prop · H1031d22 · 2013-09-18 00:00:00 — Ansvariga för samordningen av det regionala tillväxtarbetet i länen utarbetar, samordnar och bidrar till genomförandet av strategier för länets utveckling i samverkan med berörda aktörer på lokal, regional, nationell och internationell nivå. Det regionala tillväxtarbetet består bland annat av att strategier utarbetas och genomförs. Den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007–2013 är vägledande för det regionala tillväxtarbetet. Strategierna omfattar bl.a. övergripande mål och inriktning för det regionala tillväxtarbetet. Dessa utvecklingsstrategier ingår ofta i en logisk kedja av program och strategier som från EU-nivån sträcker sig till lokal nivå. Strategierna är vägledande och ligger till grund för vissa regionala och lokala program som exempelvis länstransportplaner, energiplaner och lokala översiktsplaner. Länens strategier ska således bidra både till att fastställa regionala mål för det regionala tillväxtarbetet och bidra till att målet för den regionala tillväxtpolitiken uppfylls. tog fyra län beslut om nya strategier och avser sex län ta beslut om nya strategier. Samtliga strategier som det har fattats beslut om, inklusive de som avses att beslutas , förhåller sig till målen i 2020-strategin och sträcker sig eller längre. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 De utmaningar som är vanligt förekommande är länens behov av kompetensförsörjning, näringslivsutveckling genom innovation och entreprenörskap, ökad tillgänglighet till kollektivtrafik och till it-tjänster med hög kapacitet. Det prioriteras också insatser för att göra länen mer attraktiva genom att skapa förutsättningar för en god hälsa, tilltalande närmiljö och fritidsaktiviteter, jämlikhet och integration med ambitionerna att öka nivån av nyinflyttade invånare. En ytterligare prioritering är att främja en ökad grad av turism. Ytterligare ett område som lyfts fram är det regionala ledarskapet. Ett fungerande regionalt ledarskap bidrar till att skapa sektorsöverskridande samarbeten där regionens gemensamma målsättningar och samverkan kan bidra till synergieffekter. Det regionala ledarskapet kan även bidra till att samordna länens interregionala och internationella arbete. Attraktionskraft – goda livs- och boendemiljöer Regeringens initiativ Attraktionskraft lanserades . – 2014 genomför regeringen initiativet i syfte att lyfta och främja förutsättningarna för att utveckla attraktiva livs- och boendemiljöer. Arbetet utgår från antagandet att hållbara tillväxt inte enbart är beroende av näringslivets villkor. Den är också beroende av de miljöer människor bor och verkar i. Den nationella, regionala och lokala förmågan att attrahera, behålla och utveckla kompetenser, företag och kapital är avgörande förutsättningar för utvecklingskraft och näringslivets konkurrenskraft. Att främja förutsättningar för goda livs- och boendemiljöer är en del i det arbetet. Attraktionskraft är den arena för dialog och det sammanhang där regeringen kan tydliggöra hur politiken bidrar till att främja attraktiva livs- och boendemiljöer. Arenan formas genom såväl fysiska som digitala möten. () har utvecklat en webbaserad anslagstavla för erfarenhetsutbyte och kunskapsspridning. Parallellt med utformandet av den nationella arenan för dialog inom Attraktionskraft har () deltagit vid lokala och regionala 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 dialoger som handlar om utvecklandet av attraktiva boende- och livsmiljöer. Attraktionskraft har varit ett tema vid nationellt forum för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning (se under rubriken för hållbar regional tillväxt nedan). Attraktionskraft fokuserar på fem områden: kommersiell service, kultur, fritid och det civila samhället, digital kapacitet och tillgänglighet, kulturella och kreativa näringar, destinationer och upplevelser samt boendemiljöer. inleddes samverkan mellan och Landsting, Småkom, Företagarna, för tillväxt, samt Visita kring regeringens