prop · H1031 · 2013-09-18 00:00:00 — Utanförskapet har minskat med upp emot 200 000 personer och den snabba ökningen av inkomstskillnaderna åren har bromsats upp. Välfärdssatsningar för ökad sammanhållning har kunnat genomföras. Den svaga ekonomiska utvecklingen har dock medfört med hög arbetslöshet. Eftersom det förväntas ta tid innan det sker en tydlig återhämtning i omvärlden finns betydande risker för att arbetslösheten, som främst drabbar unga, funktionsnedsatta och utrikes födda, biter sig fast på höga nivåer. mot att sysselsättningen ska öka också givet den svaga utvecklingen i omvärlden. Samhället måste hålla ihop – inte minst därför ska arbetslösheten fortsatt pressas tillbaka och utanförskapet bekämpas. Regeringen föreslår därför åtgärder för att öka efterfrågan och sysselsättningen. Satsningar på att stärka hushållens ekonomi prioriteras. ska den svenska ekonomins långsiktiga potential stärkas. Tillväxten ska vila på en robust grund där obalanser i ekonomin undviks. Arbetet med att göra det finansiella systemet mer motståndskraftigt och stabilt är därför fortsatt prioriterat. Detta är särskilt viktigt eftersom har en relativt stor banksektor och hushållens skuldsättning har ökat över . Regeringen och berörda myndigheter har vidtagit ett antal åtgärder inom området, t.ex. kapitalkrav, golv för riskvikter och bolånetak. Regeringen följer fortsatt noga utvecklingen av hushållens skuldsättning och har beredskap att vidta ytterligare åtgärder om indikatorer visar att skuldsättningen skulle öka på ett sätt som förstärker riskerna för obalanser i ekonomin. Vägarna till jobb ska bli fler och bredare. Regeringens initiativ att tillsammans med arbetsmarknadens parter finna lösningar på hur fler unga kan få arbete ger nu resultat. För att stimulera till anställning av unga på basis av yrkesintroduktionsavtal föreslås ett ekonomiskt stöd till arbetsgivare. En bra skola med kunskap i fokus är avgörande för sammanhållningen. Att alla ges tillgång till utbildning av hög kvalitet är även avgörande för sysselsättning och för att värna konkurrenskraft. Starka offentliga finanser ska värnas Ordning och reda i de offentliga finanserna har upprätthållit förtroendet för svensk ekonomi, skyddat landet från krisens värsta härjningar och möjliggjort reformer för fler i arbete och förstärkt välfärd. Detta förtroende ska värnas. är fortsatt ett av få länder som ligger väl inom ramarna när det gäller EU:s treprocentsgräns för underskott och 60-procentsgräns för skuld som andel av BNP. är ett av EU- länderna med lägst skuld och skulden förväntas sjunka ytterligare framöver. I de bedömningar som kommissionen gör av den långsiktiga hållbarheten i offentliga finanser uppvisar hög uthållighet. Det finanspolitiska ramverket ska bidra till att bibehålla förtroendet för sunda offentliga finanser. Utgiftstak och överskottsmål ska värnas. Detta är särskilt viktigt i ett ekonomiskt läge som alltjämt präglas av betydande internationell osäkerhet. offentliga finanser behövs för att kraftfulla åtgärder ska kunna vidtas om svensk ekonomi åter utsätts för stora störningar. Det behövs också som en buffert för att hantera andra risker, inte minst de som följer av stora banksektor. I enlighet med principerna för överskottsmålet är det finansiella sparandet i offentlig sektor nu lägre än av BNP. Om sparandet inte anpassas efter konjunkturläget riskerar finanspolitiken att bidra till konjunktursvängningar, i stället för att som motverka dem. Takten i återgången till bör, i enlighet med det finanspolitiska ramverket, anpassas efter läget på arbetsmarknaden och utvecklingen av resursutnyttjandet. Förutsatt att förtroende finns för de offentliga finansernas långsiktiga hållbarhet bör finanspolitiken inte vara åtstramande så länge arbetslösheten är hög och resursutnyttjandet lågt. En allt för snabb återgång till överskott riskerar att leda till en försämrad utveckling på arbetsmarknaden. När de lediga resurserna i ekonomin minskar bör det finansiella