prop · H1031d2 · 2013-09-18 00:00:00 — Ett huvudsyfte med förslagen är att motverka den överkompensation som löneunderlagsregeln sägs medföra för delägare i stora fåmansföretag med många delägare och många anställda och som förutsågs redan i den proposition genom vilken den nuvarande regeln infördes (jfr ovan). Ett annat syfte anges vara att i högre grad stimulera de mindre företagen och förstärka deras incitament att anställa. Trots att de föreliggande förslagen endast rör en mindre del av regelsystemet är de av betydelse för en stor mängd företag och deras ägare. När 3:12-systemet infördes genom skattereform var reglerna kopplade till det till företagen hörande kapitalet och det saknades helt kopplingar till lönebetalningar. 2013/14:1 BILAGA 5 ser om hänsynstagande till utbetalda löner infördes ursprungligen med den huvudsakliga motiveringen att hänsyn skulle tas till den ökade risk som delägarna i bolaget tog genom anställning av personal. Detta argument har senare förstärkts och ligger som nämnts också till grund både för nu gällande regler och för förslagen i remissen. Sedda för sig är de olika delförslagen av relativt enkel beskaffenhet och till synes lätta att förstå. När man emellertid ser till helheten är det mycket svårt – för att inte säga närmast omöjligt – att överblicka konsekvenserna av förslagen. Anledningen till detta är bl.a. att förändringar av olika parametrar i regelsystemet synes få verkningar som slår i olika riktningar. Liknande svårigheter föreligger när det gäller att överblicka verkningarna av de justeringar av vissa parametrar som gjorts i det föreliggande förslaget jämfört med det som var föremål för remissbehandling. Det är sannolikt att förslagen om kapitalkrav och ökat löneuttag för att få tillämpa löneunderlagsregeln kan motverka vad som betecknats som överkompensation till delägare i vissa fåmansföretag. Förslagen rör emellertid ett område där många berörda inte bara har ett stort intresse av reglernas funktion utan även förmåga att analysera ändringarna för att finna vägar att helt eller delvis undgå effekterna av dem. Enklast är naturligtvis en omorganisation av ett personalägt företag i samverkande mindre enheter som var och en uppfyller det nya kravet. För Lagrådet framstår det som oklart om förslagen i denna del kan förväntas få avsedd effekt. Det ekonomiska utfallet av förslagen skulle därmed kunna bli ett annat än det som antas i remissen. Om de får avsedd effekt, medför de å andra sidan oförklarade och inte närmare analyserade tröskeleffekter, som bl.a. synes kunna komma att påverka företagens konkurrenssituation. Vad gäller kapitalkravet kan följande tilläggas. Det framstår i och för sig inte som onaturligt att ett kapitalkrav finns i ett system som reglerar beskattning av kapitalinkomster. Ett sådant krav kan emellertid motverka ägarens incitament att knyta medarbetare närmare företagen genom att erbjuda dem att förvärva mindre aktieposter. Det angivna syftet att stimulera anställningar kan därför i många företag komma att påverkas negativt genom kapitalkravet. Till detta kommer att syftet att stimulera de mindre fåmansföretagen att nyanställa starkt kan 2013/14:1 BILAGA 5 komma att motverkas av den föreslagna höjningen av kravet på uttag av lön för att få använda löneunderlagsregeln. Det nuvarande minimikravet på löneuttag höjs från sex inkomstbasbelopp med tillägg av av den kontanta ersättningen i företaget med dotterföretag till nio inkomstbasbelopp (övergångsvis nio och ett halvt inkomstbasbelopp). Även om de faktiska löneuttagen enligt vad som uppges uppgick till ca 9,8 inkomstbasbelopp var minimikravet i medeltal 7,8 inkomstbasbelopp, och förslaget innebär enligt remissen att minimikravet på uttag av medel från företaget för löner och avgifter för de minsta företagen där löneunderlagsregeln används kommer att öka. I