prop · H1031d16 · 2013-09-18 00:00:00 — () har på regeringens uppdrag genomfört en ny tidsanvändningsundersökning (IJ2008/2170/JÄM). Undersökningen ger viktig kunskap för arbetet med målet om en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. presenterades undersökningens resultat i rapporten , SCB, Levnadsförhållanden rapport 123. Den övergripande trenden är enligt rapporten att kvinnor lägger allt mindre tid på hemarbete och mer tid på förvärvsarbete medan det omvända förhållandet gäller för män. En genomsnittlig vardag förvärvsarbetar män dock fortfarande mer än vad kvinnor gör. Kvinnor arbetar fortfarande mer obetalt än män, men jämfört med har kvinnor i åldersgruppen 20–minskat sitt obetalda arbete med i genomsnitt . För småbarnsmammor är minskningen . Det är främst kvinnors förändrade beteende som har bidragit till utjämningen. Totalt arbetar kvinnor i genomsnitt med obetalt hemarbete. Trots att männen har ökat sin andel obetalt hemarbete arbetar de i genomsnitt mindre per dag än kvinnor. Regeringen har därefter gett SCB i uppdrag att initiera utveckling av nya insamlingsmetoder som kan skapa bättre förutsättningar för genomförandet av framtida undersökningar (U2012/5006/JÄM). I uppdraget ingår även att förvalta insamlad tidsanvändningsdata, att sprida information och kunskap om tidsanvändningsundersökningen samt att bistå användare av statistiken. Mäns våld mot kvinnor ska upphöra Att bekämpa mäns våld mot kvinnor, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck, våld i samkönade relationer samt prostitution och människohandel för sexuella ändamål har hög prioritet i regeringens jämställdhetsarbete. Den ambitiösa satsning som påbörjades under föregående mandatperiod fortsätter. Nuvarande insatser tar avstamp i de tre handlingsplanerna Handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer (skr. 2007/08:39), Hand- lingsplan mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål (skr. 2007/08:167) samt Handlingsplan för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja (skr. 2009/10:229). Dessutom satsar regeringen särskilt på arbete med att förebygga och motverka sexuellt våld och andra sexuella övergrepp samt att ge barn som bevittnar våld ökad uppmärksamhet. För att säkerställa långsiktighet i arbetet har fleråriga uppdrag lämnats till flera myndigheter. Denna satsning har pågått –2013 och fortsätter 2014. En stor andel av de insatser som regeringen har initierat för att bekämpa mäns våld mot kvinnor har varit utbildningsinsatser. För att kunna bedöma om dessa har bidragit till att skapa långsiktiga förutsättningar för ett förbättrat arbete har Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) vid haft i uppdrag (U2011/5671/JÄM) att följa upp och utvärdera utbildningsinsatser som har genomförts inom ramen för regeringens handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer (skr. 2007/08:39). Uppdraget har även omfattat regeringens handlingsplan för att förebygga och förhindra att unga blir gifta mot sin vilja (skr. 2009/10:229). NCK konstaterar i sin slutrapport (U2013/3209/JÄM) att de utbildningsuppdrag som genomförts inom ramen för regeringens handlingsplaner är ett viktigt steg framåt i arbetet med att motverka mäns våld mot kvinnor samt att utbildningsuppdragen har bidragit till att öka kompetensen inom myndigheter och hos enskilda medarbetare. NCK konstaterar dock att en bättre koordinering mellan departement och myndigheter hade sannolikt gett ett bättre genomslag samt att få utbildningar har utvärderats. Regeringen har gett i uppdrag att ta fram kunskapsstöd inriktat på attityder och värderingar i syfte att bekämpa mäns våld mot kvinnor, bl.a. genom att förebygga pojkars och unga mäns utsatthet för och användning av våld (U2011/2232/UC). I myndighetens delrapport och våld (2013:1) redovisas bl.a. att det finns ett samband mellan attityder till jämställdhet och våldsutövning, både bland flickor och pojkar, och att det är vanligare att unga homo- och bisexuella än 