sparandet gradvis stärkas. Det är rimligt att återvända till ett sparande om av BNP först när resursutnyttjandet närmat sig balans för att därigenom säkra en stabil tillväxt och lägre arbetslöshet. Enligt nuvarande prognos förväntas det finansiella sparandet vara 2017. Utrymmet för utgiftsreformer under utgiftstaket är mycket begränsat 2014. Detta innebär att huvuddelen av satsningarna för att stötta ekonomin bör ligga på inkomstsidan. Sedan den första bedömningen av utgiftstakets nivå , som gjordes ekonomiska vårproposition, har huvuddelen, , av det tillgängliga utrymmet i förhållande till utgiftstaket tagits i anspråk för utgiftsreformer, exempelvis stora satsningar på forskning och utveckling samt infrastruktur i budgetpropositionen . Därtill har ökade utgifter i transfereringssystemen, framför allt sjukförsäkringen, tagit ca i anspråk Fler företag ska starta, växa och anställa i hela landet. Det ställer krav på ett konkurrenskraftigt näringsklimat med högutbildad arbetskraft och goda skattevillkor där skatter tas ut på ett effektivt och rättvist sätt. Utfall , prognos –2017 Procentuell förändring om annat ej anges Arbetslöshet, äldre def.4 -2,7 -3,5 -3,0 -2,1 -1,0 -0,2 -0,6 -1,2 -1,5 -0,4 1Sysselsatta i åldern 15–. 2Enligt EU2020-målet, dvs. sysselsatta i procent av befolkningen i åldersgruppen 20– 3I procent av arbetskraften, 15–. 4Antal arbetslösa exklusive heltidsstuderande arbetssökande i procent av arbetskraften, s.k. öppen arbetslöshet. Här avses 15–, ursprungligen avsågs 16–. Skillnaderna mellan åldersgrupperna är marginell när det gäller arbetslöshetstalet. 5Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 6Konsoliderad offentlig sektor. Procent av BNP. Källor: och egna beräkningar. I denna proposition föreslår regeringen åtgärder på . Det handlar bl.a. om att: –stödja tillväxt och varaktigt öka sysselsättningen, –satsa på kunskap och stärkt konkurrenskraft, –stärka välfärd och sammanhållning samt –skydda miljö och klimat. Åtgärder som stödjer tillväxt och varaktigt ökar sysselsättningen För att stärka hushållens ekonomi, öka den varaktiga sysselsättningen och antalet arbetade timmar samt göra det mer attraktivt att utbilda sig föreslås en ytterligare förstärkning av jobbskatteavdraget och en höjning av den nedre skiktgränsen för statlig inkomstskatt. Förslaget är motiverat både ur ett stabiliseringspolitiskt och strukturellt perspektiv. En förstärkning av jobbskatteavdraget och den statliga inkomstskatten bör kombineras med sänkt skatt för pensionärer för att stärka pensionärernas ekonomiska situation med fokus på dem med de minsta ekonomiska marginalerna. De sammantagna förslagen riktade mot hushållen innebär att hushållens ekonomi stärks med 2014 och att den disponibla inkomsten stiger jämfört i avsaknad av de föreslagna åtgärderna. Existerande jobbskatteavdrag bedöms öka den varaktiga sysselsättningen med 106 000 personer. Effekten av den ytterligare förstärkningen av jobbskatteavdraget är lika kraftfull och bedöms inte vara avtagande. Den förstärkning av jobbskatteavdraget som föreslås i denna proposition bedöms öka antalet sysselsatta med ytterligare ca 13 000. Sammantaget väntas därmed jobbskatteavdraget leda till 119 000 fler sysselsatta. En viktig del i regeringens arbete med att underlätta ungas inträde på arbetsmarknaden har bedrivits inom ramen för trepartssamtalen. Arbetsmarknadens parter har inom ett antal avtalsområden tecknat s.k. yrkesintroduktionsavtal för att underlätta ungas övergång från skola till arbetsliv och säkra arbetsgivarnas långsiktiga kompetensförsörjning. Denna typ av avtal kan potentiellt få en stor betydelse för arbetet med att minska ungdomsarbetslösheten och regeringen vill därför, tillsammans med parterna, verka för att fler yrkesintroduktionsavtal tecknas och att fler anställs inom ramen för dessa avtal. För att uppmuntra användandet av yrkesintroduktionsavtal föreslås ett ekonomiskt stöd till yrkesintroduktionsanställningar för unga. Stödet utformas som en