prop · H1031d19 · 2013-09-18 00:00:00 — 2012/13:30) presenterades satsningen för vidare uppbyggnad av ett nationellt forskningscenter (SciLifeLab) med en ökning av anslagsnivån på totalt 200 miljoner 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 kronor –2016, varav anvisades med anledning av budgetpropositionen . Regeringen beräknar att ytterligare bör anvisas 2016 för detta ändamål. Samarbete om läkarutbildning och klinisk forskning () Avtalet mellan svenska staten och vissa landsting om samarbete om grundutbildning av läkare, medicinsk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården, det s.k. , är en viktig länk mellan staten och landstingen när det gäller ansvaret för den kliniska forskningen. Avtalet reglerar frågor om samarbete och ersättning för läkarutbildning, medicinsk forskning och utveckling av hälso- och sjukvården. Det nuvarande avtalet, som har en femårig uppsägningstid, sades upp av staten i avsikt att förhandla fram ett nytt avtal. Regeringen utsåg en förhandlare för statens räkning, och förhandlingar med berörda sjukvårdshuvudmän om ett nytt avtal inleddes . Regeringens inriktning är att ett nytt ska bidra till att långsiktigt säkra att klinisk utbildning av blivande läkare håller hög kvalitet, att internationellt konkurrenskraftig klinisk forskning främjas och att universitetssjukvården stärks som kvalitetsdrivande och innovativ i utvecklingen av svensk sjukvård. Det bör genomföras regelbundna utvärderingar av den kliniska forskningens kvalitet och av omsättningen av kunskap till praktik och kvalitetsmässig utveckling av hälso- och sjukvården. Sådana utvärderingar bör, enligt regeringens uppfattning, i ett nytt ligga till grund för fördelning av en viss del av ersättningen för landstingens åtaganden att medverka i läkarutbildning och klinisk forskning. Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen när det gäller klinisk forskning. Nationell samordning av kliniska studier Klinisk forskning är viktigt för utvecklingen av hälso- och sjukvården och för att ska vara attraktivt för näringslivet inom branschen. Kliniska studier av läkemedel, medicintekniska 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 produkter eller behandlingsmetoder har varit en svensk styrka, men har allt färre kliniska studier genomförts. Deltagande i kliniska studier som t.ex. kliniska läkemedelsprövningar medför en kontinuerlig kompetensutveckling och kvalitetsutveckling av vården samt ett tidigt införande av nya behandlingar. Det samarbete som uppkommer kring kliniska studier hjälper inte bara företag att utveckla sina produkter, utan ger också möjlighet för vården att utvärdera nya innovativa produkter och metoder. Regeringens uppfattning är att det finns behov av att utforma en tydligare samverkan för att stimulera kliniska studier av hög kvalitet. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) gjorde regeringen bedömningen att en nivåhöjning på totalt bör göras –2016 för att skapa ett system för nationell samordning, rådgivning och stöd till den kliniska forskningens aktörer för att förbättra förutsättningarna för kliniska studier. För att klargöra hur medlen bör användas utsåg regeringen en särskild utredare med uppdrag att föreslå ett system för nationell samordning, rådgivning och stöd till den kliniska forskningens aktörer (dir. 2013:64), se avsnitt 9.2.2. Med anledning av budgetpropositionen anvisades för detta ändamål. Regeringen föreslår därmed en ökning på 2014 för att användas i nära samråd med sjukvårdshuvudmän, akademi och näringsliv. beräknar regeringen en ytterligare ökning med för ändamålet. Resultat från klinisk behandlingsforskning kan bidra till förbättrad hälso- och sjukvård och syftar både till att optimera existerande behandlingsrutiner och till att utveckla och utvärdera nya behandlingsmetoder baserade på ny kunskap. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) gjorde regeringen bedömningen att det behöver skapas ett stöd på nationell nivå för att kunna utvärdera och utveckla olika metoders och insatsers effekter, så att resultaten kan implementeras i vården. har därför fått i uppdrag (U2012/7074/F) att inrätta ett program för stöd av klinisk behandlingsforskning, se avsnitt 9.2.4. Satsningen ska ge stöd till klinisk forskning som är motiverad av hälso- och sjukvårdens behov för att kunna ge patienter effektiv och säker behandling och underlätta samverkan mellan flera aktörer. En kommitté för klinisk behandlingsforskning bör därför inrättas vid . Regeringen presenterade i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) en satsning med en ökning av anslagsnivå på totalt –2016 för detta ändamål, varav 20 miljoner konor anvisades med anledning av budgetpropositionen . Regeringen föreslår därmed att anvisas en ökning på 2014 för ändamålet behandlingsforskning. Regeringen