flera remissyttranden ges exempel på betydande ökningar av uttagskravet med tydliga tröskeleffekter. Detta måste utan tvivel påverka företagens möjligheter att anställa ny personal. Lönehöjningen sker dessutom på en inkomstnivå som inte ger några ytterligare socialförsäkringsförmåner till delägaren, vilket kan verka återhållande på intresset av att använda regeln. Det ökade lönekravet påverkar också den för ägarna positiva utvidgningen av det lönebaserade utrymmet i skiktet upp till 60 inkomstbasbelopp på ett negativt sätt eftersom färre företag kommer att kunna utnyttja löneunderlagsregeln. Även i de nu nämnda delarna framstår förslagen som oklara till sina sammantagna effekter. Sammanfattningsvis framstår det för Lagrådet som tveksamt om de framlagda förslagen är utformade så att de kan antas tillgodose de i remissen angivna syftena, liksom om de är så utformade att problem inte uppstår vid tillämpningen (8 kap. 22 § 4 och 5 regeringsformen). Det framgår inte av remissen i vad mån lagstiftningsärendet har bedömts vara särskilt brådskande eller varför inte en fördjupad översyn av fåmansbolagsreglerna bedömts vara behövlig. Den bild som ges i remissen av hur företag organiseras och de aktuella skattereglerna utnyttjas ger inte intryck av att vara väl grundad, något som också påvisas i ett betydande antal remissyttranden. Att döma av det material som står till Lagrådets förfogande synes det ha varit fullt möjligt att bereda ärendet på ett mer normalt sätt och därmed säkrare förankra förslagets grunder och öka träffsäkerheten i regleringen. Tillsammans med de tveksamheter som redovisats i det föregående föranleder detta att Lagrådet inte kan tillstyrka att de föreliggande förslagen läggs till grund för lagstiftning. Förslaget till lag om ändring i vägtrafikskattelagen Enligt den föreslagna punkten 2 ska den nya definitionen av skattepliktig första gången inte tillämpas på fordon som före ikraftträdandet befriades från fordonsskatt. Bestämmelsen är oklar. Lagrådet förordar att ordet befriades ersätts med var befriat. I författningskommentaren bör framhållas att bestämmelsen inte undantar fordon för vilka femårsbefrielsen enligt 2 kap. 11 a § löpt ut före ikraftträdandet. Lagrådet lämnar förslagen utan erinran. Nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling Bilaga till avsnitt 6.9 2013/14:1 BILAGA 6 Nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling 1.Sammanfattning av delbetänkandet Skatteincitament för forskning och utveckling (SOU 2012:66)..................................................................................... Förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980).................................. Förslag till lag om ändring i lagen (2001:1170 om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980)......................................... Förteckning över remissinstanserna.................................................................... Lagförslag i lagrådsremissen ................................................................................ Förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980)................................ Förslag till lag om ändring i lagen (2000:981) om fördelning av Förslag till lag om ändring i lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980)...................................... 