lönesubvention motsvarande en ordinarie arbetsgivaravgift (31,av bruttolönen) och ett handledarstöd om . Dessutom föreslår regeringen ett antal åtgärder som syftar till att förbättra omställningsförmågan och flexibiliteten på arbetsmarknaden. Därtill lämnas förslag om statligt stöd till korttidsarbete som är tänkt att användas vid en synnerligen djup ekonomisk kris. Den gymnasiala lärlingsutbildningen är viktig för att underlätta inträdet på arbetsmarknaden. För att fler arbetsplatser ska erbjuda lärlingsutbildning föreslås därför det statliga anordnarbidraget som utgår till arbetsplatser som tar emot lärlingar höjas med till per elev och år. För de arbetsplatser som har en handledare som gått en godkänd elev och år. studiemånad och lärling införas. För att göra de nedsatta socialavgifterna för unga mer effektiva bör nedsättningen av socialavgifterna förstärkas för de yngre som ska etablera sig på arbetsmarknaden. För unga som vid årets ingång inte fyllt sänks socialavgifterna därför till , som nedsättningen slopas för de som vid årets ingång fyllt . För de som vid årets ingång fyllt 23 men inte kvarstår dagens nedsättning (15,). Att rikta en större del av subventionen mot de yngsta bedöms kunna leda till att den varaktiga sysselsättningen ökar med ca 5 000 personer och till en lägre arbetslöshet bland unga och i ekonomin som helhet. Som en del i arbetet för att stärka nyanlända elevers resultat har regeringen avsatt medel för en försöksverksamhet med utökad undervisningstid i svenska för årskurserna 6–9. Denna försöksverksamhet bör utökas till att även omfatta årskurserna 1–5. Regeringen aviserar i denna proposition ett förslag om nystartszoner. Förslaget innebär att företag inom zonerna som uppfyller vissa villkor, bl.a. vad gäller de anställdas bosättning, får göra avdrag vid beräkning av socialavgifterna. Nystartzoner är ett verktyg för att minska utanförskapet i de områden där högst andel personer saknar sysselsättning, har låg utbildning och får långvarigt försörjningsstöd. Internationella erfarenheter visar att nystartszoner i kombination med andra åtgärder kan ha positiva effekter. Avdraget utgör ett statligt stöd som måste notifieras och godkännas av Europeiska kommissionen innan det kan genomföras. Vid en förnyad notifiering kommer åtgärden att utvärderas. Den differentierade arbetslöshetsavgiften bör avskaffas. Förslaget medför att 2,2 miljoner personer som är medlemmar i a-kassor som tidigare haft högre avgifter än genomsnittet får en sänkning av avgiften med totalt ca . För de tio arbetslöshetskassor som har de högsta medlemsavgifterna motsvarar minskningen i genomsnitt ca och för arbetslöshetskassan med högst avgift, Hotell- och restauranganställdas, motsvarar minskningen och medlem. Satsningar på kunskap och stärkt konkurrenskraft Det ska löna sig att vara en bra lärare och att bli en bättre lärare. Ytterligare medel föreslås därför tillföras till karriärutvecklingsreformen som syftar till att de bästa lärarna ska kunna premieras. Denna reform innebär att skolhuvudmännen kan inrätta två nya karriärsteg för särskilt skickliga lärare (förstelärare och lektor) och ansöka om statsbidrag som möjliggör löneökningar om 5 000 respektive . Ökningen gör att utrymme skapas för att ca 7 000 fler karriärtjänster kan inrättas. Sammantaget innebär karriärutvecklingsreformen att det skapas utrymme för att ca 17 000 lärare kan komma att omfattas av karriärtjänsterna. För att fler lärare ska kunna genomgå fortbildning inom ramen för Lärarlyftet II föreslår regeringen att ytterligare medel tillförs denna reform 2015 och 2016. Vidare behöver studieresultaten i matematik förbättras. utökas därför undervisningstiden för matematik i med fokus på de lägre årskurserna. För att stärka matematikresultaten föreslår regeringen att undervisningstiden i matematik , utökas med för ytterligare tre årskurser i . Likvärdigheten i skolan ska öka genom förbättrade metoder för att tidigare upptäcka elevers behov av stöd och ökade möjligheter