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 heterosexuella unga utsätts för våld. Risken för att utöva en våldsam eller kränkande handling är enligt rapporten högre bland dem med mer traditionella värderingar kring maskulinitet och femininitet. I studien lyfts även fram att det våldsförebyggande arbetet har stora utmaningar och dessutom ofta saknar ett genusperspektiv som behövs för att kunna adressera de viktiga frågorna som rör identitet, värderingar, normer och beteenden. För att utveckla det förebyggande arbetet krävs därför bl.a. kunskap om våldets mekanismer, vilka faktorer som påverkar en individs förhållningssätt till våld och i vilka situationer som våld uppstår. presenterade 2013 en kartläggning av skyddade boenden för hotade personer i . Kartläggningen ingår som en del i regeringsuppdraget att ta fram en samlad analys av insatsen skyddat boende för hotade personer samt vägledande material för berörda målgrupper (S2011/8989/FST). Rapporten är den första samlade översikten av omfattning och kvalitet på skyddade boenden i . Kartläggningen visar att det var drygt 4 000 vuxna och 2 700 medföljande barn som tillbringade minst på ett skyddat boende. De flesta vuxna var kvinnor, men även 70 män sökte skydd. I hälften av landets kommuner finns det minst ett skyddat boende. De flesta drivs i ideell regi, men även kommunala och privata boenden förekommer. Av rapporten framgår att företrädare för samtliga boenden har uppgett att de erbjuder någon typ av stödinsats utöver själva boendet, t.ex. praktiskt stöd och stöd vid myndighetskontakter. har slutrapporterat uppdraget Att stärka tryggheten i stads- och tätortsmiljöer ur ett jämställdhetsperspektiv (S2011/6087/PBB). Enligt rapporten har stödet lett till att flera verksamheter har arbetat med trygghet ur ett jämställdhetsperspektiv i större utsträckning än tidigare, trygghets- och jämställdhetsfrågorna lyfts på agendan inom verksamheter som arbetar med samhällsplanering och bebyggelseutveckling samt verksamheterna fått ökad kunskap om trygghet och jämställdhet. Hedersrelaterat våld och förtryck i har del- och slutrapporterat uppdraget att motverka hedersrelaterat våld och förtryck (U2011/7068/UC). har bl.a. haft i uppdrag av rege- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 ringen att sammanställa redovisningar från alla länsstyrelsers arbete med att fördela medel till stöd för arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck. Av sammanställningen framgår att kännedom och medvetenhet om hedersrelaterat våld och förtryck har ökat i och med regeringens uppdrag och att fokus flyttats från allmän kunskap till konkreta åtgärder (i 2012:22). Det framgår också att det finns en utökad samverkan, att målgruppen har fått kunskap om sina rättigheter och vet var de kan vända sig samt att det finns en ökad beredskap i att hjälpa utsatta. föder detta ett behov av ökad och fördjupad kunskap. Framgångsfaktorer för arbetet mot hedersrelaterat våld och förtryck har bl.a. varit förankring på politisk nivå samt lednings- och chefsnivå i myndigheter och kommuner. Vidare har bildandet av tvärprofessionella kompetens- och resursteam samt riktade spetskompetensutbildningar och fokus på rättighetsperspektivet varit framgångsrika. Hinder och svårigheter har bl.a. varit brist på hållbara och långsiktiga strukturer för primär- och sekundärprevention, fortsatt beroende av enskilda personers kompetens för olika insatser samt avsaknad av tillit mellan berörda aktörer och målgruppen. I delrapporten från uppdraget att utveckla och sprida vägledningen Våga göra skillnad för stöd och rehabilitering av unga som placerats i familjehem eller liknande på grund av att de riskerar att bli gifta mot sin vilja eller utsatta för hedersrelaterat våld och förtryck konstaterar att det fortfarande finns brist på grundläggande kunskaper på lokal nivå trots arbete med frågan i (i 2012:24). i har vidare slutrapporterat uppdraget Det handlar om kärlek om barn och ungas rättigheter (i 2013:8). Av rapporten framgår att barn och