prop · H1033 · 2013-09-26 00:00:00 — I den digitala miljön uppstår nya möjligheter att nå ut och förhoppningsvis nya förutsättningar för mångfald. Även här bör initiativ som kan komma flera kulturtidskrifter till del kunna stödjas. De investeringar i tekniskt utvecklingsarbete som krävs är ofta svåra att bära för enskilda tidskrifter. En viktig utvecklingstendens är att det i ökande grad förekommer kvalificerad kulturbevakning och viktig samhällsdebatt även på bloggar och hemsidor. Utvecklingen av nätpubliceringen bör löpande följas för att se om stödet till nättidskrifter behöver förändras så att det även fortsättningsvis går till det ändamål som bidraget är avsett för. 10 Internationellt utbyte på litteraturområdet 10.1Statens kulturråds insatser för att främja svensk litteratur i utlandet stärks Regeringens bedömning: Statens kulturråds insatser för att främja svensk litteratur i utlandet bör vidareutvecklas, särskilt när det gäller insatser för översättare av svensk litteratur. De tidsbegränsade medel som regeringen anslagit för litteraturändamål bör användas för att främja svensk litteratur i utlandet. förslag överensstämmer ì huvudsak med regeringens bedömning. föreslår att ytterligare tillförs genom omprioritering inom anslaget 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter för insatser som främjar svenskt litteratur i utlandet. Remissinstanserna: instämmer i att och kan samverka kring översättarseminarier samt 2013/14:3 välkomnar förslaget om ett tydligare samarbete mellan berörda myndigheter inom olika politikområden. bedömer att det internationella litteraturutbytet och främjandet kan stärkas ytterligare genom att medel från andra politikområden tillförs. tillstyrker förslaget, men är kritiskt till hur finansieringen föreslås bli löst. föreslår att tillsammans med inleder ett arbete med att bjuda in översättare av utländsk litteratur, , svenska förläggare av utländsk litteratur och utländska agenter för att få information om den utländska samtida litteraturen. anser att det bör framgå att insatserna även kan gälla översättningar från de samiska språken till andra språk. Skälen för regeringens bedömning: har i uppdrag att främja en ökad internationalisering inom hela kulturområdet. På det internationella litteraturområdet ansvarar för att fördela statsbidrag för översättning av svensk litteratur och dramatik samt för litterära evenemang i utlandet. Bidragsgivningen regleras i förordningen (2007:1435) om statsbidrag till internationellt utbyte och samarbete på litteraturområdet. Ändamålet med stödet är att främja internationell spridning av svensk litteratur och svensk dramatik av hög kvalitet samt att främja internationella utbyten på dessa områden. beviljade i översättningsstöd till 143 litterära verk för utgivning i 35 länder. Antalet ansökningar om översättningsstöd har ökat jämfört , vilket enligt visar på ett starkt och ökande intresse för svensk litteratur hos förlag i utlandet. Svenska och utländska organisationer kan ansöka om bidrag för anordnande av litterära evenemang i utlandet och för presentationer för internationell spridning av svensk litteratur och svensk dramatik samt för internationella utbyten. fördelas till detta ändamål. Regeringen uppdrog 2011 åt att genomföra en särskild satsning på litteratur och läsfrämjande utifrån förslag från (Ku2011/1665). För uppdragets genomförande avsattes totalt 20122014 (prop. 2010/2011:1 utg. omr. 17, bet. 2010/11:KrU1, rskr. 2010/11:113). Inom ramen för dessa medel fördelades stöd till evenemang i bokhandeln och till förlagens digitalisering av äldre titlar samt för folkbibliotekens och det civila samhällets läsfrämjande och metodutvecklande samarbete. Det internationella utbytet inom litteraturområdet är betydelsefullt för att stärka den konstnärliga utvecklingen, men också för litteraturexporten och den svenska litteraturens spridning i utlandet. Vidare har det internationella litteraturutbytet stor betydelse för