prop · H1031 · 2013-09-18 00:00:00 — framhåller att det behöver analyseras om det bör införas regler om i vilken turordning avdrag ska göras om avdrag både ska göras för personer som arbetar med forskning eller utveckling och för verksamhet i stödområde A samt att det kan finnas anledning att se över fördelningen av olika avgifter i lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter. Skälen för regeringens förslag: I lagen (2001:1170) om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen (1994:1920) om allmän löneavgift och socialavgiftslagen (2000:980) finns bestämmelser om stöd till näringslivet och viss ideell verksamhet i stödområde A. Stödet ges i form av avdrag vid beräkningen av den allmänna löneavgiften och arbetsgivaravgifterna. Eftersom bestämmelserna om avdrag för personer som arbetar med forskning eller utveckling och avdrag för verksamhet i stödområde A kan tillämpas anser regeringen, i likhet med kommittén, att det i lagen om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen om allmän löneavgift och socialavgiftslagen bör införas en begränsningsregel för att förhindra att avdraget för personer som arbetar med forskning eller utveckling medför att arbetsgivaravgifterna understiger ålderspensionsavgiften. Som framhåller bör det även i samma lag regleras i vilken turordning avdrag ska göras om avdrag både ska göras för personer som arbetar med forskning eller utveckling och för verksamhet i stödområde A. Tillägg ska därför göras i nämnda lag, enligt vilket avdrag i första hand ska göras för personer som arbetar med forskning eller utveckling Vidare anser regeringen, i likhet med , att det bör regleras vilka arbetsgivaravgifter avdraget för personer som arbetar med forskning eller utveckling ska räknas av mot och i vilken ordning. Lagen om fördelning av socialavgifter innehåller bestämmelser som anger vilka förmåner inom systemen för social trygghet som ska finansieras genom vilka socialavgifter. I 11 § nämnda lag anges mot vilka avgifter och i vilken ordning avdrag enligt lagen om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen om allmän löneavgift och socialavgiftslagen ska göras. Regeringen föreslår att motsvarande ska gälla också för avdrag för personer som arbetar med forskning eller utveckling. Ett tillägg ska därför göras i lagen om fördelning av socialavgifter. Förslagen föranleder ändringar i 5 § lagen om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen om allmän löneavgift och socialavgiftslagen och i 11 § lagen om fördelning av socialavgifter, se avsnitt 3.21 och 3.19. Vidare införs en ny paragraf, 7 §, i lagen om särskilda avdrag i vissa fall vid avgiftsberäkningen enligt lagen om allmän löneavgift och socialavgiftslagen, se avsnitt 3.21. Regeringens bedömning: Förslaget om avdrag vid beräkningen av arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling är förenliga med bestämmelserna om likabehandling och fri rörlighet som ställs upp i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Förslaget utgör inte ett sådant statligt stöd som måste anmälas till och godkännas av Europeiska kommissionen. Kommitténs bedömning överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Majoriteten av de remissinstanser som har yttrat sig har inte haft några synpunkter när det gäller förslagets förenlighet med . ifrågasätter, mot bakgrund av Högsta förvaltningsdomstolens avgöranden RÅ 2000 ref. 47 I och II, om förslaget kan strida mot etableringsfriheten eftersom en förutsättning för avdrag är att svenska arbetsgivaravgifter ska betalas. Skälen för regeringens bedömning om likabehandling och fri rörlighet Inom EU omfattas frågor om direkta skatter av medlemsstaternas kompetens. Enligt EU-dom- stolens rättspraxis är medlemsstaterna dock skyldiga att iaktta om fri rörlighet för varor, tjänster, personer och kapital vid utövandet av sin kompetens. När det gäller beskattningen av företag är det framförallt etableringsfriheten som kommit att få stor betydelse på den