ungas kännedom om såväl hedersrelaterat våld och förtryck som konventionen om barnets rättigheter och var de själva kan vända sig om de blir utsatta för våld, hot eller andra brott har ökat i och med arbetet. Samordning av lokala insatser Länsstyrelserna har återrapporterat regeringens uppdrag (Fi2010/5567 m.fl.) att stödja samordningen i länet av insatser som syftar till att motverka mäns våld mot kvinnor, att barn bevittnar våld, hedersrelaterat våld och förtryck samt prostitution och människohandel för sexu- Liksom märks det att detta är prioriterade områden för länsstyrelserna. Länsstyrelserna arbetar strategiskt och bedömer resultatet av utförda insatser. i har ett flerårigt uppdrag som bl.a. omfattar nationell samordning av arbetet som bedrivs av myndigheter mot prostitution och människohandel för sexuella ändamål (Fi2010/5567 m.fl.). Uppdraget har bidragit till att samverkan mellan myndigheter, frivilligorganisationer och andra aktörer på området har utvecklats och stärkts. beslutade regeringen om att utvidga mandatet för i till att omfatta samtliga former av människohandel (Ju2013/1492/PO). () har arbetat för att sprida information om arbete med att motverka efterfrågan på köp av sexuella tjänster för att förebygga och bekämpa prostitution och människohandel för sexuella ändamål (U2011/7064/JÄM). SI har bl.a. anordnat konferenser och s.k. workshops för utländska nyckelaktörer, vilket har bidragit till ökad kunskap om och intresse för arbetet i . Myndighetens arbete har skapat förutsättningar för samverkan och informationsutbyte mellan yrkesgrupper som arbetar med dessa frågor i . För att motverka människohandel stödjer regeringen också Östersjöstaternas råds Aktionsgrupp mot människohandel. Aktionsgruppens arbete har bidragit till ökat samarbete mot människohandel i . Jämställdhetsintegrering är regeringens huvudsakliga strategi för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen. Jämställdhetsintegrering innebär att all verksamhet ska bedrivas med utgångspunkt från kunskap om kvinnors och mäns villkor och behov. De som vanligen ansvarar för beslutsprocessen ansvarar också för att processen genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. Ett omfattande utvecklingsarbete bedrivs inom utifrån en strategi för arbetet med jämställdhetsintegrering (U2012/1388/JÄM). Strategin omfattar alla beslutsprocesser, men den pekar även ut ett antal centrala och särskilt Strategin syftar till att ge regeringen bästa möjliga förutsättningar för att jämställdhet ska genomsyra regeringens politik. Regeringen gav () i uppdrag att genomföra en kvantitativ uppföljning av Strategi för arbetet med jämställdhetsintegrering i avseende (U2012/7278/JÄM). Resultatet visar bl.a. att av tabellerna och diagrammen i budgetpropositionen är presenterade, kommenterade och analyserade efter kön (U2013/3368/JÄM). Programmet Hållbar Jämställdhet som bedrivs av Kommuner och Landsting (SKL) har fått fortsatt stöd av regeringen för att stödja utvecklingsarbetet med jämställdhetsintegrering i kommuner och landsting (IJ2010/941/JÄM). Programmets lägesrapport visar att många kommuner och landsting kan se effekter av de åtgärder som har genomförts. Som ett resultat av att flera kommuner och landsting integrerat jämställdhetsaspekter i styr- och ledningssystem har en mer jämställd service uppnåtts, vilket också lett till positiva effekter för medborgarna. Det handlar exempelvis om en mer jämställd fördelning av kommunens resurser, ett likvärdigt bemötande av kvinnor och män, lika inflytande och delaktighet för kvinnor och män samt mindre könsbundna val. framgår av SKL:s rapport att det största hindret för att utvecklingsarbetena ska få långsiktiga effekter för medborgarna är svårigheter att mäta och följa upp arbetet samt att det tar tid innan nya rutiner får fäste i verksamheterna. Statligt stöd till jämställdhetsprojekt Organisationer och verksamheter som bedriver projekt som syftar till att främja jämställdhet kan ansöka om projektbidrag hos . Bidrag