att få hjälp med läxor och hemuppgifter. Regeringen har genomfört flera satsningar för att säkra framtid som framstående forskningsnation. I syfte att ge framför allt de mindre företagen ytterligare förbättrade möjligheter att bedriva forskning och utveckling är en riktad skattelättnad till företag som bedriver sådan verksamhet motiverad. Av den anledningen föreslår regeringen att arbetsgivaravgifterna för personer som arbetar med forskning och utveckling sänks . Sammanlagt får dock nedsättningen högst uppgå till per koncern och månad. Företag och deras ägare ska ha goda skattemässiga villkor och skatter ska tas ut på ett effektivt och rättvist sätt. kan de s.k. 3:12-reglerna användas på ett sätt som inte är avsett, genom att tjänsteinkomster omvandlas till lägre beskattade kapitalinkomster, när anställda med mycket litet ägande i ett fåmansföretag tillämpar regler som är avsedda för personer som genom sitt ägande tar risker. För att öka 3:12-reglernas legitimitet föreslår regeringen därför bl.a. att ett krav på en minsta kapitalandel på i företaget införs för att få beräkna ett lönebaserat utrymme, dvs. för att få tillämpa den s.k. löneunderlagsregeln. Regeringen bedömer att det offentligfinansiella utrymme som frigörs främst ska omfördelas inom 3:12-systemet. Därför föreslås generella lättnader för att reglerna i högre grad än ska stimulera delägarna i de mindre företagen och förstärka deras incitament att anställa. Det föreslås även en höjning av räntenivån för positiv räntefördelning för enskilda näringsidkare. Regeringen kommer, med anledning av Lagrådets kritik, inte att gå vidare med förslaget om ett höjt löneuttagskrav. För att ytterligare minska den administrativa bördan för företagen föreslår regeringen bl.a. förenklingar av företagens hantering av mervärdesskatt. Åtgärder för välfärd och sammanhållning För att stärka ekonomin för de barnfamiljer som har lägst ekonomisk standard föreslås en höjning av det särskilda bidraget i bostadsbidraget. Höjningen innebär att det särskilda bidraget höjs med till för ett barn, med till för två barn och med till för tre eller flera barn. En fritidspeng avses också införas för barn i ekonomiskt utsatta hushåll. Regeringen föreslår en viss förstärkning i bostadstillägget för ålderspensionärer med arbetsinkomster liksom i etableringstillägget och bostadsersättningen för personer med rätt till etableringsersättning. God tillgång till hälso- och sjukvård och omsorg av hög kvalitet ska ges till alla efter Regeringen föreslår därför bl.a. en flerårig satsning på vården för personer med långvariga eller kroniska sjukdomar. Den medicinska utvecklingen skapar nya möjligheter är samhällets möjligheter att finansiera läkemedel begränsade. Regeringen avser därför att utveckla prissättningsmodellen för läkemedel för att säkerställa att inte betalar mer för läkemedel än andra jämförbara länder. Skydda miljö och klimat ska fortsatt bedriva ett ambitiöst miljö-, energi- och klimatarbete. Regeringens vision är att har en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning och inga nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Regeringen föreslår åtgärder som innebär ett ökat fokus på kemikaliefrågor och för att åstadkomma en bättre vattenmiljö. Ytterligare resurser föreslås avsättas till satsningen på en Giftfri vardag och regeringen kommer att utreda om ekonomiska styrmedel bör införas på kemikalieområdet. För att förbättra vattenkvaliteten avsätter regeringen nya medel för lokala vattenvårdsprojekt, LOVA, och för att prova mer avancerad reningsteknik för svårnedbrytbara kemikalier. I syfte att stimulera användningen av biodrivmedel avser regeringen att införa ett kvotpliktssystem för låginblandade biodrivmedel . För att även fortsättningsvis stödja introduktionen av miljöanpassade bilar på marknaden föreslår regeringen att den tidsbegränsade nedsättningen av förmånsvärdet för vissa miljöbilar förlängs . Som ett led i regeringens politik för att öka andelen förnybar energi