1.Sammanfattning av delbetänkandet Skatteincitament för forskning och utveckling (SOU 2012:66) I betänkandet anges att det ur ett samhällsekonomiskt perspektiv i huvudsak finns två skäl för en subvention av FoU genom skatteincitament. För det första är FoU produktion av kunskap som vanligen inte kan isoleras till det företag som utför forskningen och utvecklingen utan kunskapen överförs också till andra delar av ekonomin. FoU är således ofta förknippad med positiva externa effekter. Problemet ligger i att det företag som står för kostnaden inte kan tillgodogöra sig hela avkastningen av investeringen, vilket kan leda till att de resurser som satsas på FoU blir för låga i relation till vad som är samhällsekonomiskt optimalt. För det andra är finansieringskostnaden för riskfyllda investeringar i nya företag alltför hög. Detta är en följd av skattereglernas utformning där nytt eget kapital beskattas högre jämfört med kvarhållna vinstmedel och lånat kapital. Externa effekter är relevanta för all FoU medan en samhällsekonomiskt alltför hög finansieringskostnad främst gäller små och nya företag. Kommittén anser att ett stöd till FoU bör lämnas genom en direkt sänkning av någon kostnad. Alla företag, såväl de som går med vinst som de som går med förlust, kan då dra nytta av stödet. Kommittén föreslår därför att det ska vara möjligt för arbetsgivare att i vissa fall få nedsättning av arbetsgivaravgifterna för personer som arbetar med forskning och utveckling (FoU-personer). Nedsättning ges av avgiftsunderlaget, dock högst med per koncern och månad. Nedsättningen får dock inte medföra att arbetsgivaravgifterna understiger ålderspensionsavgiften. Nedsättning beviljas inte heller för personer som inte fyllt vid ingången av beskattningsåret. Enligt förslaget räknas som FoU-arbete systematiskt arbete med att ta fram ny kunskap (forskning) eller med att använda resultatet av forskning för att utveckla nya eller väsentligt förbättrade varor, tjänster och produktionsprocesser (utveckling). För att omfattas av reglerna måste arbetet vara kvalificerat och direkt utgöra FoU eller ingå som en central del i sådant arbete. Tanken med dessa avgränsningar är att rikta stödet mot sådant arbete som har ett 2013/14:1 BILAGA 6 För att omfattas av reglerna ställs vidare krav på att arbetet ska ha ett kommersiellt syfte. Kommersialiseringskravet ställs för att utesluta främst offentlig verksamhet, vilken redan är finansierad via offentliga medel. Rätt till nedsättning av arbetsgivaravgifter har den som ger ut den avgiftspliktiga ersättningen. Arbetsgivaravgifterna ska sättas ned den kalendermånad då en person hos en och samma arbetsgivare under minst tre fjärdedelar och minst av sin faktiska arbetstid har utfört FoU-arbete. Arbetsgivaravgifterna får också i vissa fall sättas ned om arbetsgivaren har fått nedsättning för personen i fråga. Kommittén föreslår att de nya reglerna förs in i ett nytt kapitel, 2 a kap., i socialavgiftslagen (2000:980). Till följd av förslaget föreslår kommittén även en ändring i lagen (2001:1170) om särskilda avgifter i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980). Enligt kommitténs beräkningar kommer förslaget att kunna utnyttjas av ca 2 500 företag. Förslaget bedöms minska statens intäkter från arbetsgivaravgifterna med och bedöms försvaga de offentliga finanserna med . Kommittén föreslår att förslaget finansieras genom ändrade regler för räntebeläggning av periodiseringsfonder. är avsättningar till periodiseringsfonder räntebelagda för juridiska personer. Räntan påförs genom att en schablonintäkt läggs till den vanliga inkomsten som bolagsskatten beräknas på. Schablonintäkten beräknas till av statslåneräntan vid utgången av november månad året närmast före det kalenderår under vilket beskattningsåret går ut multiplicerad med summan av gjorda avdrag för avsättningar till sådana periodiseringsfonder som den juridiska personen har vid beskattningsårets ingång. Om beräkningen av schablonintäkten ändras på så sätt att av statslåneräntan multipliceras med summan av periodiseringsfonderna bedöms ändringen ge en förstärkning av de offentliga finanserna med . Kommittén föreslår att det görs en sådan ändring av procentsatsen. Förslaget kommer då enligt kommittén att vara finansierat i sin helhet. 