kan lämnas enligt förordningen (2006:390) om statsbidrag till jämställdhetsprojekt för projekt vars syfte är att främja jämställdhet mellan kvinnor och män. fördelade myndigheten bidrag på till 17 projekt. De projekt som beviljades bidrag var i huvudsak kopplade till delmålen om makt och inflytande, ekonomisk jämställdhet och mäns våld mot kvinnor. Exempelvis inom delmålet makt och inflytande beviljades UN Women medel för ett projekt i sam- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Projektet kunskap har offentlig förvaltning om ? Projektet lyfte fram kvinnokonventionens betydelse på regional och lokal nivå genom en undersökning, rapportering och spridning av resultaten. En effekt är att en majoritet av deltagarna på spridningsseminarierna uppgav att de vill arbeta för att lyfta fram kvinnokonventionens betydelse inom sina respektive verksamheter. Projektet kartlade och upprättade också kontaktlistor med mer än 1 000 namn på personer som har ansvar för eller arbetar med jämställdhet, mänskliga rättigheter och mot hot och våld i nära relationer. Regeringen tar aktivt del i jämställdhetspolitiskt samarbete inom EU, i samt i FN. I prioriterar under sitt ordförandeskap bl.a. jämställdhet på arbetsmarknaden och inom utbildningsområdet. En ny studie om ekonomiska effekter av deltidsarbete på individ och samhällsnivå presenterades på en konferens . På utbildningsområdet har en konferens anordnats om jämställdhet i förskolor och skolor med utgångspunkt i en studie av situationen i . I EU deltar aktivt i kommissionens högnivågrupp för jämställdhet och i den rådgivande kommittén. har också ingått i styrelsen och verkställande utskottet för europeiska jämställdhetsinstitutet med säte i . Styrelseförordnandet upphör 2013. Vid FN:s kvinnokommissions årliga möte deltog med en delegation ledd av jämställdhetsministern. följer sedvanligt upp genomförandet av FN:s konvention om eliminering av all slags diskriminering av kvinnor och slutdokumentet och handlingsplattformen från fjärde världskonferensen om kvinnor i . Plattformen upptar tolv kritiska områden som rör kvinnors villkor och som FN-systemet och dess medlemsstater bör arbeta aktivt för att påskynda utvecklingen av. Mötet avslutades med antagande av progressiva slutsatser om förebyggande av våld mot kvinnor. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 Regeringen bedömer att den särskilda jämställdhetssatsningen under föregående och innevarande mandatperioder sammantaget har bidragit till såväl målen för jämställdhetspolitiken som till utveckling av verksamheter, organisationer, kunskaper och metoder samt stärkt jämställdhet som kunskaps- och politikområde. Grunden har också lagts för att bättre kunna mäta och följa upp utvecklingen av jämställdhet i samhället. Arbetet med att göra jämställdhetsstatistiken mer tillgänglig för användarna och att utforma ett uppföljningssystem med indikatorer för jämställdhetspolitiken har påbörjats. Jämställdhetssatsningen har också inneburit möjligheter att pröva nya arbetsmetoder och samverkansformer. Regeringens bedömning är att kvinnor och män nu möter en mer jämställd offentlig service än om satsningen inte hade genomförts. Dessa erfarenheter ligger till grund för inriktning och utformning av fortsatta insatser. Nationellt centrum för kvinnofrid (NCK) vid har bl.a. utvärderat de utbildningsinsatser som ett antal myndigheter har genomfört inom ramen för regeringens insatser för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor. I rapporten konstateras att utbildningssatsningarna har bidragit till ökad kompetens och att dessa sammantaget har haft en positiv effekt på verksamhetsutvecklingen (U2011/5671/JÄM). har på uppdrag av regeringen genomfört en kartläggning av omfattning och kvalitet vid skyddade boenden i (S2011/8989/FST). Resultatet av kartläggningen som gjorts ger värdefull kunskap för det fortsatta arbetet med stöd till våldsutsatta kvinnor och deras barn. () genomför en årlig uppföljning av arbete med jämställdhetsintegrering. Uppföljningen