beräknar ytterligare en ökning på till 2015 för detta ändamål. En förutsättning för statens fortsatta satsning är att sjukvårdshuvudmännen bidrar med motsvarande finansiering. Utrustning och infrastruktur för forskning blir allt mer avancerad och kostsam. Detta gäller speciellt inom medicinsk, naturvetenskaplig och teknisk forskning, men i allt högre utsträckning även inom samhällsvetenskap och humaniora där register och databaser allt oftare görs tillgängliga för breda grupper av forskare. Sådan storskalig infrastruktur är ofta för dyr att konstruera och driva för enskilda lärosäten och ibland även för enskilda länder. Investeringar behöver därför göras i breda samarbeten, ofta av internationell karaktär. För att skapa tillgång till den mest dyrbara infrastrukturen för forskning krävs det således nationell samordning och finansiering. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) presenterade regeringen satsningar inom området infrastruktur för perioden –2016, vilket kommer att innebära en nivåökning på sammantaget 2016 jämfört med . Regeringen föreslår därför att medel anslås för ett antal satsningar på större infrastrukturprojekt. European Spallation Source (ESS) European Spallation Source (ESS) projekteras i . ESS är en s.k. spallationskälla för neutronstrålning. Med hjälp av neutronstrålning kan ett föremåls struktur i tre dimensioner bestämmas och anläggningen kan jämföras med ett gigantiskt mikroskop. Materials struktur och funktion och cellers funktion kan studeras under förhållanden som är nära de naturliga. Anläggningen kommer därför att vara viktig för forskare inom exempelvis materialvetenskap och medicin. ESS är en av de största satsningarna på forskningsinfrastruktur som har skett i under . Anläggningen har 2012 projekterats att kosta . Planen är att konstruktionen ska påbörjas . Vidare avser regeringen att ansöka hos kommissionen om att inrätta ett Erickonsortium för europeisk forskningsinfrastruktur. Om ESS blir ett Eric-konsortium i stället för ett svenskt aktiebolag som verksamheten bedrivs i (), kan det underlätta ett internationellt forskningssamarbete och finansiering av konstruktionen. Totalt 17 länder deltar i förberedelserna för konstruktionen av ESS. finansierar tillsammans med och av kostnaderna för konstruktionen. När det gäller övriga medel är avsikten att de ska tillföras från andra medlemsländer och förhandlingar förs nu med en rad länder om deras avsättning för konstruktion av anläggningen. andel är av den totala kostnaden, motsvarande ca . I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) gjorde regeringen bedömningen att nivån på anslaget till för konstruktionen av ESS bör öka med totalt –2016, varav anvisades med anledning av budgetpropositionen . Regeringen föreslår därmed att anvisas en ökning på 2014 för konstruktionen av ESS. Regeringen beräknar ytterligare en ökning på 2015 för ändamålet. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Bemyndigande om kapitaltillskott till Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om kapitaltillskott på högst till . Skälen för regeringens förslag: bildades det svenska aktiebolaget som ska planera, uppföra och driva en forskningsanläggning för en spallationskälla (prop. 2009/10:1, bet. 2009/10:UbU1, rskr. 2009/10:126). Bolaget ägs till av den svenska staten och till av den danska staten. Fram till bildandet av bolaget ingick ESS som en del av . Verksamheten i bolaget har inletts med en uppdatering av projektplanen och upprättandet av en affärsplan. Projektplanen avser en uppdatering av kostnaderna för konstruktionen av anläggningen i , inklusive den senaste teknikutvecklingen av accelerator och målstation utifrån bl.a. internationella erfarenheter av konstruktion av spallationskällor. Redan denna inledande fas involverar forskning och forskare från flera länder. Den totala investeringen beräknades 2012 uppgå till ca . Driftskostnaderna beräknades uppgå till . Flera länder deltar i projektet och kommer vartefter att bidra med finansiering. hade regeringen ett bemyndigande att besluta om kapitaltillskott till på . Planen är att konstruktionen av själva forskningsanläggningen ska påbörjas , varför kostnaderna för ESS beräknas att öka betydligt jämfört . Det är dock osäkert när konstruktionen kommer att starta och regeringen kan därför behöva återkomma i fråga om beloppet för bemyndigandet och kommande finansiering för ESS i vårändringsbudgeten . Regeringen avser att belasta anslaget 3:1 : Forskning och forskningsinformation med högst samt anslaget 2:6 : Forskning och forskarutbildning med högst för att finansiera kapitaltillskottet till . bör ett kapitaltillskott tillskjutas bolaget om totalt högst . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Regeringen bör därför bemyndigas att besluta om och utbetala ett kapitaltillskott om högst till . Regeringens förslag: Regeringen bemyndigas att besluta om medlemskap i ett konsortium för europeisk forskningsinfrastruktur, ett Eric-konsortium, för konstruktionen och driften av forskningsanläggningen (ESS). Skälen för regeringens förslag: har i propositionen vårändringsbudgeten (prop. 2012/13:99 utg.omr. 16, bet. 2012/13:FiU 21, rskr. 2012/13:287) bemyndigat regeringen att besluta om medlemskap i ett Erickonsortium enligt rådets förordning (EG) nr 723/2009 av om gemenskapens rättsliga ram för ett konsortium för europisk forskningsinfrastruktur för driften av forskningsanläggningen (ESS). Enligt artikel 6 i förordningen ska de organ som vill inrätta ett Eric-konsortium lämna in en ansökan till kommissionen om inrättandet av konsortiet. Till ansökan ska enligt artikel 5.1 (d) bl.a. fogas en förklaring från värdmedlemsstaten, , i vilken denna erkänner Eric-konsortiet, från och med tidpunkten för dess inrättande, som en internationell organisation i den mening som avses i artiklarna 143 (g) och 151.1 (b) i direktiv /112/EG och som en internationell organisation i den mening som avses i artikel 23.1 andra strecksatsen i direktiv /12/EEG. Nämnda artiklar tar sikte på immunitet och privilegier (undantagsförmåner) i fråga om befrielse från mervärdesskatt och punktskatter. Detta förutsätter att ett avtal om immunitet och privilegier ingås mellan och konsortiet enligt vilket ger konsortiet skattefrihet enligt lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall. Re- geringen har i propositionen Avtal med Erickonsortium för European Spallation Source (prop. 2012/13:190) lämnat förslag om godkännande av ett sådant avtal samt om förslag till lag om ändring i lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall. beslutar om propositionen , kommer regeringen inte att kunna besluta om medlemskap i . Kommissionen kan nämligen inte besluta om konsortiets inrättande förrän avger en förklaring när det gäller mervärdesskatt och punktskatter enligt ovan. Bemyndigandet om medlemskap i ett konsortium bör därför kvarstå . Synkrotronljuskällan är nu under uppbyggnad norr om och öppnar upp för världsledande forskning inom materialvetenskap, strukturbiologi, övriga livsvetenskaper och energi- och miljöforskning. utgör en forskningsinfrastruktur av stor betydelse för norra . Den nuvarande synkrotronljusanläggningen är ett nationellt svenskt laboratorium som används av mer än 900 användare , varav mer än hälften är från utlandet. Regeringen ser fram emot ett starkare internationellt samarbete kring drift och utveckling av anläggningen. Målsättningen är att ska bli en viktig knutpunkt för forskning med hjälp av fotoner i alla discipliner i de nordisk-baltiska länderna. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) bedömde regeringen att anslagsnivån till för konstruktionen av bör öka med totalt –2016. Regeringen föreslår därmed att anvisas en ökning på 2014 för konstruktionen av . Regeringen beräknar ytterligare en ökning på för ändamålet 2015 och . har samlat uppgifter och systematiserat olika register och databaser. Genom tillgången till de insamlade uppgifterna för stora befolkningsgrupper kan viktiga och komplicerade samband mellan samhällsförhållanden, ekonomi, arbetsmarknad, hälsa och sjukvård undersökas. Det är också av stor vikt att de registrerade individernas personuppgifter är skyddade från otillbörligt integritets intrång. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) gjorde regeringen bedömningen, i enlighet med förslaget i delbetänkande Registerdata för forskning (SOU 2012:15), att en informations- och rådgivningsfunktion skulle inrättas. Denna funktion är tänkt att bl.a. bistå forskare med information om register och om relevant lagstiftning. Regeringen presenterade därför en satsning i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) med en ökning av anslagsnivån på totalt –2016 för registerbaserad forskning, varav anvisades till med anledning av budgetpropositionen . Regeringen föreslår därmed en ökning till på 2014 för registerforskning. har därför fått i uppdrag att inom myndigheten bygga upp en verksamhet för att förbättra tillgängligheten till och underlätta användningen av registeruppgifter för forskningsändamål (U2012/7074/F). Funktionen på kommer att kunna vara vägledande för forskare som använder registeruppgifter, men det kvarstår vissa oklarheter i tillämpning av författningsregleringen kring register och deras användning för forskningsändamål som kan hindra ett utnyttjande av den fulla potentialen hos registeruppgifter. En särskild utredare fick därför i uppdrag att bl.a. undersöka förutsättningarna för utlämnande av registeruppgifter och sambearbetning av dem för forskningsändamål på ett integritetssäkert sätt och att lämna författningsförslag (U2013:01, dir. 2013:8). Ut- redaren