prop · H1031d8 · 2013-09-18 00:00:00 — För tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän tecknades s.k. interimsavtal mellan Försvarsmakten och den enskilde i avvaktan på att författningsstöd för anställning av tjänstgörande skulle komma på plats. Interimsavtalen utgjorde ömsesidiga, icke juridiskt bindande, avsiktsförklaringar syftande till tidsbegränsade anställningar då det arbetsrättsliga ramverket lagts fast. I propositionen 2011/12:115 Soldatanställningar i Försvarsmakten redovisade regeringen en samlad politik för Försvarsmaktens försörjning med gruppbefäl, soldater och sjömän. Politiken utgår från de tidigare propositionerna om den nya försvarspolitiska inriktningen, prop. 2008/09:140 Ett användbart försvar och Modern personalförsörjning för ett användbart försvar, prop. 2009/10:160. De grunder som där lades fast kompletterades genom prop. 2011/12:115 med ett arbetsrättsligt ramverk för Försvarsmaktens soldatförsörjning. Regeringen tillsatte 2009 en kommitté (Utredningen om Försvarsmaktens framtida personalförsörjning Fö 2009:03) med uppdrag att se över och föreslå de åtgärder som behövs för att kunna anpassa Försvarsmaktens personalförsörjning till myndighetens nya uppgifter och behov. Kommittén föreslog (SOU 2010:86 Personalförsörjning i ett reformerat försvar) bl.a. att Försvarsmakten skulle ges möjlighet att anställa gruppbefäl, soldater och sjömän i längre tidsbegränsade anställningar som inte ska övergå i tillsvidareanställningar. Regeringen behandlade förslaget i prop. 2011/12:115 Soldatanställningar i Försvarsmakten. I propositionen föreslog regeringen en ny lag om vissa försvarsmaktsanställningar. beslutade att anta regeringens lagförslag (bet. 2011/12:FöU5, rskr. 2011/12:216). Den nya lagen – lagen (2012:332) om vissa försvarsmaktsanställningar – trädde i kraft . I lagen regleras Försvarsmaktens möjlighet att anställa gruppbefäl, soldater och sjömän samt därmed sammanhängande frågor. Gruppbefäl, soldater och sjömän anställs på längre tidsbegränsade anställningar. Anställningsavtal ska träffas för kontinuerlig tjänstgöring eller för tjänstgöring. Vid kontinuerlig tjänstgöring sker tjänstgöringen hos Försvarsmakten , vid tjänstgöring sker tjänstgöringen hos Försvarsmakten . Anställningstiden ska som utgångspunkt vara sex till , med möjlighet till en förlängning. Den totala anställningstiden som gruppbefäl, soldat eller får uppgå till högst , varav högst som kontinuerligt tjänstgörande. Den tidsbegränsade anställningen är uppsägningsbar och inleds med en provanställning . Arbetstagaren ska ha rätt till ledighet från annan arbetsgivare under provanställning samt för tjänstgöring som tjänstgörande. Den nya lagen innehåller vidare den ytterligare arbetsrättsliga reglering som anställningsformen kräver. Det ska vara möjligt att genom kollektivavtal avvika från vissa av lagens bestämmelser. Lagen (1982:80) om anställningsskydd gäller för arbetstagarna med de undantag som följer av den nya lagen. Genom lagens ikraftträdande gavs Försvarsmakten författningsstöd för att även anställa tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän. kunde därför Försvarsmakten påbörja arbetet med att omvandla de s.k. interimsavtalen för tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän till tidsbegränsade anställningar. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 BILAGA 1 2.2Rekrytering och grundläggande militär utbildning genomför Försvarsmakten en ny cirka lång frivillig grundläggande militär utbildning (GMU) för militär personal. Den grundläggande militära utbildningen genomförs och på flera verksamhetsorter i Försvarsmakten. Antagning till utbildningen sker inför varje utbildningsstart. Under utbildningen kan rekryten ansöka om ett fortsatt engagemang inom Försvarsmakten, fortsatt inriktning efter genomförd utbildning beslutas i slutet av utbildningen. Utbildningsresultat, personlig utveckling, eventuell förändring i rekrytens intresse och Försvarsmaktens behov påverkar den inriktning som ges vid antagning. Den grundläggande militära