demokratisk utveckling och yttrandefrihet i många delar av världen. En förutsättning för att den svenska litteraturen ska kunna nå ut i världen är att det finns kvalificerade litterära översättare från svenska. Regeringen gör bedömningen att Statens kulturråds arbete för att främja svensk litteratur i utlandet inklusive de bidrag som fördelas är betydelsefulla för spridning av svensk litteratur. insatserna bestående av översättarseminarier, deltagande vid bokmässor Prop. 2013/14:3 och information om svensk kvalitetslitteratur är viktiga delar i arbetet. Liksom utredningen gör regeringen bedömningen att Statens kulturråds insatser för att främja svensk litteratur i utlandet bör vidareutvecklas, särskilt vad gäller insatser för översättare av svensk litteratur. Regeringen bedömer att medel regeringen tillfälligtvis anslagit för litteratur bör användas för dessa satsningar . Det innebär att de medel som tidigare avsatts för folkbibliotekens och det civila samhällets läsfrämjande och metodutvecklande samarbete bör upphöra. I propositionen Tid för kultur (prop. 2009/10:3) betonar regeringen betydelsen av fördjupad samverkan mellan olika politikområden för att stärka kulturlivets internationalisering. Regeringen delar Svenska institutets syn att och kan vidareutveckla samverkan kring översättarseminarier, som är ett verksamt och kostnadseffektivt sätt att såväl rekrytera nya översättare som att kompetensutveckla professionella översättare. Som påpekar kan det internationella litteraturutbytet och främjandet stärkas ytterligare genom att medel från andra politikområden tillförs. Insatser inom olika politikområden kan också bli mer effektiva om de genomförs koordinerat. påpekar i sitt remissyttrande bör samverkan när det gäller insatser för att främja internationellt utbyte på litteraturområdet även ske med andra berörda aktörer utanför myndighetssfären. bör tillsammans med bjuda in översättare av svensk litteratur, utländska förläggare och agenter till för att få information om den svenska samtida litteraturen. Denna typ av arrangemang genomförs regelbundet i flera europeiska länder. Regeringen ser positivt på att insatser inom olika politikområden samverkar för att stärka det litterära utbytet. Som påpekar omfattar insatserna även litteratur som är skriven på något av de nationella minoritetsspråken och som är utgiven i . 10.2Internationellt utbytesprogram för litterära upphovsmän utreds vidare Regeringens bedömning: bör ges i uppdrag att, i samråd med och , föreslå hur ett internationellt utbytesprogram inom litteraturområdet kan utformas. I budgetpropositionen beräknar regeringen att tillförs för uppdraget . förslag överensstämmer med regeringens be- Remissinstanserna: Ett antal remissinstanser, bland annat Statens kulturråd och , är positiva eller har inget att invända Flera instanser, bland annat , KLYS och Sty- relsen för , anser att i stället bör ansvara för en fördjupad prövning av frågan hur ett internationellt utbytesprogram inom litteraturområdet kan utformas och inom ramen för en sådan prövning inhämta de erfarenheter som finns inom verksamheter med likartade syften och hos berörda instanser. anger att det finns många vinster med att samordna de erfarenheter som finns, och att nämnden besitter en särskild erfarenhet Skälen för regeringens bedömning: Internationalisering och inter- kulturellt samarbete är en prioriterad uppgift inom kulturpolitiken. ökad internationalisering av det svenska litteraturlivet är betydelsefullt av Samarbeten och kontakter mellan litteraturaktörer i och i övriga världen samt mobilitet för konstnärliga utövare är grund- läggande för förnyelse och utveckling. het har internationellt visat sig vara ett effektivt sätt att stärka det inter- nationella utbytet på litteraturområdet. En sådan verksamhet bidrar till att stärka författarnas och översättarnas konstnärliga utveckling och till att lyfta fram litteraturen som konstform. Det ger även ökade möjligheter för