initiativ för ökad attraktionskraft. En stor del av samarbetet har fokuserat på planering av Attraktionskraftsdagen som genomfördes . genomfördes också ett första dialogmöte med regionala företrädare och berörda myndigheter där goda exempel lyftes och erfarenheter utbyttes. Regeringen verkade även i budgetpropositionen för stärkt attraktivitet i landets regioner, både för människor och företag. Några exempel på åtgärder är satsning på utbyggnad av snabbt bredband på landsbygden, utökad satsning i den statliga transportinfrastrukturen, stöd till förbättrad utveckling i utsatta stadsdelar i kommuner som omfattas av den utvecklingspolitiken, flera insatser för att främja ökad tillgång till bostäder och bl.a. främja byggandet av student- och ungdomsbostäder, fortsatt satsning på hållbar destinations-utveckling samt stöd till i . Utöver dessa satsningar har och fått i uppdrag att göra en utvärdering och en översyn av utfall och tillämpning av de nya strandskyddsreglerna. Uppdraget ska redovisats till (och ) . beslutade regeringen också att tillsätta en delegation för en långsiktig tillämpning av strandskyddsreglerna. Delegationen ska utföra och samordna en kunskaps- och informationsinsats samt utgöra en arena för erfarenhetsutbyte och dialog när det gäller frågor om tillämpningen av strandskyddsreglerna. Uppdraget ska slutredovisas till Regeringen har även i skrivelsen Mål för friluftslivspolitiken (skr. 2012/13:51) betonat att friluftsliv samt natur- och kulturturism bidrar till att stärka den lokala och regionala attraktiviteten och medverkar till en stark och hållbar utveckling och regional tillväxt. Vidare har och , , fått i uppdrag att –2015 genomföra ett program för stärkt lokalt och regionalt samspel mellan fysisk planering och näringslivsutveckling. Det är av stor vikt att regionala och lokala aktörer samverkar i arbetet med att skapa en god tillgänglighet till service. Regeringen har därför fattat beslut om genomförandet av regionala serviceprogram – 2018. Inom ramen för dessa program ska en fortsatt samordning ske mellan aktörer och insatser som genomförs i syfte att öka tillgängligheten till service i gles- och landsbygder för kvinnor, män och företag. För att nå målet att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter stödjer regeringen exempelvis frivilliga initiativ till regionala digitala agendor. Bakgrunden är att en hög användning av it, internet och en väl utbyggd it-infrastruktur i alla delar av landet kan bidra till hållbara tillväxt, konkurrenskraft och innovationsförmåga. Ett utvecklat informationssamhälle stärker den lokala och regionala utvecklingskraften och kan bidra till att skapa fler och växande företag. Utvecklad styrning och samverkan En utvecklad styrning av enskilda statliga myndigheter och samordningsuppdrag till flera statliga myndigheter och aktörer på nationell, regional och lokal nivå är betydelsefullt för att främja det regionala tillväxtarbetets förutsättningar. En styrning som främjar flernivåsamverkan syftar till att stärka genomförandet av nationella och regionala strategier, förbättra samordningen och skapa synergieffekter mellan olika finansiella resurser samt mellan regionala och nationella program och insatser. Dialog för hållbar regional tillväxt Ett ökat regionalt ansvar och inflytande över frågor av betydelse för hållbar regional tillväxt ställer krav på ett väl fungerande samspel mellan den lokala, regionala och nationella nivån. En kontinuerlig dialog, både på politisk nivå och på tjänstemannanivå, är en viktig förutsättning för detta samspel. Syftet med dialogerna är bl.a. att utveckla styrningen, identifiera gemensamma utvecklingsmöjligheter, utmaningar och prioriteringar samt utveckla och sprida kunskap om den regionala tillväxtpolitiken. finns ett nationellt forum för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning. Politiska företrädare i respektive län deltar i forumet tillsammans med representanter för regeringen. har forumet fokuserat på områden såsom