utbildningen ger formell behörighet: -till tidsbegränsad anställning som gruppbefäl, soldat eller , -till avtalsskrivning i Hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna, -att antas till förberedande officerskurser (FOK), samt -att antas till förberedande Hemvärnskurser (FHvK) Antalet sökande till GMU har varit stort och deras testresultat har generellt varit goda. Av de sökande har dock en relativt stor andel fallit bort under rekryteringsprocessen. Totalt antal antagna till GMU har uppfyllt Försvarsmaktens behov, dock har det varit svårigheter att fylla upp utbildning till vissa befattningstyper och till hemvärn. Av dem som, med godkänt resultat, genomfört GMU med inriktning mot kontinuerlig tjänstgöring har andel som sökt anställning i Försvarsmakten varit som förväntat. Däremot har färre än förväntat tecknat avtal med hemvärnet efter godkänd GMU med inriktning mot hemvärnet. är erfarenheterna av rekrytering och GMU inriktad mot GSS/T för begränsade för att dra slutsatser. Ett kontinuerligt utvecklingsarbete bedrivs av Försvarsmakten. Enligt studie genomförd av FOI, vilken utförligare kommenteras i nedanstående avsnitt Behov att utveckla rekryteringsprocessen, bedrivs ett utvecklingsarbete avseende rekryteringsprocessen av Försvarsmakten i samverkan med totalförsvarets 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 BILAGA 1 Bland annat avses nuvarande omgångsstyrda rekryterings- och urvalsprocess ersättas med en kontinuerlig process . Ett annat exempel är att Försvarsmakten påbörjat åtgärder för att ytterligare anpassa rekrytering och utbildning till hemvärnets behov. Genomförda försök med GMU för hemvärn har gett ett mycket bra resultat och rätt målgrupp har nåtts. Det är regeringens uppfattning att det nya systemet i huvudsak fungerat som förväntat, men att det ännu är för tidigt att dra några definitiva slutsatser om systemets robusthet. Det är därför rimligt att fortsatt analysera vunna erfarenheter och överväga behovet av och föreslå eventuella ytterligare åtgärder för att säkerställa en bred rekryteringsbas för Försvarsmaktens militära personal. Sökande till grundläggande militär utbildning Regeringen bedömde i budgetpropositionen , prop. 2009/10:1 att reformeringen av soldatförsörjningen i fråga om rekrytering och grundutbildning skulle ta sin början . Vidare bedömde regeringen i budgetpropositionen , prop. 2010/11:1 att den nya grundläggande militära utbildningen på frivillig grund skulle vara fullt utbyggd , och att huvuddelen av den militära personal som väljer att ta anställning i Försvarsmakten eller tjänstgöra i hemvärnet med de nationella skyddsstyrkorna från och med bör rekryteras från den nya utbildningen. Den sista omgång värnpliktiga som fullgjorde hela sin grundutbildning under plikt avslutade sin tjänstgöring . En majoritet, , av de värnpliktiga som var i tjänst valde att på frivillig grund fullfölja sin utbildning . påbörjade Försvarsmakten rekryteringen till den cirka långa frivilliga grundläggande militära utbildningen (GMU). 2011 genomförde Försvarsmakten den första utbildningsomgången. 2011 ansökte 22 425 personer om att få genomföra utbildningen, 2012 ansökte 19 486 personer och har 33 147 personer ansökt. ansökningar om att få genomföra grundläggande militär utbildning till 2013. Antalet ansökningar till grundläggande militär Källa: FOI rapport (avrundade siffror) I samverkan med Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och Försvarsmakten har Totalförsvarets rekryteringsmyndighet producerat en trycksak som skickats till alla som ska svara på frågorna i beredskapsunderlaget. Syftet är att öka kunskapen om hur man bäst förbereder sig för en kris i samhället. Totalförsvarets rekryteringsmyndighet har vidare genomfört fortbildningsdagar för lärare tillsammans med Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och andra myndigheter och organisationer. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap tillhandahåller även utbildningsmaterial för bl.a. lärare och elever i och på gymnasiet. Sammanfattningsvis kommer en mycket stor andel av de svenska ungdomarna i kontakt med totalförsvaret genom det informationsmaterial som tagits fram av Försvarsmakten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap och Totalförsvarets rekryteringsmyndighet, och genom besvarandet av beredskapsunderlaget. Det nya personalförsörjningssystemet bygger på frivillighet för alla personalkategorier, men med en könsneutral totalförsvarsplikt i botten. Skyldigheten att genomgå mönstring och skyldigheten att fullgöra värnplikt och civilplikt träder dock först i kraft efter att regeringen med hänsyn till försvarsberedskap har beslutat om detta. Beredskapsunderlaget är det webbaserade frågeformulär som fram benämndes lämplighetsundersökningen. ska både kvinnor och män enligt lag lämna uppgifter i beredskapsunderlaget i samband med sin 18- årsdag. Uppgifterna rör bland annat deras hälsa, skolgång och intressen. Om regeringen beslutar att aktivera skyldigheten att mönstra och tjänstgöra i försvaret ska Totalförsvarets rekryteringsmyndighet (TRM) använda uppgifterna för att bedöma vilka som är bäst lämpade att genomföra en värnpliktsutbildning. gallras uppgifterna ur myndighetens informationssystem. , 2011–2012, som beredskapsunderlaget har använts har svarsfrekvensen varit hög. var 114 360 män och kvinnor födda skyldiga att lämna uppgifter om personliga förhållanden i beredskapsunderlaget, av männen och av kvinnorna svarade. var 110 831 män och kvinnor födda skyldiga att lämna uppgifter. Svarsfrekvensen var då av männen och av kvinnorna. I snitt ger detta cirka 94,5 procents svarsfrekvens. Antal lämplighetsprövade 2008-2010, resp. antal Källa: TRM årsredovisning 2010 samt FOI rapport 2013-58 (avrundade siffror). Antalet 18-åringar som besvarat beredskapsunderlaget har varit avsevärt större under de två inledande av personalförsörjningsreformen än antalet som besvarade lämplighetsundersökningen –2010 då värnplikten fortfarande tillämpades (se tabell 2). 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 BILAGA 1 Antalet personer som antagningsprövas vid Totalförsvarets rekryteringsmyndighet har minskat jämfört med när det var plikt att inställa sig (se tabell 3). Detta är naturligt då endast personer som sökt till GMU och genomfört de inledande stegen kallas till antagningsprövning. Antalet antagningsprövade med plikt 2008- 2010 Källa: TRM årsredovisning 2010 samt FOI rapport 2013-58 siffror inte klara ännu men kommer bedömt bli fler än 2012 (avrundade siffror). Försvarshögskolan har genomfört två studier av dem som söker till grundläggande militär utbildning1. Studierna visar att de sökande generellt har haft likvärdiga eller bättre värden på de genomförda testerna jämfört med värnplikt. Kvalitén på de sökande är alltså snarare bättre nu än då. Dessutom är av de sökande kvinnor vilket är en stor ökning jämfört med med värnplikt. Regeringens sammantagna bedömning är att den frivilliga rekryteringen utifrån tillgängligt underlag ser ut att vila på en bred bas, där de sökande jämfört med värnplikten har bättre eller likvärdig kvalitet och kommer från en varierande bakgrund. I det tillgängliga materialet finns det inget som tyder på att frivilligheten och/eller könsneutraliteten i den nya rekryteringen skulle ha lett till en försämrad möjlighet att nå 1 , , ., & , G. Rekryteringsunderlaget 2011: med ett frivilligbaserat försvar. ILM Serie I:70. , E., & , B. (2012). Rekryteringsunderlaget 2012: med ett frivilligbaserat försvar. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 BILAGA 1 kvalificerade sökande eller nå en bred andel av befolkningen. Behovet att utveckla rekryteringsprocessen Regeringen bedömer att Försvarsmakten i samverkan med Totalförsvarets rekryteringsmyndighet bör fortsätta att utveckla rekryteringsprocessen utifrån vunna erfarenheter för att undvika oavsiktligt bortfall i urvalsprocessen. I budgetpropositionen redovisade regeringen sin bedömning att rekryteringen till samtliga personalkategorier i Försvarsmakten generellt går bra (prop. 2012/13:1, utgiftsområde 6, sidan 28 f.). Försvarsmakten har nått och i vissa fall överträffat sina uppsatta mål avseende rekrytering. Av den redovisning som lämnats av Försvarsmakten inom ramen för bl.a. årsredovisningar och kvartalsrapporter framgår att myndigheten – i samverkan med Totalförsvarets rekryteringsmyndighet – kontinuerligt utvecklar rekryteringsprocessen av militär personal utifrån vunna erfarenheter och de resultat som uppnås. Enligt regeringen kan en extern studie ytterligare bidra till utvecklingen av detta arbete. Regeringen beslutade (nr 1) att ge i uppdrag att genomföra en studie av systemet för rekrytering av militär personal på frivillig grund. I uppdraget ingick att kartlägga och beskriva införandet av systemet för rekrytering av militär personal på frivillig grund, analysera systemet utifrån tidigare forskning och myndigheternas erfarenheter samt bedöma eventuella möjligheter till vidareutveckling eller behov av fortsatt utredning och analys. I uppdraget ingick vidare att klarlägga vilka förutsättningar som påverkar dem som anmäler ett intresse för tjänstgöring att också genomföra grundläggande militär utbildning, och därmed vara aktuella för rekrytering till Försvarsmakten. En bedömning skulle även göras av de kommande årens behov av utbildningsplatser, utgående från Försvarsmaktens planering i fråga om rekrytering av militär personal. Som en utgångspunkt skulle en översiktlig beskrivning göras av hur externa faktorer som demografi och ekonomisk konjunktur har påverkat och kan förväntas påverka rekryteringen . Tillgänglig information i form av erfarenhets- studier eller liknande som genomförts avseende andra jämförbara länder som infört rekrytering av militär personal på frivillig grund skulle om möjligt inhämtas. redovisade uppdraget i rapporten (FOI- 2013-58) Systemet för rekrytering av militär personal på frivillig grund. I rapporten konstaterar bl.a. att antalet ansökningar till grundläggande militär utbildning har ökat, är ökningen jämfört . Andelen kvinnor som söker visar också en positiv utveckling, och har ökat från 2013. Den grundläggande militära utbildningen får överlag goda omdömen av rekryterna. Rapporten visar dock även på brister och utvecklingsområden i delar av rekryteringsprocessen. konstaterar att det pågår vissa åtgärder och initiativ inom Försvarsmakten för att komma tillrätta med bristerna. kommer till exempel urvalsprocessen att förändras, bland annat för att undvika oavsiktligt bortfall. lämnar vidare förslag på områden inom urvalsprocessen som kan utvecklas, bl.a. forskning och analys, träning under grundläggande militär utbildning, och kravanalyser kopplade mot Försvarsmaktens befattningar. 2.3Tjänstgöring som gruppbefäl, soldater och sjömän Kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän har anställts i Försvarsmakten . Rekrytering, tillväxt och användning av denna personalkategori har i huvudsak skett som planerat. Försvarsmakten har erfarenheter av kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän. Införandet av tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän har påbörjats . Tecknande av interimsavtal med tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän gick inledningsvis långsammare än planerat, men tog fart varpå målsättningarna överträffades. Övergången till nya anställningsformer för tjänstgörande som påbörjades har intill inte uppfyllt målsättningarna. Det är ännu för tidigt att dra säkra slutsatser om tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän. Försvarsmakten började, för hemvärnets behov teckna nya hemvärnsavtal för gruppbefäl och soldater samt påbörjade införandet av ett nytt övningssystem . Försvarsmakten redovisar i årsredovisningen en högre personalomsättning av kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän, definierad som avbruten anställning på egen begäran m.m., än vad myndigheten utgått från i sina planeringsantaganden. Utfallet blev 2012 jämfört med planeringsantagandet . Försvarsmaktens analys visar att det finns ett tydligt samband mellan avgångarna och flerårig anställning i