2013/14:1 BILAGA 6 Förslaget får också konsekvenser såtillvida att det kommer att öka företagens administrativa kostnader. Enligt kommittén kommer kostnaderna att öka med totalt . Den föreslagna finansieringen kommer däremot inte att påverka dessa kostnader. Vad gäller den reala ekonomin bedömer kommittén att nedsättningen av arbetsgivaravgifterna i kombination med finansieringsförslaget kommer att leda till fler FoU- investeringar och färre andra investeringar. Huruvida de totala investeringarna kommer att öka eller inte är svårt att bedöma. Det är heller inte möjligt att bedöma om förslagen sammantaget kommer att leda till ökad eller minskad produktivitet och BNP. Sysselsättningen i FoU-sektorn bedöms öka som en följd av de nedsatta arbetsgivaravgifterna. Sysselsättningen i ekonomin som helhet påverkas dock inte av detta, utan det sker en omfördelning av sysselsättningen mellan FoU- sektorn och övriga sektorer. Kommittén bedömer dock att finansieringsförslaget kan få negativa effekter på sysselsättningen. Enligt kommittén kommer förslaget också att ge upphov till ökade kostnader för . Kommittén uppskattar den initiala kostnaden till och den årliga merkostnaden till . För de allmänna förvaltningsdomstolarna bör förslaget enligt kommitténs mening inte leda till mer än en marginellt ökad arbetsbelastning. Kommittén anser det angeläget såväl att följa upp de nya reglernas tillämpning som att utvärdera deras effekter på FoU-investeringar. Eftersom reglerna i vissa fall kan ge skattemässiga incitament att anlita konsulter i stället för egen personal är det särskilt viktigt att tidigt följa upp hur stor del av stödet som har gått till konsultföretag. När reglerna har tillämpats bör dessutom en utvärdering göras som tar sikte på nedsättningens effekt på FoU-investeringar. Kommittén föreslår att bestämmelserna ska träda i kraft . 2013/14:1 BILAGA 6 Förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980) Härigenom föreskrivs att det i socialavgiftslagen (2000:980) införs ett nytt kapitel, 2 a kap., av följande lydelse. Avgifter för personer som arbetar med forskning och utveckling 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om nedsättning av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning och utveckling (FoU-personer). 2 § Som arbete med forskning och utveckling avses i denna lag systematiskt arbete med 1.att ta fram ny kunskap (forskning) eller 2.att använda resultatet av forskning för att utveckla nya varor, tjänster och produktionsprocesser eller väsentligt förbättra redan existerande sådana (utveckling). Till arbete enligt första stycket räknas bara arbete som 1.är kvalificerat och direkt utgör forskning och utveckling eller ingår som en central del i sådant arbete, och 2.har ett kommersiellt syfte. 3 § avses i denna lag en koncern av det slag som avses i 1 kap. 11 § aktiebolagslagen (2005:551). Som moderbolag räknas även andra juridiska personer än svenska aktiebolag. Vilka som kan få nedsättning 4 § Rätt till nedsättning av arbetsgivaravgifter har den som ger ut avgiftspliktig ersättning för en FoU-person. 5 § Arbetsgivaravgifter ska sättas ned den kalendermånad då 1.FoU-personen hos en och samma arbetsgivare under minst tre fjärdedelar och minst av sin faktiska arbetstid arbetat med forskning eller utveckling, eller 2.arbetsgivaren enligt 1 erhållit nedsättning för FoU-personen under var och en av de närmast föregående fyra kalendermånaderna. Nedsättning enligt första stycket 2 medges inte om orsaken till att villkoren enligt första stycket 1 inte är uppfyllda är att personen fått ändrade arbetsuppgifter. 6 § För rätt till nedsättning av arbetsgivaravgifter gäller att FoU-personen vid ingången av beskattningsåret har fyllt . 