarna för den representativa demokratin har förändrats . Intresset för traditionella engagemangsformer, såsom ett engagemang i politiska partier, har minskat. Antalet personer som är medlemmar i politiska partier har enligt SCB:s undersökning om Skr.