av budgetpropositionen visade att av tabeller och diagram presenterats, kommenterats och analyserats efter kön. Regeringen bedömer att resultatet måste förbättras och intensifierar därför arbetet med jämställdhetsintegrering inom . Regeringen fortsätter att utveckla arbetet med jämställdhetsintegrering på lokal, regional och central nivå. Regeringens bedömning, utifrån Kommuner och Landstings Rapport för , är att programmet Hållbar jämställdhet som bedrivs av Kommuner och Landsting har bidragit till en mer jämställd service. Viktiga framgångsfaktorer för detta har varit långsiktighet, tydligt politiskt ägarskap, fokus på konkreta resultat i verksamheterna samt en bra stödstruktur och erfarenhetsutbyte kommuner och landsting emellan. Regeringens bedömning är att myndigheternas arbete med jämställdhetsintegrering varierar i omfattning och ambitionsnivå. konstaterar i sin uppföljning att av myndigheternas instruktioner och av regleringsbreven hade någon form av skrivning om jämställdhet. Frivilligorganisationernas engagemang och arbete är en viktig förutsättning för att utveckla jämställdhetspolitiken och stimulera den politiska debatten. Jämställdhet mellan kvinnor och män handlar om att riva hinder, vidga möjligheter och förändra de normer och beteenden som begränsar människors utveckling. Varje flicka och pojke eller varje kvinna och man ska ges förutsättningar att utvecklas utan att hindras av fördomar och stereotypa föreställningar. I regeringens skrivelse (skr. 2011/12:174, bet. 2012/13:AU10, rskr. 2012/13:260) Slutredovisning av regeringens särskilda jämställdhetssatsning 2007–2010 görs bedömningen att satsningen har bidragit till att skynda på utvecklingen mot ökad jämställdhet och förbättringar inom samtliga jämställdhetspolitiska målområden. Regeringen fortsätter reformarbetet för att påskynda utvecklingen inom områden som är strategiskt viktiga för att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. I regeringens skrivelse (skr. 2011/12:3, bet. 2011/12:AU6, rskr. 2011/12:149) redogörs för jämställdhetspolitikens inriktning för perioden –2014. Arbetet med att bekämpa mäns våld mot kvinnor, inklusive hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer, kommer fortsatt att ha hög prioritet. Jämställdhet i arbetslivet och näringslivet samt kvinnors och mäns rätt till utbildning på lika villkor är andra viktiga områden som kräver fortsatta insatser. Mot bakgrund av de erfarenheter som har gjorts inom ramen för regeringens jämställdhetssatsning är det en central uppgift att skapa långsiktighet och säkerställa hållbarheten i de åtgärder som har genomförts. Jämställdhetssatsningen har möjliggjort ett fortsatt ambitiöst utvecklingsarbete, bl.a. i fråga om jämställdhetsintegrering och jämställdhetsstatistiken. Genom att jämställdhetspolitiken tillförts stora resurser även har således ett fortsatt ambitiöst utvecklingsarbete kunnat bedrivas inom prioriterade områden. Regeringen bedömer emellertid att bidraget till organisationer som arbetar med att motverka mäns våld mot kvinnor behöver förstärkas och föreslår att till den redan tidigare beräknade förstärkningen med 2014 tillföra ytterligare och beräknar permanent . Vidare avser regeringen att stödja arbetet med jämställdhetsintegrering i arton statliga myndigheter. fortsätter också fördelningen av medel för forskning som bedöms bidra till utveckling och framsteg för praktiskt jämställdhetsarbete. Regeringen har gett en särskild utredare i uppdrag att kartlägga och analysera frågor som rör män och jämställdhet (dir. 2012:97). Det är regeringens bedömning att en fördjupad analys av frågor som rör män och jämställdhet kan utgöra ett viktigt kunskapsunderlag i arbetet med att utveckla jämställdhetspolitiken. Regeringen beviljade Kvinnolobby ett bidrag på totalt för genomförandet av konferensen 2014 – new actions on womens rights (U2012/5557/JÄM). Konferensen har flera syften. Ett är att stärka arbetet för att förverkliga FN:s konvention om avskaffande av all