2013/14:1 BILAGA 6 7 § Vid beräkning av arbetsgivaravgifterna på avgiftspliktig ersättning för FoU-personer ska summan av dessa avgifter sättas ned av avgiftsunderlaget. Sammanlagt får nedsättningen uppgå till högst per koncern och månad. Nedsättningen får inte medföra att arbetsgivaravgifterna understiger ålderspensionsavgiften enligt 2 kap. 26 §. Om flera avgiftsskyldiga som ingår i samma koncern har rätt till nedsättning ska, vid bedömningen enligt andra stycket, nedsättningen i första hand göras av moderbolaget. Till den del moderbolaget inte kan utnyttja nedsättningen, får nedsättningen utnyttjas av dotterföretag i den ordning moderbolaget bestämmer. Denna lag träder i kraft och tillämpas på avgiftspliktig ersättning som betalas ut efter . Vid beräkning av den allmänna löneavgiften och arbetsgivaravgifterna ska från summan av dessa avgifter avdrag göras av avgiftsunderlaget. För den del av underlaget som arbetsgivaravgifterna beräknas på enligt 2 kap. 28 § eller 2 a kap. 7 § socialavgiftslagen (2000:980) får avdraget inte medföra att dessa avgifter understiger ålderspensionsavgiften enligt 2 kap. 26 § samma lag. Sammanlagt får avdrag göras med högst . Avdraget ska i första hand göras från den allmänna löneavgiften. 2013/14:1 BILAGA 6 Förslag till lag om ändring i lagen (2001:1170 om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980) Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980) ska ha följande lydelse. Vid beräkning av den allmänna löneavgiften och arbetsgivaravgifterna ska från summan av dessa avgifter avdrag göras av avgiftsunderlaget. För den del av underlaget som arbetsgivaravgifterna beräknas på enligt 2 kap. 28 § socialavgiftslagen (2000:980) får avdraget inte medföra att dessa avgifter understiger ålderspensionsavgiften enligt 2 kap. 26 § samma lag. Sammanlagt får avdrag göras med högst . Avdraget ska i första hand göras från den allmänna löneavgiften. I avgiftsunderlaget för beräkning av avdraget enligt första stycket ska endast ingå sådan avgiftspliktig ersättning som avses i 2 § första stycket. Om flera avgiftsskyldiga ingår tillsammans i en koncern, ska de vid bedömningen av avdragsrätten enligt första stycket anses som en avgiftsskyldig. Avdraget ska i sådant fall i första hand göras av moderföretaget. Till den del avdraget inte kan utnyttjas av moderföretaget, får det utnyttjas av dotterföretagen i den ordning moderföretaget bestämmer. Denna lag träder i kraft och tillämpas på ersättning som betalas ut efter . 1 Senaste lydelse 2008:1268. 2013/14:1 BILAGA 6 Efter remiss har yttranden över delbetänkandet Skatteincitament för forskning och utveckling (SOU 2012:66) kommit in från , Kammarrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , , Invest , , , , , , (), , , , , , Verket för innovationssystem (), , , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys), , , utvärdering (IFAU), , , Föreningen , , i (LO), (), (), (), Akademikers () och (). Därutöver har Naturvetarna, . (), Näringslivets Skattedelegation (NSD), och yttrat sig över betänkandet. Följande remissinstanser har inte svarat eller angett att de avstår från att lämna några synpunkter: , , , , , , (), och Kommuner och Landsting. 2013/14:1 BILAGA 6 Förslag till lag om ändring i socialavgiftslagen (2000:980) Härigenom föreskrivs att det i socialavgiftslagen (2000:980) ska införas fem nya paragrafer, 1 kap. 11 och 12 §§ och 2 kap. 29–31 §§, samt närmast före 1 kap. 11 och 12 §§ och 2 kap. 29 § nya rubriker av följande lydelse. Med forskning och utveckling avses i denna lag systematiskt och kvalificerat arbete med att i kommersiellt syfte 1. ta fram ny kunskap (forskning), eller 2. använda resultatet av forskning för att utveckla nya varor, tjänster och produktionsprocesser eller väsentligt förbättra redan existerande sådana (utveckling). avses vid tillämpning av 2 kap. 31 § en koncern av sådant slag som anges i 1 kap. 4 § årsredovisningslagen (1995:1554). Avdrag vid avgiftsberäkningen för person som arbetar med forskning och utveckling Vid beräkning av arbetsgivaravgifterna ska avdrag göras enligt 31 §, om den avgiftsskyldige har gett ut avgiftspliktig ersättning till en person som arbetar med forskning och utveckling. Med avgiftspliktig ersättning till en person som arbetar med forskning och utveckling ska vid tillämpning av första stycket inte avses sådan 1 2 kap. 29 § upphävd genom 2006:1345. 