litterära upphovsmän att utveckla kontakter och skapa nätverk, vilket har betydelse för ökad internationell spridning av litteratur. Det finns inget strukturerat internationellt program för inter- nationellt utbyte på litteraturområdet i . Många andra länder er- bjuder möjligheter till residensvistelse för utländska författare och över- sättare inom olika typer av Writer in Residence-program. dag endast mycket begränsade möjligheter att göra detsamma. statliga internationella kulturutbytesprogram har utarbetats inom de flesta konstområden, men ännu inte inom litteraturens område. Regeringen delar utredningens bedömning att det finns skäl att under- söka förutsättningarna för ett statligt finansierat program för residens- verksamhet med tydlig konstnärlig och internationell profil i . internationellt program på litteraturområdet bör syfta till att utveckla litterära upphovsmäns kontakter med bland annat institutioner, förläggare och agenter och därigenom bidra till konstnärlig fördjupning och förbätt- rade arbets- och inkomstmöjligheter. Verksamheten bör vara öppen för författare, översättare och kulturjournalister från hela världen. konstnärlig kvalitet och nyskapande bör vara grundläggande i arbetet. internationell residensverksamhet skulle även kunna vara plats för t.ex. Publik programverksamhet med exempelvis se- minarier och samtal bör inrymmas i verksamheten. är den myndighet som har i uppdrag att utveckla konstnärers möjligheter till internationellt utbyte. farenhet av och kunskap om planering och genomförande av internatio- nella kulturutbytesprogram, däremot saknas specifik kompetens inom Ett antal remissinstanser, bland annat För- fattarförbund, KLYS och Styrelsen för anser att inte bör ges uppdraget utan föreslår i stället att Kul- turdepartementet genomför utredningen. Regeringens bedömning är dock att detta är ett uppdrag som bör ligga tidigare erfarenhet av internationella utbytesprogram och besitter kun- skap om hur strukturer kan byggas upp som sätter konstnärerna i fokus. Uppdraget bör genomföras i samråd med , Statens kulturråd och andra berörda aktörer som har kunskap om litteraturom- Prop. 2013/14:3 rådet och de litterära upphovsmännens situation, vilket bland annat För- fattarförbundet och KLYS påpekat i sina remissvar. I budgetpropositionen föreslår regeringen att tillförs för uppdraget . 10.3Tydligare ansvarsfördelning för stöd till internationellt litteraturutbyte Regeringens bedömning: Ansvarsfördelningen mellan och bör förtydligas. bör ges möjlighet att bevilja bidrag till översättare av svensk litteratur och dramatik för deltagande i internationellt utbyte. I budgetpropositionen föreslår regeringen att överförs från anslag 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter till anslag 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer och fördelas av Författarfonden med stöd av förordningen (1976:528) om bidrag till konstnärer. förslag överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: En majoritet av de remissinstanser som yttrar sig tillstyrker eller har inget att invända mot förslaget, däribland och Styrelsen för . Skälen för regeringens bedömning: och har ett delat uppdrag att främja internationellt litteraturutbyte inom ramen för förordningen (2007:1435) om statsbidrag till internationellt utbyte och samarbete på litteraturområdet. Inom detta uppdrag fördelar bland annat översättningsstöd och stöd till litterära evenemang till juridiska personer, t.ex. förlag. Författarfonden fördelar bidrag för internationellt utbyte till enskilda litterära upphovsmän, bland annat översättare. I enlighet med ett anslagsvillkor i Statens kulturråds regleringsbrev överförs till Författarfonden för detta ändamål från anslag 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter. Ett problem som denna ansvarsfördelning fört med sig är att det varit svårt att koordinera det stöd som Författarfonden beviljar enskilda upphovsmän med de evenemang och projekt, i