prop · H1036 · 2013-10-01 00:00:00 — Inspektionen för socialförsäkringen framför vikten av att de nya reglerna utformas så att så få anmälningar som möjligt behöver lämnas till angående fördelning av bidraget. Regeringen instämmer i betydelsen av detta, vilket också är bakgrunden till förslaget om att i vissa fall slopa kravet på att lämna anmälan för att få flerbarnstillägg. Utan ett sådant förslag hade hanteringen blivit mer omständlig för föräldrarna till följd av förslagen om delat barnbidrag (se avsnitt 6 och 7 ovan). Kammarrätten i anser att en redaktionell bearbetning av lagtexten bör göras med anledning av att bestämmelserna om flerbarnstillägg är svårtillgängliga. Flerbarnstillägget kan lämnas till hushåll i en mängd olika familjekonstellationer, som i det enskilda fallet dessutom kan ändra sammansättning . Detta medför att regleringen av flerbarnstillägget i sig också blir komplex. 11Beräkning av flerbarnstilläggens storlek i vissa situationer Regeringens förslag: Om två sammanboende personer som inte är mottagare av barnbidrag för samma barn skulle kunna få flerbarnstillägget, ska tillägget betalas till den av dem som anmäls som mottagare till . Om någon sådan anmälan inte görs, ska flerbarnstillägget betalas till dem båda och beräknas proportionerligt enligt nuvarande bestämmelser. Även när barnbidrag delas för ett eller flera barn med anledning av att föräldrarna inte har gjort någon anmälan om bidragsmottagare, eller när ett barn bor växelvis, ska flerbarnstillägget beräknas proportionerligt. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: En majoritet av remissinstanserna har inte lämnat några synpunkter på förslaget. Kammarrätten i anser att ytterligare en redaktionell bearbetning bör ske av bestämmelserna om flerbarnstillägg eftersom de är svårtillgängliga och inte blir lättare att förstå efter de föreslagna ändringarna. anser att det är bra att delning av flerbarnstillägg följer delningen av barnbidrag. Att proportioneringsreglerna ska omfatta både särlevande föräldrar och föräldrar som är sammanboende är också bra, eftersom det även inom kärnfamiljer kommer att finnas mottagare av både hela och delade barnbidrag. ser dock att regelverket för flerbarnstillägg kommer att bli mer komplicerat och därmed svårare att förstå för dem som berörs av det. Skälen för regeringens förslag: Enligt nuvarande bestämmelser krävs det en anmälan inte bara med avseende på vilka barn som ska grunda rätt till flerbarnstillägg utan också om vem av föräldrarna som ska vara mottagare för flerbarnstillägget i de fall båda skulle kunna få tillägget (16 kap. 14 § SFB). En motsvarighet till denna bestämmelse fanns även i tidigare lagstiftning (lagen [1947:529] om allmänna barnbidrag) innan möjligheten till delat barnbidrag infördes . Flerbarnstillägg ska enligt huvudregeln betalas ut till den som uppbär barnbidrag för de barn som grundar rätt till tillägg. För de särskilda fall då barnbidragen inom ett hushåll kan betalas ut till olika bidragsmottagare, eller om det är studiebidrag som grundar rätt till flerbarnstillägg, ska tillägget betalas till den av dem som de gemensamt har anmält som bidragsmottagare. Har föräldrarna inte anmält någon bidragsmottagare betalas det till kvinnan eller om de är av samma kön, till den äldre av dem. När denna regel infördes fanns som sagt inte någon möjlighet till delning av barnbidrag. Det innebär att bestämmelsen initialt tog sikte på det fall när två föräldrar i ett hushåll vardera får barnbidrag (eller studiebidrag) för olika barn och därför kan vara berättigade till flerbarnstillägg. En ordning enligt vilken modern pekas ut framför fadern som mottagare för flerbarnstillägg när någon anmälan inte har gjorts bryter mot principerna bakom regeringens förslag om att utöka möjligheterna till delat barnbidrag. En ändring bör därför göras. I samband med att möjligheten till delat barnbidrag infördes , infördes också en proportionell beräkning av