kompetensförsörjning, forsknings- och innovationspropositionen (prop. 2012/13:30, bet. 2012/2013:NU6, rskr. 2012/2013:153), grön ekonomi, innovationsupphandling, EU:s tillväxt- och sysselsättningsstrategi , propositionen Investeringar för ett starkt och hållbart transportsystem (prop. 2012/13:25, bet. 2012/13:2:TU2, rskr. 2012/2013:19), den framtida sammanhållningspolitiken samt Attraktionskraft . Det har dessutom genomförts en omfattande dialog och ett förankringsarbete med ett stort antal aktörer på lokal, regional och nationell nivå om den framtida sammanhållningspolitiken. Syftet med dialogerna har bl.a. varit att få inspel till programperioden –2020 avseende dess inriktning och genomförande. En särskild dialog har genomförts med näringslivets organisationer med fokus på hur de ser på sitt och sina medlemmars deltagande i genomförandet av strukturfondsprogrammen –2020. Dialogerna ger ökad kunskap om regionala förutsättningar som bör beaktas och underlag för nationella övergripande prioriteringar. har föreslagit att varje medlemsland ska utarbeta en strategi för användningen av EU-medel 2014–2020, en s.k. partnerskapsöverenskommelse, för att främja samordningsmöjligheter mellan struktur- och 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 Inom ramen för detta arbete har regeringen och fört dialoger med aktörer på lokal och regional nivå, näringslivets och arbetsmarknadens organisationer, företrädare för civilsamhället samt myndigheter. De förda dialogerna har bidragit till arbetet med att utforma och förankra partnerskapsöverenskommelsens prioriteringar och innehåll. lanserades dessutom Strukturfondsbloggen för att öka tillgängligheten och transparensen kring arbetet inför den kommande programperioden –2020 inom EU:s sammanhållningspolitik16. har även en dialog med regionala aktörer förts med anledning av den genomlysning av fördelningsnyckeln för anslaget 1:1 Regionala tillväxtåtgärder som aviserades i budgetpropositionen (prop. 2012/13:1). Inom ramen för arbetet med genomlysningen har de regionala aktörerna även haft möjligheter att lämna skriftliga synpunkter till (). Myndigheternas medverkan i genomförandet av den regionala tillväxtpolitiken Statliga nationella myndigheter har i uppdrag att främja goda förutsättningar för hållbar tillväxt lokalt och regionalt. Regeringen har därför tidigare lyft behovet av att nationella myndigheter förtydligar sin roll i det regionala tillväxtarbetet. Som ett led i detta fick ett antal statliga myndigheter i regleringsbreven i uppdrag att ta fram en långsiktig intern strategi som ska vägleda myndigheten i dess arbete med hållbara regionala tillväxtfrågor17. 15 Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden. 17Uppdrag om intern strategi lämnades till , , Invest , Myndigheten för , , , , och i regleringsbrev . Uppdrag om intern strategi lämnades till , och i regleringsbrev . Även Svenska fick ett likartat uppdrag i regleringsbrevet . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 I redovisningarna lyfte myndigheterna vikten av att också kartlägga de regionala aktörernas behov och prioriteringar i dess samverkan med myndigheter. Regeringen gav i uppdrag att utföra denna kartläggning enligt regleringsbrev . Uppdraget genomfördes i samråd med berörda myndigheter och återrapporterades till () . Enligt kartläggningen framhåller de aktörer som har ansvar för regionalt tillväxtarbete vikten av att nationella myndigheter känner till strategier för länens utveckling och förstår deras roll som gemensamt kunskapsunderlag. Det är värdefullt att myndigheterna ser länet och strategin för länets utveckling i ett nationellt sammanhang men också att myndigheterna uppmärksammar att strategins främsta värde är processen kring framtagande, genomförande och uppföljning. Vissa regionala aktörer upplever att det blivit lättare att möta nationella myndigheter med stöd av de regionala processerna som det konstateras att det är relativt ovanligt att statliga myndigheter medverkar i arenorna