vilka översättare ofta deltar, som stöder. Medverkande vid evenemangen måste vända sig till Författarfonden för stöd som har den löpande dialogen med vederbörande. har, efter dialog med parterna, bedömt att det bästa sättet att lösa frågan är att får möjlighet att bevilja bidrag för internationellt utbyte till översättare av svensk litteratur och dramatik. Det ger en möjlighet att hålla samman stöden till evenemang och projekt med bidrag till de enskilda personer som deltar i dessa sammanhang. En sådan lösning skulle även innebära en tydlig förenkling för de sökande. Regeringen delar denna bedömning. 2013/14:3 Det är av fortsatt betydelse att Författarfonden har möjlighet att bevilja bidrag till enskilda litterära upphovsmän för internationellt utbyte. Författarfonden fördelar vissa mindre bidrag för internationellt utbyte från anslag 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer, ap. I budgetpropositionen föreslår regeringen att överförs från anslag 3:1 Bidrag till litteratur och kulturtidskrifter till anslag 5:2 Ersättningar och bidrag till konstnärer, som fördelas av Författarfonden med stöd av förordningen (1976:528) om bidrag till konstnärer. Insatser för att främja svenskundervisning i Regeringens bedömning: bör ges i uppdrag att, mot bakgrund av redan kända fakta, analysera utvecklingen för universitets- institutioner med svenskundervisning utomlands, och föreslå insatser som kan motverka nedläggning eller kapacitetsbrist i prioriterade länder Bland annat bör föreslå hur myn- digheten tydligare kan prioritera strategiskt utvalda institutioner, som kan utvecklas till centrum för översättning och litteratur inom sina respektive språk- och kulturområden. I uppdraget bör även ingå att peka på behovet bör även ges i uppdrag att analysera hur svenskstu- derande med översättar- eller litteraturinriktning skulle kunna prioriteras inom Svenska institutets stipendieprogram för studier i och vilka effekter detta skulle kunna medföra. Analysen ska gälla stipendier som finansieras inom utgiftsområde 5. förslag överensstämmer delvis med rege- Utredningen lämnar förslag om att det i 2 § förord- ningen (2007:1224) med instruktion för tydliggörs att myndigheten, inom ramen för stödet till svenskundervisningen, särskilt ska främja utbildning av översättare av svensk litteratur. lämnar även förslag om att ges i uppdrag att närmare kartlägga vilka faktorer som ligger bakom nedläggningen av universi- tetsinstitutioner med svenskundervisning och föreslå åtgärder som skulle kunna motverka utvecklingen i berörda länder. Remissinstanserna: Ett antal remissinstanser, däribland Statens kul- turråd, kommun, , KLYS och Copyswede, tillstyrker, är positiva till eller har i stort sett inget att in- vända mot utredningens förslag. instämmer i att myndigheten inom ramen för stödet till svenskundervisningen ska främja utbildningen av översättare av Däremot är myndigheten tveksam till den föreslagna ändringen av dess uppdrag. Myndigheten anser vidare att orsakerna till nedläggning av institutioner med svenskundervisning redan är kända varför en ny kartläggning inte är nödvändig. nyttan av att genomföra evenemang i utlandet. genomförts i och i i samarbete med med gott instämmer i bedömningen att svenskundervisningen i utlandet bör stärkas, och att detta främjar utbildning av översättare av svensk litteratur. Skälen för regeringens bedömning: ansvarar för stöd till svenskundervisning i utlandet och är kontakt- och serviceorgan för lärare och svenskstuderande. Stödet till svenskundervisning i utlandet har betydelse för flera politikområden eftersom det främjar kulturella relationer till berörda länder i vid mening. Svenskundervisningen vid universitet och högskolor i utlandet är särskilt intressant ur kulturpolitisk synvinkel eftersom den bland annat har en litteratur- och språkfrämjande inriktning. Svenska institutets insatser omfattar bland annat bidragsgivning inom området, stipendier för svenskstuderande och