flerbarnstilläggen beroende på hur många hela eller halva barnbidrag (eller studiebidrag) som respektive förälder och hushåll totalt sett är mottagare av (16 kap. 15 och 16 §§ SFB). Dessa proportioneringsregler omfattar endast särlevande föräldrar som har ett eller flera barn som bor växelvis hos dem båda. För de barn som det lämnas ett helt barnbidrag ska varje förälders andel av flerbarnstillägget beräknas som produkten av a)kvoten mellan –flerbarnstillägget för det antal barn som barnbidrag lämnas för och –det antal barn för vilka det lämnas barnbidrag, och b)det antal barn för vilka det lämnas ett helt barnbidrag. För de barn som det lämnas ett halvt barnbidrag ska varje förälders andel av flerbarnstillägget beräknas som produkten av a)kvoten mellan –flerbarnstillägget för det antal barn som barnbidrag lämnas för och –det antal barn för vilka det lämnas barnbidrag, och b)produkten av –0,5 och –det antal barn för vilka det lämnas ett halvt barnbidrag. Detta innebär att när barnbidraget delas blir flerbarnstilläggets storlek följande. Flerbarnstillägg per barn med Flerbarnstillägg per barn med helt barnbidrag, i kronor delat barnbidrag, i kronor 75 (150/2) 37,50 (150/4) (604/3) (604/6) (1 614/4) (1 614/8) (2 864/5) (2 864/10) * Med antal barn avses barn som en förälder får helt eller delat barnbidrag för, samt barn som fyllt och som får helt eller delat förlängt barnbidrag eller studiehjälp. Summan av de belopp som erhålls vid beräkningen enligt ovan är vad respektive förälder får i flerbarnstillägg om barnbidraget delas. Regeringen föreslår att proportioneringsreglerna även ska kunna tillämpas för föräldrar som är sammanboende. Bakgrunden är att de nu aktuella förslagen om utökade möjligheter till delat barnbidrag kommer att innebära att det finns en mängd olika sätt på vilka även föräldrarna i en traditionell kärnfamilj kan vara mottagare av hela och halva barnbidrag. Det kommer således i större utsträckning att lämnas hela och halva barnbidrag som grundar rätt till flerbarnstillägg, och som båda föräldrarna i hushållet skulle kunna vara mottagare av. Som redovisades redan när möjligheten till delning av barnbidraget infördes , innebär en delning av barnbidragsbeloppet att det totala belopp som betalas ut i flerbarnstillägg till särlevande föräldrar i vissa fall ökar eller minskar något i förhållande till det belopp som i stället hade betalats ut om hela barnbidraget och därmed flerbarnstillägget hade lämnats till en person, oftast modern (jfr prop. 2005/06:20, s. 17). Den för föräldrarna mest rimliga lösningen har därför ansetts vara att beräkna flerbarnstilläggets storlek proportionerligt för de föräldrar som delar på barnbidraget. Regeringens förslag innebär således att om någon anmälan inte görs om vem som ska vara mottagare av flerbarnstillägg i det fall att två personer kan få flerbarnstillägg, kommer tillägget att betalas till vardera föräldern och då följaktligen proportioneras på det sätt som gäller för flerbarnstillägg när barnbidrag delas mellan särlevande föräldrar. Tillägget ska enligt förslaget kunna proportioneras när barnbidrag delas oavsett om detta sker enligt 16 kap. 5 § eller 16 kap. 7 § SFB. Proportioneringen av flerbarnstillägget ska således inte vara förbehållen det fallet att barnbidraget delas på grund av att ett barn bor växelvis. Förslaget innebär att om flerbarnstillägget lämnas i sin helhet till enbart den ena föräldern blir tillägget i kronor något större än när det sker en proportionerlig fördelning. Detta får till följd att de nu föreslagna reglerna vid en utebliven anmälan om vem av vårdnadshavarna som ska vara mottagare av barnbidraget, kan medföra att det totala belopp som betalas ut i flerbarnstillägget till de särlevande vårdnadshavarna blir något lägre jämfört med . Det bör dock framhållas att beloppsskillnaden är förhållandevis liten. Regeringens förslag: Bestämmelserna ska träda i kraft . De nya föreskrifterna om delning av barnbidrag, växelvist