direkta skattens område. Etableringsfriheten enligt artikel 49 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (FEUF) ger alla unionsmedborgare rätt att starta och utöva verksamhet som företagare. Vidare innebär etableringsfriheten en rätt att bilda och driva företag på samma villkor som gäller för medborgare i etableringsstaten enligt den där gällande lagstiftningen. Förslaget innehåller inga begränsningar i fråga om var företaget ska höra hemma för att kunna ta del av nedsättningen av arbetsgivaravgifterna. Eftersom såväl svenska som utländska företag omfattas finns enligt kommittén inte någon konflikt med i detta avseende. ifrågasätter, mot bakgrund av Högsta förvaltningsdomstolens avgöranden RÅ 2000 ref. 47 I och II, om förslaget kan strida mot etableringsfriheten eftersom en förutsättning för nedsättning är att svenska arbetsgivaravgifter ska betalas. Högsta förvaltningsdomstolens avgöranden avser dock en annan situation som inte har bäring på detta förslag. I rättsfallet var det fråga om skattemässig olikbehandling vid tillämpningen av de s.k. 3:12-reglerna i 57 kap. inkomstskattelagen (1999:1229) vid innehav i bolag som inte hör hemma i . Några sådana begränsningar finns, som anges ovan, inte i aktuellt förslag. Regeringen gör mot denna bakgrund, i likhet med kommittén, bedömningen att förslaget inte strider mot om likabehandling och fri rörlighet. De svenska reglerna på den direkta skattens område påverkas inte bara av bestämmelserna om fri rörlighet för varor, tjänster, personer och kapital utan även av fördragets bestämmelser i artikel 107–109 om statligt stöd. Av artikel 107.1 FEUF framgår att stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion inte är tillåtet om stödet påverkar handeln mellan medlemsstaterna. I artikel 107.2–3 FEUF anges ett flertal undantag från detta förbud, bl.a. för stöd som lämnas för att underlätta utvecklingen av vissa näringsverksamheter eller vissa regioner. Medlemsstaterna är skyldiga att underrätta kommissionen om sina planer på att ändra befintliga stödåtgärder eller vidta nya. Ett stöd som omfattas av artikel 107.1 FEUF är otillåtet om det införs utan att kommissionen har under- rättats och godkänt stödet. Otillåtna stöd kan återkrävas av den som fått det. Undantag från anmälningsförfarandet görs när det är fråga om s.k. stöd av mindre betydelse eftersom samtliga kriterier i artikel 107.1 FEUF då inte anses vara uppfyllda. En första förutsättning för att ett stöd ska utgöra ett statligt stöd är att det är selektivt. En skattelättnad till förmån för FoU är selektiv om dess möjliga förmånstagare begränsas, framförallt rörande storlek, belägenhet eller bransch. Skattelättnader för vissa produktionskostnader, däribland kostnader för FoU, som syftar till att uppnå allmänna mål för den ekonomiska politiken utgör i vanliga fall inte statligt stöd om de gäller utan åtskillnad för alla företag och för all produktion av varor och tjänster. Det faktum att vissa företag, framför allt inom forsknings- och utvecklingsintensiva sektorer, har större utgifter för FoU än andra och på så sätt gynnas av skattemässiga bestämmelser rörande FoU, innebär inte i sig att bestämmelserna är selektiva.111 Arbetsgivaravgifter och egenavgifter ska vid bedömningen av selektivitetskriteriet anses som två separata system. Den omständigheten att egenavgifter inte omfattas av förslaget innebär således inte att förslaget blir selektivt (jfr kommissionens beslut om statligt stöd , Nedsättning av egenavgifter för egenföretagare, , 2011/N). Den föreslagna nedsättningen av arbetsgivaravgifterna gäller alla företag oavsett storlek, belägenhet eller bransch. Stödet är således inte selektivt i detta avseende. Begränsningen av förslaget till personer som arbetar med FoU som vid årets ingång har fyllt 26 men inte är en generell åtgärd och innebär enligt regeringens bedömning inte heller att stödet blir selektivt enligt om statligt stöd. Förslaget bedöms därför inte utgöra ett sådant statligt stöd som måste anmälas till och godkännas av Europeiska kommissionen. 