och skapa ett tydligt regelverk för mikroproducenter av el, aviserar regeringen att en skattereduktion införs för mikroproducenter av el från förnybara energikällor . Finansiella kriser har visat sig vara mycket kostsamma och utgör därför ett allvarligt hot mot de offentliga finanserna och ett lands ekonomiska utveckling. Arbetet med att säkerställa ett stabilt finansiellt system i spåren av den finansiella krisen är därför högt prioriterat av regeringen. Som ett led i detta arbete föreslår regeringen att ska få det huvudsakliga ansvaret för verktygen för finansiell stabilitet, t.ex. för den s.k. kontra- För att stärka förutsättningarna för att bidra till ett väl fungerande finansiellt system föreslår regeringen att ytterligare samlat tillförs myndigheten –2016. Regeringen avser vidare inrätta ett formellt finansiellt stabilitetsråd, bestående av finansmarknadsministern och cheferna för , och . Rådet ska ge möjlighet till samråd och informationsutbyte samt omfatta såväl krisförebyggande arbete som eventuell krishantering. Tabell 1.2 Reformer i budgetpropositionen , effekt på finansiellt sparande i offentlig sektor1 Stöd för tillväxt och varaktigt högre sysselsättning Nya och bredare vägar in i -0,39 -0,40 -0,09 -0,07 Satsningar på kunskap och stärkt konkurrenskraft Ökad rörlighet och bättre Åtgärder för välfärd och sammanhållning -0,42 -0,59 -0,83 -1,02 -0,73 -0,62 -0,65 -0,67 Skydda miljö och klimat Insatser för miljö och -0,51 -0,65 -0,60 -0,60 Anm.: Beloppen är avrundade. 1En positiv siffra innebär en försvagning av det finansiella sparandet 2Sammantaget uppgår reformerna för trepartssamtalen till ca . Utöver det tillkommer korttidsarbete om per 12- månadersperiod, givet att systemet aktiveras. 3Inklusive korrigering för utgiftsreformer som inte påverkar finansiellt sparande. 1.1Svensk ekonomi står inför stora utmaningar I följande avsnitt beskrivs utsikterna för svensk ekonomi och utvecklingen av de offentliga finanserna. Vidare görs en bedömning av de risker som prognosen rymmer. 1.1.1Fortsatt lågt resursutnyttjande i ekonomin Den finansiella krisen och den efterföljande skuldkrisen har fått långtgående konsekvenser för svensk ekonomi. Efter den kraftiga konjunkturnedgången 2009 följde en återhämtning de två följande åren. Men till följd av försämringen av det internationella konjunkturläget fördjupades lågkonjunkturen återigen i svensk ekonomi med en ökad arbetslöshet som följd. Långsam återhämtning i omvärlden Den ekonomiska utvecklingen i omvärlden var fortsatt svag under första halvan av 2013, men har det i många av viktiga exportländer funnits indikationer på att förtroendet för den ekonomiska utvecklingen stiger bland hushåll och företag. Konjunkturnedgången i euroområdet tycks dessutom ha bottnat. bedöms BNP i euroområdet växa något men tillväxten förväntas bli låg. Mildringen av de finanspolitiska åtstramningarna i innebär stärkta förutsättningar för en återhämtning i 2014, vilket det redan finns tecken på. Tillväxten i många s.k. tillväxtekonomier blir fortsatt lägre än vad som var fallet under inledningen av . Sammantaget väntas en starkare ekonomisk utveckling och framåt för de mest betydande svenska exportmarknaderna. De svenska exportmarknaderna bedöms dock sammantaget växa i en lägre takt än genomsnittet . Trots att en något starkare utveckling i omvärlden kan anas förväntas tillväxten i svensk ekonomi för vara låg. Detta beror främst på att såväl export som investeringar faller. Hushållens konsumtion växer i en måttlig takt och bidrar tillsammans med lagerinvesteringar och offentlig konsumtion till att hålla BNP-tillväxten uppe. Den svenska exporten utvecklas svagt och hushållens konsumtion förväntas fortsatt ge det främsta bidraget till tillväxten. En förhållandevis stark konsumtionsutveckling möjliggörs av ett i utgångsläget högt sparande, stigande reallöner och de åtgärder riktade till hushållen som föreslås i denna proposition. De föreslagna åtgärderna innebär att hushållens En god utveckling av de disponibla inkomsterna och ett i utgångsläget högt sparande bland hushållen ger utrymme för en stark utveckling av hushållens konsumtion även efter 2015. Om dessutom den internationella efterfrågan tar ytterligare fart finns förutsättningar för en förhållandevis hög BNP-tillväxt 2015–2017. Utfall , prognos –2017 Procentuell förändring om annat ej anges -2,7 -3,5 -3,0 -2,1 -1,0 -0,2 Arbetslöshet, äldre def.7 1Skillnaden mellan faktisk och potentiell BNP i procent av potentiell BNP. 3Enligt EU2020-målet, dvs. sysselsatta i procent av befolkningen i åldersgruppen 20–. 