boende, utbetalning av barnbidrag till endast en av föräldrarna och flerbarnstillägg ska tillämpas första gången –på barn som är födda efter ikraftträdandet eller, vid adoption, när den som adopterat barnet har fått barnet i sin vård efter ikraftträdandet, och –på barn som har blivit försäkrade för barnbidrag först efter ikraftträdandet. De nya föreskrifterna ska dock också tillämpas om en förälder efter ikraftträdandet har gjort en anmälan om till vem barnbidraget ska lämnas. Har en förälder fått flerbarnstillägg med tillämpning av de nya föreskrifterna om sådant tillägg ska de nya föreskrifterna alltid tillämpas för den föräldern och förälderns hushåll även om hushållet ombildas. Äldre föreskrifter om utbetalning till annan på begäran av socialnämnden ska fortfarande tillämpas när en sådan begäran har kommit in till före ikraftträdandet. Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens utom i fråga om övergångsbestämmelsen till bestämmelsen om utbetalning till annan på begäran av socialnämnden. Remissinstanserna: Flertalet av remissinstanserna har inte lämnat några synpunkter på förslagen. Förvaltningsrätten i framhåller dock att avsaknaden av övergångsbestämmelse till förslaget om utbetalning till annan på begäran av socialnämnden kan medföra en svårighet för domstolarna i tillämpningen av lagen. I det fall före ikraftträdandet har beslutat att ändra bidragsmottagare utifrån begreppet synnerliga skäl och ett sådant beslut överklagas, har nämligen domstolarna att pröva överklagandet utifrån den ordalydelse som är tillämplig för prövningen. () anför att för föräldrar vars barn är födda och som fick rätt till bidrag före kan upplevelsen av diskriminering komma att bestå i och med att det nya regelverket endast föreslås tillämpas för barn födda efter ändringarnas ikraftträdande. DO ställer sig därför frågande till varför de nya reglerna endast ska gälla för barn födda efter ikraftträdandet och efterfrågar en konsekvensanalys i denna del. önskar ett förtydligande i beskrivningen av ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna och anför att de nya föreskrifterna för flerbarnstillägg blir tillämpliga även på barn som berättigar till barnbidrag före ikraftträdandet av de nya föreskrifterna, och utan att föräldrarna gör en anmälan. Vidare framför farhågor om att regelverket för barnbidrag och flerbarnstillägg kommer att upplevas som komplicerat av föräldrar och att det kommer att bli krångligare att admi- är positiva till föreslagna ikraftträdandebestämmelser då lagändringen därmed omfattar alla barn. Skälen för regeringens förslag: De nya föreskrifterna bör som huvudregel tillämpas på barnbidrag för barn som är födda efter ikraftträdandet. På så sätt undviks som huvudprincip retroaktiva effekter för barn för vilka barnbidrag har beviljats före ikraftträdandet. Detta gäller bestämmelserna om delning av barnbidrag (se avsnitt 6), växelvist boende (se avsnitt 7), utbetalning av barnbidrag till endast en av föräldrarna (se avsnitt 8) och flerbarnstillägg (se avsnitten 10 och 11). Med barn som är födda efter ikraftträdandet likställs barn som kommit i adoptivförälderns vård efter ikraftträdandet. Även i det fall ett barn blir försäkrat för barnbidraget först efter ikraftträdandet bör de nya föreskrifterna vara tillämpliga, vilket innebär att i sådant fall kommer de nya föreskrifterna att vara tillämpliga även om barnet är fött före ikraftträdandet. Denna ordning innebär att föräldrar som redan får barnbidrag och som inte lämnar någon anmälan om till vem utbetalning ska ske, i åtskilliga fall inte kommer att beröras av de nya reglerna, medan de som blir berättigade till barnbidrag efter ikraftträdandet kommer att omfattas av de nya reglerna. Föräldrar till barn som berättigar till barnbidrag före ikraftträdandet av de nya föreskrifterna bör emellertid kunna få en prövning enligt de nya föreskrifterna av vem som ska vara bidragsmottagare. En förutsättning för detta