111 Se Meddelande från kommissionen till rådet, , Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (KOM/2006/728) – I riktning mot en effektivare användning av skattelättnader till förmån för forskning och utveckling s. 8. Beloppen är avrundande och summerar inte.112 För en beskrivning av statistiken, se .Offentligfinansiella effekterFörslaget innebär en nedsättning av arbetsgivaravgifterna för personer som arbetar med forskning eller utveckling i form av ett avdrag av avgiftsunderlaget för dessa personer, dock högst med per koncern och månad. Som förutsättning förKällor: och egna beräkningar.6.9.5 Konsekvensanalys-0,82-0,82-0,82-0,82-0,82Summa offentligfinansiell effekt0, 230, 230, 230, 23Intäkter från bolagsskatt0,23-1,06-1,06-1,06-1,06-1,06Intäkter från socialavgifterVaraktig effekt2017201620152014miljarder kronorTabell 6.15 Offentligfinansiella effekter av nedsatta arbetsgivaravgifter för personer som arbetar med forskning eller utveckling6.9.4.9 Uppföljning och utvärderingavdraget gäller bl.a. att personerna vid årets ingång ska ha fyllt 26 men inte 65 år.Beräkningen av den offentligfinansiella Regeringens bedömning: Den föreslagna nedsätt- effekten utgår från SCB:s som görs ningen av arbetsgivaravgifter för personer som vartannat år.112 Lönerna har skrivits fram till arbetar med forskning eller utveckling bör följas nivå med den prognosticerade upp och utvärderas. utvecklingen av nominell BNP. SCB:s omfattar företag med minst 10 anställda.Sammantaget bedöms lönesumman för personer Kommitténs bedömning överensstämmer som arbetar med FoU i dessa företag (exklusive med regeringens. konsultföretag) uppgå till ca Remissinstanserna: Majoriteten av de remissper år. Underlag för stödet är den del av löneinstanser som har yttrat sig har inga synpunkter i kostnaderna som ligger under taket på detta avseende. , Myndigheten för . De sammanlagda utländska investeringar i (Invest ), underlagen för stödet uppgår i dessa företag tillVerket för innovationssystem (), Tillväxt- ca 10,56 miljarder kronor.verket, , Myndigheten för För att uppskatta den offentligfinansiella tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser kostnaden av den delen av stödet som tillfaller (Tillväxtanalys), Företagarna, regel- mindre företag med färre än 10 anställda har nämnd, erfarenheterna från det norska systemet (TCO), Näringslivets skattedelegation (NSD) SkatteFUNN varit en utgångspunkt. Uppskatt- och Föreningen framhåller att ningen av konsultkostnader för FoU bygger på reglerna bör följas upp och utvärderas. SCB:s FoU-enkät.Skälen för regeringens bedömning: Rege- Med dessa utgångspunkter beräknas förslaget ringen instämmer i kommitténs och flera av leda till minskade intäkter från arbetsgivarremissinstansernas, däribland , avgifterna med . Enligt det , , , NSD och resonemang som förts ovan antas vinsterna i de Föreningen , bedömning att berörda företagen öka med lika mycket. Det det finns skäl att följa upp hur väl den föreslagna medför ökade bolagsskatteintäkter med nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för . Sammanlagt minskar personer som arbetar med forskning eller därför skatteintäkterna med 0,82 miljarder utveckling uppfyller sitt syfte och om kronor vilket framgår av tabell 6.15. lagstiftningen medför några samhällsekonomiskasnedvridningar. Mot denna bakgrund bör den föreslagna lagstiftningen följas upp och effekterna av nedsättningen av arbetsgivaravgifterna för personer som arbetar med forskning eller utveckling utvärderas. För att uppföljningen och utvärderingen ska vara meningsfull bör den genomföras först när lagstiftningen varit i kraft en tid.PROP. Enligt kommittén innebär förslaget om en nedsättning av arbetsgivaravgifterna för personer som arbetar med forskning eller utveckling att de administrativa kostnaderna för berörda företag kommer att öka. Kommittén bedömer att det i genomsnitt vid varje deklarationstillfälle tar