svensklärare och förmedling av lektorstjänster vid utländska universitet och expensbidrag för lektorerna. Totalt är ett tusental svensklärare verksamma på hel- eller deltid vid de cirka 220 institutioner som bedriver svenskundervisning i utlandet. finansierade 38 lektorer med expensbidrag och tio inhemska svensklektorer med bidrag. Lektorer som förmedlas via får ett rese- och expensbidrag under högst . Lektorerna är anställda och avlönade av respektive universitet. Översättarna har, som även påpekas i avsnitt 10.1, en central roll för att läsare på andra språk än svenska ska få möjlighet att ta del av svensk litteratur. Det är vanligt att översättare från svenska till andra språk har studerat svenska vid universitet utanför . Regeringen bedömer att Svenska institutets stöd till svenskundervisning i utlandet därför är mycket betydelsefullt bland annat för ett långsiktigt arbete med att stärka den svenska litteraturens ställning och spridning i utlandet. Lektorer vid de utländska universiteten är också viktiga för den svenska litteraturens spridning genom sina ofta breda nätverk och stora engagemang. anför i sitt remissvar att de observerat utvecklingen med det minskade antalet institutioner med svenskundervisning i utlandet. Utvecklingen är olycklig eftersom den hotar den svenska litteraturens närvaro i dessa länder . Regeringen gör därför bedömningen att ett sådant uppdrag om att kartlägga utvecklingen, som föreslagit, inte är motiverat. bör dock ges i uppdrag att genomföra en djupare analys av orsakerna bakom utvecklingen vad gäller universitetsinstitutioner med svenskundervisning utomlands, och föreslå insatser som motverkar nedläggning eller kapacitetsbrist i prioriterade länder och språkområden. Analysen bör göras med tanke på framtida behov av översättare, svensklärare, kulturförmedlare och experter med särskilda kunskaper om och om det svenska språket. Regeringen bedömer vidare att bör ges i uppdrag att föreslå hur myndigheten tydligare kan prioritera strategiskt utvalda institutioner, som kan utvecklas till centrum för översättning och litteratur inom sina respektive språk- och kulturområden. I uppdraget ingår även att peka på behovet av nya . Vidare bör ges i uppdrag att analysera hur svenskstuderande med översättar- eller litteraturinriktning skulle kunna prioriteras inom Svenska institutets stipendieprogram för studier i och 2013/14:3 vilka effekter detta skulle kunna medföra. Analysen ska gälla stipendier som finansieras inom utgiftsområde 5. Svenska insatser för att främja svenskundervisningen bygger dock på att det finns institutioner som vill och kan erbjuda undervisning och studenter som vill studera svenska. Detta är naturligen faktorer som inte alltid kan påverkas, men kan på olika sätt stimulera ett sådant intresse. Regeringen bedömer att ett mer aktivt agerande i dialogen med utländska institutioner är angeläget för att i de fall det är möjligt motverka nedläggning av svenskinstitutioner i utlandet. Här kan även svenska utlandsmyndigheter spela en avgörande roll för att attrahera studenter att intressera sig för och för svenska språket som en del i deras allmänna arbete med Sverigefrämjande. Vid sidan av institutionernas och studenternas intresse har även finansieringsmöjligheterna för verksamheten betydelse. Svenskundervisningen i utlandet är en del av Svenska institutets uppdrag inom det allmänna Sverigefrämjandet och har varit en viktig del i myndighetens uppdrag. Att väcka ett intresse för att studera svenska är en betydelsefull del i det samlade arbetet med att främja Sverigebilden. Regeringen bedömer att det inte finns skäl att göra en sådan ändring av 2 § förordningen (2007:1224) med instruktion för som utredningen föreslår, eftersom kan öka sina insatser för ämnet svenska inom sitt nuvarande uppdrag. 