diskriminering av kvinnor och genomförandet av pekingplattformen. Konferensen riktar sig till en bred målgrupp som t.ex. kvinnoorganisationer, politiker, myndigheter och andra berörda organisationer. Regeringens jämställdhetspolitik ligger väl i linje med Europeiska kommissionens strategi för jämställdhet 2010–2015. har, på uppdrag av Europeiska kommissionen, utarbetat Gender Equality Index. I indexet bedöms kvinnors och mäns villkor i medlemsländerna utifrån kategorier som arbete, pengar, kunskap, tid, makt och hälsa. I indexet innebär siffran 100 att ett land är jäm- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 har det bästa resultatet med 74,3 följt av och . Genomsnittet i EU ligger på 54. Ett uppföljningssystem för jämställdhetspolitiken I budgetpropositionen (prop. 2009/10:1, utg.omr. 13) aviserade regeringen att ta fram indikatorer för att möjliggöra en uppföljning av målen och utvecklingen inom jämställdhetspolitiken. Syftet var att bidra till ökad kunskap inom politikområdet för att därmed kunna säkerställa träffsäkra insatser. () fick i uppdrag av regeringen att utveckla jämställdhetsstatistiken och indikatorer kopplade till de fyra jämställdhetspolitiska delmålen (IJ2010/2217/JÄM). Uppdraget slutredovisades (U2011/40/JÄM). Ett förslag till uppföljningssystem för jämställdhetspolitiken med utgångspunkt i SCB:s indikatorer har utarbetats inom . Resultatet av arbetet har redovisats i departementspromemorian Ett uppföljningssystem för jämställdhetspolitiken (Ds 2013:37). Departementspromemorian har remissbehandlats. En sammanfattning av remissinstansernas synpunkter finns tillgänglig i (U/3818/JÄM). redovisas jämställdhetspolitikens resultat i budgetpropositionen, och det vidtas åtgärder för att utveckla förutsättningar och höja kvaliteten i resultatredovisningen. Regeringen bedömer att uppföljningen av indikatorerna bidrar till att utveckla resultatredovisningen och anser att uppföljningar av jämställdhetspolitiken bör göras i budgetpropositionen utifrån ett visst antal indikatorer. Vidare bör fördjupade uppföljningar av hela jämställdhetspolitiken och dess mål genomföras återkommande med ett tidsintervall av 4–. Regeringen bedömer att de indikatorer som ska följas upp i budgetpropositionen i huvudsak bör omfatta dem som föreslås i ovannämnda departementspromemoria Ett uppföljningssystem för jämställdhetspolitiken. Med anledning av SCB:s remissvar anser dock regeringen att den föreslagna indikatorn Sysselsatta som arbetar deltid av orsak som vård av barn och vård av vuxen anhörig/släkting (indikator 3.8 i Ds 2013:37, bil. 3) bör bytas ut mot indikator Orsak till deltidsarbete för personer i åldern 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 13 (indikator 2.23 i Ds 2013:37, bil. Den sistnämnda indikatorn ger en bredare bild av orsakerna till deltidsarbetet och bör användas för att bedöma måluppfyllelsen både avseende jämställdhetspolitikens delmål 2 respektive 3. Vidare anser regeringen att indikatorn Individuell disponibel inkomst efter hushållstyp och antal barn (indikator 2.2b i Ds 2013:37, bil 3) bör omfatta kvinnor och män i åldern . Dessa indikatorer kommer att börja användas från och med budgetpropositionen . För att uppnå varaktiga resultat och skapa förutsättningar för ett brett genomslag av de jämställdhetspolitiska målen måste arbetet med jämställdhetsintegrering bedrivas systematiskt som en del av ordinarie verksamhet och av de aktörer som normalt deltar i beslutsfattandet. Alla nivåer i den offentliga sektorn är viktiga i detta arbete. Ett jämställdhetsperspektiv ska genomsyra verksamheten i . Statliga myndigheters verksamhet och kommuner och landsting ska bidra till att jämställdhetspolitiken genomförs. Arbetet för att stärka och utveckla jämställdhetsintegrering på alla nivåer i offentlig sektor fortgår i enlighet med den plattform för jämställdhetsintegrering som regeringen aviserade i skrivelsen Jämställdhetspolitikens inriktning 2011–2014 (skr. 2011/12:3, bet. 2011/12:AU6, rskr. 2011/12:149).