att hantera uppgifterna om ifrågavarande nedsättning, dvs. Enligt databas kostar en ekonomihandläggare i genomsnitt . Den administrativa kostnaden för ett företag kan därmed beräknas till . Baserat på SCB:s statistik beräknas cirka 2 500 företag ha rätt till nedsättningen. Sammantaget för alla 2 500 företag bedömer kommittén att den administrativa kostnaden av förslaget uppgår till (= 2 500 x ). Regeringen föreslår att nedsättningen av arbetsgivaravgifterna ska begränsas till per koncern och månad, vilket motsvarar . Av de 2 500 företag som har rätt till nedsättningen bedöms ca 159 (6,) ha underlag som överstiger . Vart och ett av dessa företag får enligt förslaget nedsatta arbetsgivaravgifter med (=12 x ) . ifrågasätter kommitténs bedömning av tidsåtgången och anser att det snarare handlar om en tidsåtgång och anställd och inte per företag. Enligt måste berörda företag rimligen upprätta och spara underlag som visar vilka anställda som omfattas av nedsättningen och att dessa arbetat med forskning eller utveckling. och anser att det finns risk för att företagens administrativa kostnader kan bli högre. pekar på t.ex. den initiala administrativa kostnad som uppstår när företagen bedömer vilka anställda som kan vara berättigade till stöd. anser att konsekvensanalysen är bristfällig mot bakgrund av att det kan finnas administrativa kostnader som inte har beaktats. Även regeringen bedömer att förslaget kan förväntas leda till en viss ökning av företagens administrativa kostnader. För vissa företag kan kostnaderna antas vara små, medan de för andra företag kan vara högre. Vid bedömning av kostnadernas storlek bör det också beaktas att berörda företag kan antas ha viss dokumentation om såväl arbetsuppgifter som arbetstider för personal som arbetar med forskning eller utveckling. Visserligen kan det skifta från företag till företag, men för flertalet rör det sig sannolikt om en relativt enkel hantering. Regeringen anser därför att den av kommittén i genomsnitt beräknade administrativa kostnaden får bedömas som begränsad och rimlig i förhållande till det stöd som ges. Majoriteten av remissinstanserna delar denna bedömning. En nedsättning av arbetsgivaravgifterna påverkar de anställdas ekonomi om nedsättningen leder till högre löner för de anställda. Beräkningen av förslagets offentligfinansiella effekter utgår emellertid från antagandet att nedsättningen inte leder till ökade löner utan enbart till ökade vinster i FoU-företagen. Det är dock rimligt att anta att delar av föreslagen nedsättning av arbetsgivaravgifterna kommer att övervältras på de anställdas löner. Av forskarna är kvinnor och män. En större del av en nedsättning kommer vid en sådan övervältring att tillfalla män som grupp. Effekter för och de allmänna förvaltningsdomstolarna Kommittén bedömer att förslaget om en nedsättning av arbetsgivaravgifterna för personer som arbetar med forskning eller utveckling medför ökade kostnader för . Det gäller kostnader för systemanpassningar, anpassning av blanketter och broschyrer samt andra informationsinsatser. Därutöver tillkommer kostnader för kontroller och för ett system som kan hantera information avseende koncerntillhörighet. Sammanfattningsvis bedömer kommittén att förslaget kommer att medföra initiala kostnader på och därutöver årliga merkostnader på . anser att förslaget kommer att ge upphov till ökade kostnader för verket. delar kommitténs bedömning av storleken på de initiala kostnaderna för nedsättningen. I fråga om de årliga merkostnaderna beräknar dessa till . En samlad bedömning av resursbehov görs i utg.omr. 3 avsnitt 3.4. När det gäller konsekvenserna för de allmänna förvaltningsdomstolarna bedömer kommittén att förslaget om nedsättning av arbetsgivaravgifterna för personer som arbetar med forskning eller utveckling kommer att leda till en marginellt ökad arbetsbelastning. Förvaltningsrätten i anser att det finns anledning att anta att förslaget kommer att innebära ett ökat antal processer och