kopplade till dessa. Därför efterfrågas nationell samordning för att underlätta mötet mellan regional och nationell nivå. Utöver behov av dialog framhåller regionerna ömsesidigt behov mellan myndigheter och regioner av fördjupad kunskap om varandra. De regionala aktörerna ser behov av att de statliga myndigheterna bygger upp en regional medvetenhet som bl.a. innefattar kunskap om vad som främjar en hållbar regional tillväxt. Att myndigheterna arbetar med regionalt anpassad statistik och kunskap är ett tredje genomgående behov. Det handlar om att ge utrymme för bl.a. analysmyndigheter att samspela med den regionala nivån samt att bygga upp en nationell analysstruktur som kunskapsmässigt backar upp länen. Det finns även regionala behov av medel till metod och kunskapsutveckling inom samtliga områden och särskilt till frågor som kopplar samman fysisk planering med regionalt tillväxtarbete. Inom samtliga av nationella strategins prioriteringar finns fungerande dialog och samverkansformer, särskilt inom Innovation och förnyelse samt Tillgänglighet. Inom Kompetensförsörjning och ökat arbetskraftsutbud, en av de främsta utmaningarna för regionerna, finns behov av att förstärka ett regionalt perspektiv hos myndigheterna. Ytterligare utvecklingsbehov är ökat regionalt fokus i de utlysningar som nationella myndigheter gör och i vissa fall stärkt koordinering av nationella initiativ och insatser samt förbättrad samordning mellan politikområden inom . I redovisningen av uppdraget beskriver möjligheten att, med utgångspunkt i de regionala tillväxtprocesserna, skapa möjlighet för myndigheterna till ett mer systematiskt upplägg för samverkan. De regionala behoven i strategiprocesserna är likartade över landet och följer samma faser (planering, genomförande, uppföljning) och detta kan utgöra startpunkt för myndigheternas medverkan. För att erbjuda en arena för samverkan mellan myndigheter och de aktörer som har ansvar för det regionala tillväxtarbetet har , på uppdrag av regeringen, verkat för att involvera de statliga myndigheterna i sitt arbete och i dialogerna med länen. har ett antal statliga myndigheter sammanförts med de aktörer som har ansvar för det regionala tillväxtarbetet i länen, i syfte att bidra till att utveckla den nationella nivåns medverkan. Nationella statliga myndigheter har haft i uppdrag, enligt regleringsbrev , att återrapportera medverkan i genomförandet av den nationella strategin för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007– 2013. Rapporteringarna redovisades till () och har utgjort viktiga underlag för genomförandet av det uppdrag som regeringen gav till , om att följa upp den nationella strategin. Med utgångspunkt i överlämnade regeringen en strategisk uppföljning av den nationella strategin till kommissionen samt därefter en skrivelse (skr. 2012/13:154) till . Flera nationella myndigheter har i regleringsbrevet fått i uppdrag att bistå () i förberedelser inför programperioden –2020 för EU:s sammanhållningspolitik och politiken för landsbygdssamt havs- och fiskerifonden inklusive arbetet med en partnerskapsöverenskommelse med . Myndigheterna ska också utifrån sitt ansvarsområde bistå de regionala aktörer som fått i uppdrag att utarbeta förslag till strukturfondsprogram eller motsvarande. har i samarbete med () tagit initiativ till att verka för ett bra samspel genom att samordna myndigheterna med de regionala processerna för framtagande av förslag till regionala strukturfondsprogram. För att främja förutsättningarna för samverkan arbetar även med att utveckla och testa nya former, system och metoder för samverkan mellan olika aktörer och nivåer. Miljödriven näringslivsutveckling för ökad konkurrenskraft Inom det regionala tillväxtarbetet bedrivs verksamheter för att stimulera företag till miljödriven näringslivsutveckling och användning av miljöhänsyn som medel för att stärka näringslivets konkurrenskraft och därmed bidra till en grön ekonomi. Tillväxtanalys rapport riskkapital och cleantech lämnades