bör vara att de efter ikraftträdandet till lämnar en anmälan om till vem barnbidraget ska lämnas. Detta kan bli aktuellt t.ex. om ett barn som föds före ikraftträdandet har ogifta föräldrar och vårdnaden blir gemensam först efter ikraftträdandet när faderskapet eller föräldraskapet för barnet har fastställts. Föräldrarna bör då när vårdnaden har blivit gemensam få en möjlighet att anmäla hur de önskar att barnbidraget ska utbetalas. Även en förälder som vill ha en ändrad utbetalning av barnbidraget för ett barn som är fött före ikraftträdandet bör kunna lämna en anmälan om det utan att förhållandena i övrigt har ändrats. Till vem eller vilka barnbidraget ska betalas ska då prövas enligt de nya bestämmelserna. Inkommer inte någon anmälan fortsätter barnbidraget att betalas ut på samma sätt som . Flertalet föräldrar till vilka det redan lämnas barnbidrag önskar sannolikt en fortsatt utbetalning på samma sätt som . De behöver med den föreslagna ordningen inte höra av sig till . Detta innebär också att administrationen hos blir mer begränsad än vad som annars skulle ha blivit fallet. Enligt kan upplevelsen av diskriminering komma att bestå för föräldrar vars barn är födda före ikraftträdandet av de nya föreskrifterna eftersom regelverket föreslås bli tillämpligt på barn födda efter ikraftträdandet. Som regeringen har redovisat ovan blir dock de nya bestämmelserna tillämpliga även på barn födda före ikraftträdandet om en förälder efter ikraftträdandet lämnar en anmälan om vem som ska vara bidragsmottagare. De nya bestämmelserna får således ett snabbt genomslag för den förälder som vill ha det så. De nya föreskrifterna om anmälan enligt 16 kap. 14 § SFB om till vem flerbarnstillägget ska lämnas ska också tillämpas om föräldrar efter ikraftträdandet lämnar en anmälan till om vem av dem som ska vara mottagare av flerbarnstillägg för ett barn som föddes före ikraftträdandet. En sådan anmälan har konsekvenser för inom vilket hushåll flerbarnstillägget för ett visst barn ska räknas samman, eller om flerbarnstillägget ska proportioneras mellan föräldrarna om någon anmälan inte inkommer (jfr avsnitt 11). I detta sammanhang är det viktigt att föräldrarna får information om innebörden av de nya bestämmelserna i förhållande till de nuvarande bestämmelserna om beräkning av flerbarnstilläggets storlek. En utebliven anmälan om vem som ska vara mottagare av flerbarnstillägget innebär, när det i underlaget för tillägget ingår något barn som omfattas av de nya föreskrifterna, att det sker en proportionerlig beräkning av tilläggets fördelning mellan föräldrarna. De nuvarande bestämmelserna som fortfarande bör tillämpas om det i underlaget för tillägget ingår endast barn som omfattas av äldre föreskrifter, innebär att en av föräldrarna, oftast modern, fortfarande kommer att vara mottagare av flerbarnstillägget om det inte görs någon anmälan. Den ändrade föreskriften i 16 kap. 12 § SFB som innebär en begränsning av anmälningskravet för flerbarnstillägg (se avsnitt 10) bör även den följa den ordningen att den ska tillämpas om det i underlaget för flerbarnstillägg ingår något barn som har fötts efter ikraftträdandet. Detsamma bör gälla om det i underlaget ingår ett barn som har blivit försäkrat för barnbidrag först efter ikraftträdandet även om det har fötts . Den som vill ha en ändrad sammanräkning för flerbarnstillägg av barn som är födda före ikraftträdandet ska fortfarande göra en anmälan om det enligt de äldre föreskrifterna. Har de ändrade föreskrifterna om flerbarnstillägg väl tillämpats på en förälder ska de sedan emellertid alltid tillämpas på den föräldern och den förälderns hushåll, även om hushållet skulle ombildas. Någon återgång till att tillämpa äldre föreskrifter bör således inte komma i fråga, om väl de nya föreskrifterna har tillämpats för en person. Detta innebär som har nämnt att de nya föreskrifterna om flerbarnstillägg i vissa fall kan bli tillämpliga även på barn som har berättigat