ska också undersöka om det befintliga sekretesskyddet för uppgifter som hanteras inom forskning är tillräckligt för att skydda den enskildes integritet. Uppdraget ska redovisas . Se vidare avsnitt 9.2.2. De svenska prisutdelande institutionerna för Nobelprisen, , Kungl. och tillsammans med har diskuterat olika sätt att stödja ett framtida Nobelcentrum där även kan få en permanent placering. Avsikten är att donationer för detta 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ändamål samlas i en avkastningsstiftelse med ändamålet att främja vetenskap och utbildning samt informationsverksamhet genom att stödja verksamhet och utveckling. De deltagande institutionerna och donatorerna ser de prisutdelande institutionerna som naturliga stiftare av denna stiftelse och donatorerna har erbjudit ett grundkapital för stiftelsen om för att garantera stiftelsens långsiktiga verksamhet i enlighet med det föreslagna syftet. Villkoret för donationerna är att de prisutdelande institutionerna bildar stiftelsen. Stiftelsen kommer att fortsätta söka mer privata medel i syfte att säkerställa finansiering för att bygga ett nobelcentrum. Finansiering av byggnaden har huvudsakligen säkrats genom utlovade donationer och byggnationen är avsedd att inledas när full finansiering finns. Regeringen ser det som naturligt att som är en av de prisutdelande institutionerna deltar i bildandet av stiftelsen och föreslår därför att bemyndigar regeringen att delta i bildandet av en stiftelse för främjande av vetenskaplig forskning och utbildning samt informationsverksamhet under förutsättning att medel doneras för stiftelsens bildande. Se vidare avsnitt 10.2.16 för bemyndigande. För att förbättra kvaliteten på utvecklingsforskningen och tydligare koppla den till annan forskningsfinansiering ansvarar för fördelningen av de forskningsmedel inom ramen för den biståndsfinansierade utvecklingsforskningen som söks av svenska forskare och svenska forskare i samarbete med forskare i låg- och medelinkomstländer. En kommitté för utvecklingsforskning har bildats inom . Kommittén har en bred representation när det gäller forskningsområden och relevansbedömning för att garantera att de biståndspolitiska målen och prioriteringarna uppfylls. Regeringen föreslår att fördelas av 2014. Minst samma belopp beräknas finansieras inom motsvarande anslag –2016. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Det är av stor betydelse för samhällsutvecklingen, välfärden, stärkt konkurrenskraft och tillväxt samt för att möta samhällsutmaningar att forskningsbaserad kunskap från universitet och högskolor kommer till nytta. Detta ställer allt större krav på universitetens och högskolornas roll för ökad synlighet och effektivitet både i och globalt. Utvecklingen förutsätter att universitet och högskolor arbetar mer strategiskt med nyttiggörande och samverkan och i detta arbete spelar bl.a. innovationskontoren, som etablerats på samtliga universitet i , en viktig roll. Regeringen ser positivt på lärosätenas insatser för att stärka kopplingen mellan utbildning, forskning och innovation och att lärosätena i sina strategier utifrån detta perspektiv utvecklar samverkans- och nyttiggörandeformer. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) presenterade regeringen satsningar inom området nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap –2016, vilket beräknas att innebära en nivåhöjning på totalt 2016 jämfört med . Enligt regeringen bör flera insatser göras för att öka nyttiggörandet av forskningsbaserad kunskap vid universitet och högskolor. Viktiga funktioner i nyttiggörandet av forskningsbaserad kunskap är holdingbolag och innovationskontor vid universitet och högskolor. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) presenterades en satsning med en ökning av anslagsnivån till innovationskontoren på –2016 och som anvisades med anledning av budgetpropositionen . Regeringen möjliggjorde i och med denna satsning för de universitet som saknade ett innovationskontor (, , och ) att bilda sådana. Industriforskningsinstituten inom Institutes of () spelar enligt regeringens mening en viktig roll för samverkan mellan universitet och högskolor å ena sidan och näringslivet å andra sidan. För att stärka verksamheten presenterade regeringen en satsning till i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/2013:30) med en ökning av anslagsnivån på totalt –2016, varav en ökning av anslaget på föreslås . Vidare presenterade regeringen en tillfällig satsning på ett nytt om processutveckling och analys i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) på totalt 2013–2016, varav föreslås anvisas . Test- och demonstrationsanläggningar skapar möjligheter för såväl lärosäten som företag att utveckla produkter och processer. Dessutom utgör de arenor för ökad samverkan, inte minst mellan användare och leverantörer. För att främja test- och demonstrationsanläggningar presenterade regeringen i propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) som innebär en ökning av anslagsnivån på –2016. Med anledning av budgetpropositionen anvisades till för detta ändamål. 