till () . Rapporten är en delredovisning inom ramen för uppdraget Förutsättningar för grön strukturomvandling som myndigheten fick i uppdrag i regleringsbrev . Uppdraget ska slutredovisas till () . Enligt rapporten står riskkapital för en liten andel av de totala investeringarna i , mindre än en procent. Totalt investerades varav var inom cleantech18. Trots den relativt sett ringa omfattningen kan riskkapitalinvesteringar ha stor betydelse för kommersialisering av nya varor, tjänster eller processer, vilket i sin tur kan bidra till strukturomvandling och tillväxt. Riskkapitalets styrka är att det söker identifiera innovationer med hög tillväxtpotential. Enligt rapporten är cleantech, företrädesvis energisektorn, mindre attraktiv för privat riskkapital. Orsaken är att investeringarna inom 18 Med cleantech avses enligt Tillväxtanalys miljöteknik med viss innovationshöjd och kommersialiseringspotential. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 cleantechsegmentet, och då i första hand energisektorn, upplevs som kapitalintensiva, långsiktiga, dyra att skala upp och att risker kopplade till teknik och politik är högre. Privata riskkapitalister med begränsad tillgång till kapital föredrar därför mindre kapitalintensiva investeringar som ger snabbare avkastning och där risker är lägre. I rapporten pekas på behovet av ytterligare kunskap för att utforma en investeringsstrategi, där privat riskkapital utgör en av komponenterna, för ökade miljöteknikinvesteringar. Det finns även en s.k. politikrisk dvs. risken att politiska beslut inte står sig vilket hämmar investeringar. Som ett led i att ytterligare främja och utveckla det regionala klimat- och energiarbetet samt nyttja det för att främja en miljödriven tillväxt beslutade regeringen att utse , och till pilotlän för grön utveckling. Pilotlänen har haft i uppdrag att utveckla arbetsmetoder och verktyg samt dela med sig av sina erfarenheter och ge vägledning till andra län. De tre pilotlänen har i var sin slutrapport redovisat genomförda aktiviteter, slutsatser och rekommendationer för det fortsatta arbetet till (och ) . Pilotlänen ser ett behov av bättre samarbete mellan ansvariga nationella myndigheter och regional nivå i syfte att ge regional och lokal nivå samstämmiga signaler, vägledning, arbetsmetoder och verktyg. Energi- och klimataspekter behöver enligt pilotlänen kopplas ihop bättre med t.ex. det regionala tillväxtarbetet och fysisk planering. Att regionala aktörer etablerar och stödjer långsiktiga samverkansforum inom klimat- och energiområdet kan bidra till bättre samordning och ett effektivare genomförande av åtgärderna. Stärkt arbete med kompetensförsörjning Tillväxtanalys fick regleringsbrev i uppdrag av regeringen att (i) analysera hur de regionala kompetensplattformarna uppfyller sitt syfte och (ii) vidareutveckla de strategier för arbetskrafts- och kompetensförsörjning som presenterades i rapporten (Tillväxtanalys). Uppdraget delredovisades till () och slutredovisades (Strategier för 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 19 arbetskrafts- och kompetensförsörjning). I redovisningarna framgår att samtliga län anser att de i hög eller mycket hög utsträckning har möjlighet att bidra till en stärkt regional kompetensförsörjning genom de regionala kompetensplattformarna. Det finns dock flera utvecklingsområden, t.ex. fortsatt förankringsarbete, metodutveckling och hur hållbarhetsperspektiven bättre kan integreras i arbetet. Regeringen beslutade därför att –2016 genomföra insatser om för att förstärka och vidareutveckla de regionala kompetensplattformarna som viktiga verktyg för en förbättrad kompetensförsörjning i hela landet. har av regeringen fått i uppdrag att samordna insatsen, och de regionalt tillväxtansvariga aktörerna i länen kan genom ett ansökningsförfarande ansöka om medel för att utveckla insatser med bl.a. följande inriktning: –Utveckling av metoder och arbetsformer. –Skapa en bred förankring av och deltagande i arbetet hos relevanta