till barnbidrag före ikraftträdandet och detta utan att föräldrarna har gjort någon anmälan efter ikraftträdandet. När det gäller ändringen i föreskriften om utbetalning till annan på begäran av socialnämnden (se avsnitt 9) bör enligt regeringens mening en och samma lydelse av föreskriften tillämpas även när ett sådant beslut omprövas efter att ha överklagats. Detta innebär att den föreskriften i dess äldre lydelse fortfarande ska tillämpas om socialnämndens begäran har kommit in till före ikraftträdandet. I 2 kap. 14 § första punkten diskrimineringslagen (2008:567) föreskrivs att diskriminering är förbjuden i fråga om socialförsäkringen och anslutande bidragssystem. Förbudet mot diskriminering som har samband med kön hindrar dock inte tillämpning av bestämmelser om bl.a. utbetalning av barnbidrag. De föreslagna övergångsbestämmelserna innebär att barnbidrag för barn som är födda före ikraftträdandet kommer att betalas ut med stöd av de äldre bestämmelserna även efter ikraftträdandet, om inte en av föräldrarna gör en anmälan till om vem som ska vara bidragsmottagare. Så länge det förekommer utbetalningar enligt äldre föreskrifter bör det finnas ett undantag från könsdiskrimineringsförbudet. Att såsom arbetsgruppen har föreslagit upphäva undantaget och genom en övergångsbestämmelse utsträcka tillämpligheten av detsamma för de fall utbetalning görs enligt äldre föreskrifter, medför enligt regeringens uppfattning att diskriminerings- 2013/14:6 förbudets räckvidd skulle bli otydlig. Undantaget från förbudet mot könsdiskriminering i fråga om tillämpning av bestämmelser om utbetalning av barnbidrag bör därför tills vidare bestå. 13.1Konsekvenser av utökade möjligheter för båda föräldrar att vara mottagare av barnbidrag Regeringen föreslår att när föräldrar har gemensam vårdnad om ett barn lämnas barnbidraget med hälften till vardera föräldern om föräldrarna inte har anmält vem som ska vara bidragsmottagare. Om föräldrarna i en gemensam anmälan anger vem som ska vara bidragsmottagare betalas barnbidraget till den angivna mottagaren. Bor barnet växelvis hos båda föräldrarna betalas barnbidraget med hälften till vardera föräldern, om den förälder som vill ha en delning av bidraget gör sannolikt att sådant boende föreligger. Barnbidraget betalas efter anmälan till endast den ena föräldern, om barnet bor varaktigt tillsammans med endast den föräldern, eller om den andra föräldern inte kan delta i vårdnaden på grund av frånvaro, sjukdom eller något annat skäl. Med utökade möjligheter för båda föräldrar att vara bidragsmottagare, kommer fler föräldrar än att kunna ta del av barnbidraget. Genom att föräldrarna kan välja att båda ska vara bidragsmottagare, ökar deras möjligheter att själva bestämma fördelningen av försörjningsansvaret för barnet mellan sig. En delning mellan föräldrarna bedöms öka möjligheterna för dem att ta del av omsorgen om barnet utifrån sina egna förutsättningar och ekonomiska förmåga. Detta gäller såväl föräldrar som lever ihop som särlevande. Förslagen bedöms också främja barnets kontakt med båda föräldrar och bidrar till att förverkliga barns rätt till båda sina föräldrar på lika villkor. Förhoppningen är också att förslagen kan bidra till att minska antalet konflikter mellan särlevande föräldrar kring vem som får ta emot barnbidraget och vad bidraget ska användas till, eller vilka kostnader det ska täcka. Vid växelvist boende för barnet föreslås barnbidraget kunna delas på anmälan av endast en förälder. Den förälder som har fått hela barnbidraget utbetalat till sig, är det oftast mamman, kan vid en delning komma att förlora ett halvt barnbidrag . kartläggning visar dock att mödrar vars barn bor växelvis generellt sett har högre inkomster än andra särlevande mödrar. Dessutom visar utredningens undersökning att särlevande föräldrar som har barnet boende växelvist ofta delar på kostnader för barnet (se bilaga 4 i SOU 2011:51). Genom att öppna för större möjligheter att