4.8.7Medfinansiering av Europeiska partnerskapsprogram En tydlig utveckling inom det europeiska forsknings- och innovationssamarbetet är den ökade omfattningen av s.k. partnerskapsprogram. Dessa är stora samordnade program där medlemsstaterna själva, eller tillsammans med EU och näringsliv, står för finansieringen. Partnerskapsprogrammens attraktivitet ligger i att deltagarna får tillgång till europeisk finansiering, kvalitativa samarbetspartners och till forskningsresultat som är mångfaldigt större än vad den nationella finansieringen motsvarar. innebär programmen att nationella medel måste allokeras för att deltagande av nationella aktörer ska vara möjligt. I förhållande till landets storlek har en stor forsk- Eftersom andelen partnerskapsprogram har ökat och förväntas fortsätta att öka, krävs att resurser finns för svenskt deltagande. fördelar forskningsfinansiärerna tillsammans för deltagande i I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) presenterade regeringen en satsning på svenskt deltagande i partnerskapsprogram med en ökning av anslagsnivån till på totalt –2016, varav en ökning av anslaget på föreslås . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 ningsbredd inom olika områden och sektorer. Antalet partnerskapsprogram av relevans för svenska intressen blir på grund av denna kompetensbredd relativt många. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 5 Barn- och ungdomsutbildning Barn- och ungdomsutbildning består av förskola, förskoleklass, fritidshem, grundskola, grundsärskola (som omfattar även inriktningen träningsskola), specialskola, sameskola, gymnasieskola och gymnasiesärskola. Utanför skolväsendet bedrivs annan pedagogisk verksamhet i form av pedagogisk omsorg, öppen förskola, öppen fritidsverksamhet och omsorg för barn under tid då förskola eller fritidshem inte erbjuds. I de följande avsnitten redovisas främst resultat som avser 2012. När det gäller betyg, meritvärde och provresultat innebär det /12. Uppgifter om barn, elever och personal avser /13. Uppgifterna avseende kostnaden för de olika verksamhetsformerna 2012 bygger på preliminär statistik. Vid jämförelser av verksamhetskostnader omräknas utgifter från löpande till fasta priser med hjälp av konsumentprisindex (KPI). I budgetpropositionen (prop. 2011/12:1) anförde regeringen att följande mål ska gälla för barn- och ungdomsutbildningen: Svensk barn- och ungdomsutbildning ska vara av hög och likvärdig kvalitet. Alla barn och elever ska ges förutsättningar att uppnå de nationella målen och utveckla sina kunskaper, färdigheter och kompetenser så långt som möjligt. Regeringens mål för verksamhetsområdet utgår från syftet med utbildningen inom skolväsendet som det uttrycks i skollagen (2010:800). Av skollagen framgår att utbild- ningen inom skolväsendet syftar till att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja alla barns och elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. I utbildningen ska hänsyn tas till barns och elevers olika behov. Barn och elever ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt. En strävan ska vara att uppväga skillnader i barnens och elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Utbildningen inom skolväsendet ska vara likvärdig inom varje skolform och inom fritidshemmet oavsett var i landet den anordnas. Av skollagen framgår vidare att förskolan ska stimulera barns utveckling och lärande samt erbjuda barnen en trygg omsorg. Verksamheten ska utgå från en helhetssyn på barnet och barnets behov och utformas så att omsorg, utveckling och lärande bildar en helhet. Skolväsendet är mål- och resultatstyrt. Det är staten som sätter upp mål och fastställer den reglering som gäller för barn- och ungdomsutbildningen. De offentliga och enskilda huvudmännen är ansvariga för att inom regelverkets ramar bedriva och organisera sin verksamhet så att målen nås. Utöver att besluta om mål och regelverk styr staten genom granskning och utvärdering av resultatet inom utgiftsområdet, bl.a. genom de statliga myndigheterna. Därutöver utövar myndigheterna tillsyn samt genomför utvecklingsinsatser. Det finns också finansiella styrmedel i form av bl.a. statsbidrag. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 5.1.2Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen I budgetpropositionen (prop. 2011/12:1) aviserade regeringen att måluppfyllelsen inom utgiftsområdet skulle följas per verksamhetsområde med hjälp av en rad indikatorer som följs . Dessa har därefter preciserats och redovisas nedan.