10.5Litteraturens roll inom internationella bistånd Regeringens bedömning: Litteraturens roll inom internationella bistånd bör stärkas. förslag överensstämmer med regeringens bedömning. Remissinstanserna: Ett flertal remissinstanser, däribland , , och , tillstyrker, är positiva till eller har i stort sett inget att invända mot utredningens förslag. Sida påpekar att en lång rad nya strategier för utvecklingssamarbete på bilateral, regional och global nivå är under framtagande, där ramar och förväntade resultat för utvecklingssamarbete uttrycks. I analyserna av förutsättningar menar att myndigheten kommer ta hänsyn till aktuell och ämnesspecifik kunskap som finns i betänkande när det gäller satsningar på läsning och litteratur i det internationella biståndsarbetet. Skälen för regeringens bedömning: Kulturen har en betydelsefull roll i det bistånd som går till demokrati och yttrandefrihet frågor som regeringen prioriterar. Stödet till kulturbistånd har alltid varit en naturlig del av utvecklingspolitik. har kulturbiståndet kommit att minska. Denna minskning beror på en rad olika faktorer som färre samarbetsländer och att samarbetsländerna själva gör olika priorite- ringar samt att kulturen nu ingår som en del i andra områden och insatser. I Strategi för särskilda insatser för demokratisering och yttrandefrihet 2012–2014 (dnr UF2012/21825) som beslutats av regeringen har formuleringarna gällande bland annat fristadsförfattare förtydligats i förhållande till tidigare strategi. Syftet med arbetet är enligt strategin att stärka förändringsaktörer i det civila samhället, som verkar för demokratisering och yttrandefrihet. I strategin slås fast att stöd huvudsakligen ska gå till enskilda individer, grupper, eller civilsamhällsorganisationer, däribland försvarare av mänskliga rättigheter, fackföreningar, journalister, politiskt aktiva och partianknutna organisationer, aktörer inom kulturlivet m.fl. Vidare anges att kulturskapande grupperingars arbete för demokratisering och yttrandefrihet ska möjliggöras. I strategin anges även att stöd ska kunna ges till fria, oberoende och professionella medier. Samarbetsmöjligheter med internationellt verksamma aktörer inom området är även viktiga. I budgetpropositionerna har regeringen betonat den betydelse kulturen har för demokratisk utveckling och mänskliga rättigheter och därmed fattigdomsbekämpning i bred bemärkelse. Litteraturen och det fria ordet är ett verkningsfullt medel i demokratiarbetet och yttrandefrihet är en förutsättning för ett öppet samhälle. Kopplingen mellan politik för global utveckling och frågor om litteratur och läsning är tydlig och regeringen menar att den bör uppmärksammas mer. Inom politik för global utveckling och Sidas biståndsarbete genomförs litteratur- och läsfrämjande insatser inom ett antal områden. ger också omfattande stöd till internationella biståndsorganisationer som bland annat satsar på läs- och skrivförmåga. Sida satsar inom utvecklingssamarbetet bland annat på utbildningssektorn i enlighet med milleniemål två, som stipulerar att alla barn ska få chans att börja skolan och kunna slutföra sin grundskoleutbildning. Kulturen kan bidra till det övergripande målet för internationella bistånd; förbättrade levnadsvillkor för människor som lever i fattigdom och förtryck. Därför är det angeläget att den roll som förändringsaktörer inom kulturområdet kan spela i demokratiska förändringsprocesser tydligare tas tillvara. Regeringen bedömer därmed, i likhet med utredningen och flertalet remissinstanser, att litteraturens roll inom internationella bistånd bör stärkas. Regeringen aviserar i budgetpropositionen (prop. 2013/14:1 utg.omr. 17 och utg.omr. 7), att den avser att fortsätta arbetet med att få till stånd och konkretisera synergier mellan biståndspolitiken och kulturpolitiken. avser regeringen att ytterligare stärka ansträngningarna för att demokratins förkämpar, såsom journalister, kulturaktörer, bloggare, och andra opinionsbildare, ska få ökat genomslag och en tydligare roll i kampen för demokratisk utveckling och ökad respekt för medborgerliga och politiska rättigheter runt om i världen.