myndigheten bl.a. i 2008 samt deltagande i flera internationella militära insatser i och Kosovo. Vidare visar analysen att avgångarna för de anställda gruppbefälen, soldaterna och sjömännen som anställts efter genomförd grundläggande militär utbildning (GMU) i stort motsvarar myndighetens planeringsantaganden, dvs. Försvarsmakten bedömer mot denna bakgrund att avgångarna succesivt kommer att minska i takt med att andelen gruppbefäl, soldater och sjömän med GMU-bakgrund ökar. ökade andelen från till . Andelen väntas stiga ytterligare till . Myndighetens analys visar vidare att det finns ett positivt, men inte tillräckligt, återflöde i denna personalkategori. Bland annat har cirka 40 av de cirka 350 som lämnat sina anställningar som kontinuerligt tjänstgörande valt att bli tjänstgörande. Regeringen menar att de tjänstgörande gruppbefälens, soldaternas och sjömännens sysselsättning utanför Försvarsmakten bidrar med viktiga kunskaper till Försvarsmakten. bidrar deras militära kunskaper till 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 BILAGA 1 En högre andel tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän möjliggör dessutom för Försvarsmakten att minska personalkostnaderna. Regeringen redovisade i prop. 2008/09:140 Ett användbart försvar, att soldatförsörjningen ska ske med tidsbegränsat anställda, kontinuerligt eller tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän. Vidare anförde regeringen att en mindre andel av soldaterna i arméstridskrafterna, inklusive lednings- och logistikförbanden, bör utgöras av kontinuerligt tjänstgörande soldater vars andel inte bör överstiga . Andelen bör dock vara tillräckligt stor för att kunna uppfylla de krav som ställs på kompetens, samövning och tillgång till förband i hög insatsberedskap. Regeringen avser att följa upp hur dessa krav uppfylls och att fördelningen mellan kontinuerligt och tjänstgörande personal i arméstridskrafterna är ändamålsenlig. Regeringen poängterade vidare vikten av att en övervägande del av soldaterna i armé- stridskrafterna är tjänstgörande och att regeringen avsåg att återkomma till med en redovisning rörande denna fråga 2012. Försvarsmakten har redovisat att myndigheten , för att uppfylla de krav som ställs på kompetens, samövning och tillgång till förband i hög insatsberedskap, planerar för att av soldaterna i arméstridskrafterna ska vara kontinuerligt tjänstgörande. Försvarsmakten har vidare redovisat att en minskning av andelen kontinuerligt tjänstgörande soldater, till högst , med nuvarande belastning på soldaterna skulle ge konsekvenser för myndighetens möjligheter att lösa sina uppgifter. Försvarsmakten har bl.a. redovisat att myndigheten inte skulle klara målet att över tiden hålla cirka 2 000 personer ur insatsorganisationen insatta, nationellt och internationellt. Vidare har Försvarsmakten redovisat att myndigheten även skulle få svårigheter att klara övriga uppgifter som myndigheten måste utföra. Sammantaget har Försvarsmakten redovisat att en andel om högst kontinuerligt tjänstgörande soldater skulle minska möjligheten för krigsförbanden att samöva och nå uppsatta målsättningar. I budgetpropositionen , prop. 2012/13:1 lämnade regeringen sin bedömning till , i vilken regeringen återigen 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 6 BILAGA 1 poängterade vikten av att en övervägande del av soldaterna i arméstridskrafterna är tjänstgörande. Regeringen bedömde vidare att andelen kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän inte bör vara högre än vad som är nödvändigt med hänsyn till Försvarsmaktens uppgifter. Vidare att Försvarsmakten bör fortsätta att genomföra effektiviseringar och rationaliseringar i sättet att lösa Försvarsmaktens uppgifter, exempelvis skydd och bevakning, i syfte att minska belastningen på de kontinuerligt tjänstgörande soldaterna och därmed möjliggöra en minskad andel av dessa. Effektiviseringar och rationaliseringar i sättet att lösa Försvarsmaktens uppgifter kan även möjliggöra högre tillgänglighet för Försvarsmaktens operativa