aktörer på lokal, regional och nationell nivå. –Utveckla integrations- och jämställdhetsperspektiven i kompetensförsörjningsarbetet. Ett annat utvecklingsområde är behovet av att skapa strategier för att bättre kunna möta kompetensförsörjningsbehovet i snabbt expanderande näringar som t.ex. gruvnäringen. För detta område har regeringen avsatt medel till nio särskilt berörda län vilket framgår i mineralstrategi som regeringen fattade beslut om . Fysisk planering som ett verktyg för hållbar regional tillväxt Samverkan mellan olika geografiska nivåer och sektorsområden är av stor betydelse för hållbar regional tillväxt. Mot denna bakgrund fick Tillväxanalys i regleringsbrevet i uppdrag att analysera potentialen och identifiera utvecklingsbehov för en ökad samverkan mellan de regionala utvecklingsprogrammen och kommunernas översiktsplaner. Uppdraget redovisades till () . I rapporten översiktsplanering och regionala utvecklingsprogram konstaterar att den fysiska planeringen har en central roll för näringslivsutveckling och ökad lokal och regional attraktionskraft. De synliggör också behovet av en samhällsplanering som utgår från funktionella regioner, då arbets- och bostadsmarknader sällan följer administrativa kommun- och länsgränser. Sammantaget skapar detta, enligt Tillväxtanalys, ett behov av att öka samordningen mellan det lokala och regionala tillväxtarbetet och den fysiska planeringen, liksom stärka samarbetet mellan den lokala och regionala nivån. Tillväxtanalys ser därför behov av att kommunerna i högre utsträckning tar hänsyn till mellankommunala och regionala förutsättningar i arbetet med den fysiska planeringen, samt att de aktörer som ansvarar för det regionala tillväxtarbetet arbetar mer med rumsliga perspektiv i strategierna för regional utveckling. Som ett led i detta fick och , , i uppdrag att genomföra ett program för stärkt lokalt och regionalt samspel mellan fysisk planering och näringslivsutveckling. Uppdraget ska redovisas till (och ) senast . I regleringsbrevet och villkorsbeslutet fick dessutom länsstyrelser och de aktörer som har ansvar för det regionala tillväxtarbetet i respektive län i uppdrag respektive erbjudande att bl.a. redovisa hur det ömsesidiga sambandet mellan det regionala tillväxtarbetet och kommunernas översiktsplanering har utvecklats. Redovisningen ska även innefatta hur det regionala tillväxtarbetet inklusive arbetet med det regionala trafikförsörjningsprogrammet och länsplanerna för regional transportinfrastruktur har samordnats med kommunernas översiktsplanering. har i uppdrag att sammanställa och slutredovisa uppdraget till () senast . Dessutom har inom ramen för åtgärdsplaneringen fått i uppdrag att komma med förslag på åtgärder för förbättrad samordning mellan berörda aktörer inom områdena tillväxt och samhällsplanering. ska beakta att det, enligt regeringen, finns behov av stärkt samordning både mellan nationell, regional och lokal nivå och mellan olika sektorsområden inom dessa nivåer. För att bl.a. stärka det regionala perspektivet i kommunernas riktlinjer för bostadsförsörjning gav regeringen i uppdrag att göra en översyn av lagen (2000:1383) om kommunernas bostadsförsörjningsansvar. har remissbehandlats och fattade regeringen beslut om propositionen En tydligare lag om kommunernas bostadsförsörjningsansvar (prop. 2012/13:178, se vidare under utg. omr. 18, avsnitt 3.5.2 Resultat – Bostadsmarknaden). beslutade regeringen kommitté- direktiv Regional planering och bostadsförsörjning (dir. 2013:78). En parlamentarisk kommitté ska tillsättas för att bl.a. utvärdera systemet med regionplanering enligt 7 kap. (2010:900). Se vidare under utg. omr. 18, avsnitt 3.5.6 Analyser och slutsatser. Handlingsplan för en jämställd regional tillväxt 2012–2014 Regeringen beslutade om en handlingsplan för en jämställd regional tillväxt som ska gälla –2014. Handlingsplanen innehåller regeringens åtgärder för att skapa bättre förutsättningar att arbeta med jämställdhet i det regionala tillväxtarbetet.