riskerar därför att leda till mer än en marginellt ökad arbetsbelastning. Kammarrätten i och Förvaltningsrätten i efterlyser en bättre uppskattning av de konsekvenser som förslaget förväntas få för domstolarna. framhåller att ett flertal mindre resurskrävande reformer sammantaget kan medföra att ett resurstillskott är nödvändigt. Regeringen gör bedömningen att antalet mål till följd av förslaget kan förväntas bli förhållandevis begränsat. De merkostnader som de tillkommande målen medför ska hanteras inom befintliga ramar. Regeringens bedömning: För att skapa arbetstillfällen och öka sysselsättningen i områden där utanförskapet är utbrett bör ett system med nystartszoner införas. Företag inom nystartszonerna får göra avdrag vid beräkningen av socialavgifterna. Skälen för regeringens bedömning: Som en del av regeringens arbete med urban utveckling, som fortsatt inriktas på att skapa en positiv socioekonomisk utveckling i stadsdelar med brett utanförskap, minska boendesegregationen, sträva efter socialt och ekonomiskt hållbara boendemiljöer samt uppnå bättre skolresultat, bör ett system med nystartszoner införas. Företag inom nystartszonerna som uppfyller vissa villkor får göra avdrag vid beräkningen av socialavgifterna. Nystartszonerna ska utgöras av de områden där flest personer saknar sysselsättning, har låg utbildning och får långvarigt försörjningsstöd. Vilka områden som ska utgöra nystartszoner kommer att omprövas . Systemet med nystartszoner ska utvärderas. Regeringen beslutade en lagrådsremiss där det föreslås att ett system med nystartszoner införs. Innan ett system med nystartszoner kan träda i kraft måste det godkännas av Europeiska kommissionen. Förslaget notifierades till kommissionen . Förfarandet hos kommissionen är ännu inte avslutat. Om kommissionen godkänner avdraget kommer det att vara tidsbegränsat. Inför en eventuell förnyad notifiering kommer åtgärden att utvärderas. Regeringen avser att återkomma senare till med ett förslag. Ett system med nystartszoner bedöms därför kunna träda i kraft tidigast . Skattebortfallet vid ett införande av nystartszoner uppskattas till (0,på helårsbasis) med hänsyn tagen till de ökade skatteintäkterna från inkomst av näringsverksamhet. 6.11Förstärkt nedsättning av egenavgifter Regeringens bedömning: För att ytterligare förbättra de mindre företagens förutsättningar för utveckling och tillväxt bör avdraget vid Avdraget får inte medföra att egenavgifterna understiger ålderspensionsavgiften. Det kommande förslaget bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: Företagande skapar tillväxt, vilket tryggar sysselsättning och välfärd. Det är därför viktigt att fortsätta arbetet med att skapa goda villkor för företagande och entreprenörskap. För att göra det mer attraktivt att starta, driva och utveckla företag infördes en nedsättning av egenavgifterna för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag och som vid årets ingång har fyllt 26 men inte . Nedsättningen som uppgår till är utformad som ett avdrag vid avgiftsberäkningen. Vid beräkningen av egenavgifter ska avdrag göras av avgiftsunderlaget, dock högst med . Egenavgifterna anses fortfarande utgöra en stor kostnad för många näringsidkare. En förstärkning av nedsättningen av egenavgifterna kan därför göra det mer attraktivt att driva ett eget företag och ytterligare sänka tröskeln för den som funderar på att starta ett eget företag. En förstärkning av nedsättningen av egenavgifterna ökar även den enskilde näringsidkarens disponibla inkomst vilket underlättar bedrivandet av verksamheten, framför allt för de mindre företagen. Den utdragna lågkonjunkturen förstärker också behovet av att ytterligare sänka kostnaderna och stärka likviditeten för de mindre företagen. En förstärkning av nedsättningen av egenavgifterna medför även att sysselsättningen för personer där alternativet till att bedriva näringsverksamhet är att stå utanför arbetsmarknaden kan komma att öka. Mot denna bakgrund bör avdraget