uppgifter och utbildning/övning för detta. Regeringen angav vidare att nivåerna för kontinuerligt och tjänstgörande soldater behöver anpassas allt eftersom erfarenheter dras från det nya personalförsörjningssystemet och effektiviseringar och rationaliseringar görs. Det är regeringens uppfattning att det ännu är för tidigt att dra definitiva slutsatser om den lämpliga och möjliga nivån för andelen respektive kontinuerligt tjänstgörande soldater inom arméstridskrafterna. Regeringen anförde vidare att Försvarsmakten tidigare planerat för kontinuerligt tjänstgörande soldater i arméstridskrafterna varefter andelen succesivt minskats till . Regeringen noterade att Försvarsmaktens arbete med effektiviseringar och rationaliseringar därmed hade gett visst resultat, men bedömde att arbetet behövde fortsätta. Försvarsmakten redovisade, på uppdrag av regeringen, i budgetunderlaget hur myndigheten arbetar för att se över fördelningen mellan och kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän. Försvarsmakten redovisade bland annat att ett nytt koncept för insatsberedda skyddsstyrkor och transportskyddsstyrkor bedöms medge att antalet individer avdelade för skydd och bevakning minskar vid en normal hotbild. Regeringens beslut (nr 5), Uppdrag till Försvarsmakten om personalförsörjning innebär att Försvarsmakten fått ytterligare styrning att öka andelen tjänstgörande personal, d.v.s. såväl reservofficerare som tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän. Försvarsmakten ska bl.a. grunda sina planeringsmål på förutsättningen att andelen tjänstgörande personal ska öka och andelen kontinuerligt tjänstgörande ska minska. Försvarsmakten redovisade till (Försvarsdepartementet) myndighetens planering för att genomföra dessa åtgärder. Resultatet av arbetet kommer att redovisas i myndighetens budgetunderlag från och med budgetunderlaget till och med budgetunderlaget . Regeringen avser fortsätta följa upp hur arbetet fortskrider och att fördelningen mellan kontinuerligt och tjänstgörande personal inom alla personalkategorier blir ändamålsenlig med hänsyn till Försvarsmaktens uppgifter och hålla informerad om utvecklingen. Utvecklingen avseende gruppbefäl, soldater och sjömän I diagrammen nedan redovisas hur Försvarsmaktens personalvolymer för de olika gruppbefäls-, soldat- och sjömanskategorierna har utvecklats över tiden. Den faktiska utvecklingen som myndigheten redovisat som utfall i årsredovisningen samt halvårsredovisning för , är i diagrammen redovisat som aktuellt läge. Försvarsmaktens bedömning av personalbehov då systemet är fullt implementerat har förändrats mellan olika underlag – detta redovisas som målbild. Av diagrammen framgår även Försvarsmaktens planering för hur personalvolymerna bör utvecklas hämtat ur myndighetens årliga budgetunderlag redovisat som planerat läge. Observera att Försvarsmakten i vissa fall har förändrat sin planering mellan budgetunderlag. BU14, samt i vissa fall extrapolering av detta underlag används för perioden . Kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän Kontinuerligt tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS/K) har kunnat rekryteras i något snabbare takt än vad som ursprungligen planerades. Försvarsmaktens bedömning innebär att även tillväxten framöver i huvudsak kan ske som planerat. Tillväxten av GSS/K relativt Försvarsmaktens planering och målbild 2019 09 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän skedde ingen rekrytering av tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän (GSS/T). Under främst andra halvan av vidtog Försvarsmakten särskilda åtgärder för att öka andelen s.k. interimsavtal med personer med intresse för tjänstgöring. Interimsavtalen tecknades i avvaktan på författningsmässiga förutsättningar för anställning. Sådana förutsättningar skapades genom att den nya lagen (2012:332) om vissa försvarsmaktsanställningar trädde i kraft . började Försvarsmakten med stöd av den nya lagen rekrytera tjänstgörande gruppbefäl, soldater och sjömän för anställning med stöd av den nya lagen.