5Produktivitet i näringslivet. 6I procent av arbetskraften, 15–. 7Antal arbetslösa exklusive heltidsstuderande arbetssökande som andel av arbetskraften, s.k. öppen arbetslöshet. Här avses 15–, ursprungligen avsågs åldersgruppen 16–. Skillnaderna mellan åldersgrupperna är marginell när det gäller arbetslöshetstalet. 8Mätt enligt konjunkturlönestatistiken. Källor: , och egna beräkningar. utan detta förväntas dröja. Arbetslösheten bedöms ligga kvar på och det är inte förrän som arbetslösheten förväntas minska mer tydligt. Först bedöms konjunkturläget bli balanserat. Jämförelse med andra bedömare Genom att redovisa jämförelser med andra bedömare, och att motivera större avvikelser, avser regeringen öka transparensen för de bedömningar som görs. Jämförelserna visar att regeringens bedömning av BNP-tillväxt, arbetslöshet och finansiellt sparande i offentlig sektor ligger i linje med andra bedömares. Även regeringens bedömning att det finns lediga resurser i svensk ekonomi stöds av andra bedömare. 1.1.2Sverige har starka offentliga finanser är ett av EU:s medlemsländer med starkast offentliga finanser (se diagram 1.1). Den konsoliderade bruttoskulden uppgick till av BNP, vilket ger en god marginal till referensvärdet inom EU:s på av BNP. Även det finansiella sparandet är bättre än referensvärdet om -av BNP. Diagram 1.1 Den offentliga sektorns underskott och bruttoskuld Tillväxten 2013 och 2014 är inte tillräckligt hög för att arbetslösheten ska börja sjunka stadigt Den utdragna lågkonjunkturen medför att den offentliga sektorns finanser bedöms uppvisa underskott både 2013 och 2014. Den starkare ekonomiska utvecklingen åren därefter medför att det finansiella sparandet gradvis stärks till överskott 2016 (se tabell 1.4). Staten och ålderspensionssystemet bedöms redovisa underskott 2013 medan kommunsektorn väntas redovisa ett mindre överskott 2013. Den förstärkning som förutses sker i huvudsak i staten. Det finansiella sparandet i ålderspensionssystemet bedöms gradvis försvagas . Den kommunala sektorn redovisar ett positivt ekonomiskt resultat men ett negativt finansiellt sparande. utlåning om till , för förstärkning av valutareserven, medför att bruttoskulden som andel av BNP ökar med 2013. Statens nettoskuld påverkas emellertid inte av detta. Bruttoskulden förväntas gradvis minska ned mot . Tabell 1.4 Den konsoliderade offentliga sektorns finanser Miljarder kronor om annat ej anges Utfall 2012, prognos 2013–2017 -0,6 -1,2 -1,5 -0,4 Källor: och egna beräkningar. För att företag, medborgare och de finansiella marknaderna ska ha förtroende för finanspolitiken måste den vara hållbar på lång sikt. Regeringen och ett antal andra bedömare av svensk ekonomi gör beräkningar av finanspolitikens långsiktiga hållbarhet med hjälp av ekonomiska modeller. Syftet med dessa hållbarhetsbedömningar är att fånga upp tecken på att finanspolitiken kommer att behövas läggas om, så att åtgärder för att säkerställa hållbarheten och upprätthålla förtroendet för finanspolitiken kan vidtas . I de ekonomiska vårpropositionerna presenteras en mer utförlig analys av finanspolitikens lång- Uppdaterade hållbarhetsberäkningar i denna proposition visar att finanspolitiken i fortsatt är långsiktigt hållbar. 1.1.3Risken för en svagare utveckling överväger Fortsatt stark konsumtionstillväxt bland hushållen och en internationell konjunkturuppgång är förutsättningar för en ökad tillväxt .