vid beräkningen av egenavgifter höjas till av avgiftsunderlaget och det maximala avdragsbeloppet med 5 000 till . En sådan förstärkning innebär att marginalskatten på inkomster från aktiv näringsverksamhet minskar med för inkomster . Avdraget får inte medföra att egenavgifterna understiger ålderspensionsavgiften. De offentligfinansiella effekterna av det aviserade förslaget bedöms medföra minskade skatteintäkter med . Den varaktiga minskningen av skatteintäkterna beräknas till . Förslaget beräknas beröra ca 180 000 enskilda näringsidkare och fysiska personer som är handelsbolagsdelägare. har remitterat ett förslag med angiven ändring. Regeringen avser att återkomma till med ett förslag. Det kommande förslaget bör träda i kraft . 6.12Mer fokuserad nedsättning av socialavgifterna för de yngsta Regeringens bedömning: För att ytterligare underlätta inträdet på arbetsmarknaden för unga bör nuvarande nedsättning av socialavgifterna, inklusive den allmänna löneavgiften, förstärkas så att bara ålderspensionsavgiften ska betalas för personer som vid årets ingång inte har fyllt . För personer som vid årets ingång har fyllt bör nedsättningen slopas. För personer som vid årets ingång har fyllt 23 men inte bör nuvarande regler fortfarande gälla. Det kommande förslaget bör träda i kraft . Skälen för regeringens bedömning: För personer som vid årets ingång inte har fyllt är socialavgifterna, inklusive den allmänna löneavgiften nedsatta. Nedsättningen innebär att avgifterna, med undantag för ålderspensionsavgiften, uppgår till en fjärdedel av de totala avgifterna. Detta innebär att arbetsgivaravgifterna, inklusive den allmänna löneavgiften, uppgår till och att egenavgifterna, inklusive den allmänna löneavgiften, uppgår till , om inte anmälan om annan karenstid än har gjorts till . Sänkta socialavgifter för unga bedöms underlätta arbetsmarknadsinträdet genom att det minskar skillnaden mellan ungdomars förväntade produktivitet och de ingångslöner som arbetsgivarna får betala. De sänkta socialavgifterna för unga bedöms därför ha medfört en ökad efterfrågan att anställa ungdomar och därmed lägre ungdomsarbetslöshet. Unga på arbetsmarknaden omfattar dock allt från högskoleutbildade med relativt låg strukturell arbetslöshet till utrikes födda utan gymnasieutbildning med hög strukturell arbetslöshet. Arbetslösheten är särskilt hög för de unga som söker sig in på arbetsmarknaden efter gymnasiet och minskar gradvis i takt med att unga får en fastare förankring på arbetsmarknaden (se diagram 6.9). Diagram 6.9 Arbetslöshet fördelat efter ålder 2012 Arbetslöshet exkl. heltidsstuderande som andel av arbetskraften Arbetslöshet exkl. heltidsstuderande som andel av befolkningen Arbetslöshet som andel av arbetskraften Nuvarande ungdomsnedsättning bedöms främst underlätta arbetsmarknadsinträdet för unga med gymnasieutbildning som saknar tidigare arbetslivserfarenhet. För denna grupp förväntas nedsättningen underlätta arbetsmarknadsinträdet genom att minska diskrepansen mellan lön och ungdomars produktivitet samt arbetsgivarnas osäkerhet om produktiviteten. Det kan bidra till att övergången mellan studier och arbete på marginalen går något snabbare, med högre sysselsättning och lägre arbetslöshet som följd. Unga som redan har en fast förankring på arbetsmarknaden och unga med högskoleutbildning bedöms inte vara i samma behov av en lönesubvention för att komma in på arbetsmarknaden. Att rikta en större del av subventionen mot de yngsta bedöms därför kunna leda till en högre varaktig sysselsättning och lägre arbetslöshet bland unga och i ekonomin som helhet. För att ytterligare underlätta inträdet på arbetsmarknaden för unga bör därför nedsättningen av socialavgifterna och den allmänna löneavgiften i större utsträckning riktas mot de yngsta. För personer som vid årets ingång inte har fyllt bör nedsättningen förstärkas så att bara ålderspensionsavgiften om ska betalas och för personer som vid årets ingång har fyllt bör nedsättningen slopas.