2013/14:1 BILAGA 6 ersättning på vilken avgifter ska betalas enligt 27 eller 28 § eller sådan ersättning på vilken avdrag får beräknas enligt lagen (2013:000) om avdrag vid verksamhet i nystartszon. Avdrag enligt 31 § får göras bara om personen under kalendermånaden har arbetat med forskning och utveckling hos en och samma arbetsgivare under minst tre fjärdedelar och minst av sin faktiska arbetstid. Om villkoren i första stycket inte är uppfyllda, får avdrag enligt 31 § ändå göras om avdrag har erhållits under var och en av de närmast föregående fyra kalendermånaderna. Avdrag enligt andra stycket får inte göras om orsaken till att villkoren enligt första stycket inte är uppfyllda är att personen har fått ändrade arbetsuppgifter. Vid beräkning av arbetsgivaravgifterna på avgiftspliktig ersättning till en person som arbetar med forskning och utveckling ska avdrag göras av avgiftsunderlaget för denna person. Avdraget får inte medföra att avgifterna understiger ålderspensionsavgiften enligt 26 §. Det sammanlagda avdraget för samtliga personer som arbetar med forskning och utveckling får inte överstiga . Om flera avgiftsskyldiga ingår i en koncern, ska de vid bedömningen av avdragsrätten enligt första stycket anses som en avgiftsskyldig. Avdraget ska i sådant fall i första hand göras av moderföretaget. Till den del avdraget inte kan utnyttjas av moderföretaget, får det utnyttjas av dotterföretagen i den ordning moderföretaget bestämmer. 2 2 kap. 30 § upphävd genom 2006:1345. 2013/14:1 BILAGA 6 Denna lag träder i kraft och tillämpas på ersättning som betalas ut efter . 2013/14:1 BILAGA 6 Förslag till lag om ändring i lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter Härigenom föreskrivs att 11 § lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter ska ha följande lydelse. Lydelse enligt lagrådsremiss den som följer av 53 kap. skatteför- som följer av 53 kap. skatteför- (2011:1244). (2011:1244). som görs enligt 5 § lagen som görs enligt 2 kap. 31 § (2001:1170) om särskilda avdrag i (2000:980), som görs enligt 5 § lagen (2001:1170) enligt lagen (1994:1920) om allmän om särskilda avdrag i vissa fall vid (2000:980) och avdrag som görs enligt 12 § lagen (2013:000) om avdrag vid verksamhet i nystartszon och avdrag som görs enligt 12 § lagen (2013:000) om avdrag vid verksamhet i nystartszon ska i första och därefter i angiven ordning Bestämmelserna i första stycket ska tillämpas också på avgifts- och räntebelopp som betalas ut till arbetsgivare. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om fördelningen. Denna lag träder i kraft . 5 §1Vid beräkning av den allmänna löneavgiften och arbetsgivaravgifterna ska från summan av dessa avgifter avdrag göras av avgiftsunderlaget. För den del av underlaget som arbetsgivaravgifterna beräknas på enligt 2 kap. 28 § socialavgiftslagen (2000:980) får avdraget inte medföra att dessa avgifter understiger ålderspensionsavgiften enligt 2 kap. 26 § samma lag. Sammanlagt får avdrag göras med högst . Avdraget ska i första hand göras från den allmänna löneavgiften. 2013/14:1 BILAGA 6 Förslag till lag om ändring i lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980) Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980) dels att 5 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 7 §, samt närmast före 7 § en ny rubrik av följande lydelse. Vid beräkning av den allmänna löneavgiften och arbetsgivaravgifterna ska från summan av dessa avgifter avdrag göras av avgiftsunderlaget.