dela på barnbidraget, och kanske framför allt att barnbidraget delas om inte ett annat aktivt val görs, ges en tydlig signal om föräldrars gemensamma ansvar för har pekat på den effekt en sådan signal kan ha i ett längre perspektiv i synen på försörjningsansvaret för dagens föräldrar, och kanske främst för nya föräldrar. viss del väga upp det faktum att föräldrar som är mottagare av barnbidrag kan riskera förlora halva bidragsbeloppet. rimligt att anta att båda föräldrarna bidrar till och ansvarar för barnets kostnader som uppstår i respektive förälders hushåll när barnet bor där Barnbidraget ska gå till barnets kostnader och därför bör bidra- get lämnas till den förälder som barnet bor hos. måste utgångspunkten dessutom vara att en mottagare av barnbidrag använder pengarna för att tillgodose de behov som barnet har. det motsatta torde innebära ett underkännande av en stor del av landets föräldrar, vilket det enligt regeringens mening inte kan anses finnas fog Förslagen innebär inte någon tillkommande kostnad när barnbidrag läm- nas vid barns födelse för barn som fötts inom ett äktenskap och när ingen anmälan görs om hur bidraget ska betalas ut. innebär förslaget enligt beräkningar en till- kommande handläggningskostnad om . Denna uppskattning gäller under förutsättning att erforderlig it-utveck- har den löpande handläggningskostnaden enligt myn- digheten bedömts kosta , vilket Försäkrings- kassan senare har reviderat. gruppen har å sin sida bedömt den löpande handläggningskostnaden till I remissvar på betänkandet SOU 2011:51 uppskat- tades en engångskostnad på för handläggning av dels de ärenden där befintliga föräldrar kommer vilja dela på bidraget eller byta mottagare och för växelvis boende barn vars föräldrar är över- ens om att dela, dels för de situationer där en förälder anmäler delning och den andra inte instämmer. I denna uppskattning ingick ett antagande om att föräldrar till 250 000 (befintliga) barn kommer att vilja göra en förändring av hur barnbidraget utbetalas. promemorian att denna grupp är betydligt färre och torde i stället omfatta en tiondel så många barn. I remissvar på promemo- rian har nya beräkningar gjorts vilka bygger på antagandet att 40 000 av nuvarande barnbidragsärenden kommer behöva utredas och hanteras Detta skulle enligt motsvara en engångs- Dessa ärenden som skulle kräva manu- ell hantering omfattar enligt nyseparerade föräldrar vars barn bor växelvis, föräldrar som vill göra ett eller flera byten av mottagare i sitt ärende samt föräldrar som är oense om att byta bidrags- Uppgiften om antal ärenden har senare reviderats av och i stället bedömts uppgå till cirka 16 000. läggningskostnaden av engångskaraktär har därför av slutligen uppskattats till . I remissvar görs därutöver en uppskattning om tillkommande utvecklingskostnader om ytterligare , varav avser it-stöd och verksamhetsutveckling. Dessa utvecklingskostnader har dock myndigheten möjligheter att låna till och kan på så sätt fördela kostnaden . Uppskattade kostnader för reformen enligt Utvecklingskostnader (som fördelas ) I promemorian fanns en stor diskrepans mellan och arbetsgruppens bedömning av den initiala handläggningskostnaden som är av engångskaraktär (Ds 2013:42, s. 80). Arbetsgruppen har ifrågasatt en engångskostnad om för befintliga barnbidragsärenden och ansett det mindre sannolikt att dessa föräldrar i så pass stor utsträckning skulle visa intresse för att göra en förändring av hur barnbidraget lämnas. enkätundersökningar indikerar heller inte att det finns ett sådant intresse. Det torde enligt regeringen främst vara föräldrar vars barn bor växelvis som kan antas vilja anmäla att de vill ha en delning av barnbidraget. Det är dock viktigt att föräldrar som utgångspunkt har valfriheten att själv bestämma hur de önskar att bidraget ska utbetalas. Arbetsgruppen har bedömt att bland föräldrar vars barn bor växelvis eller som kommer att övergå till ett växelvist boende för barnet, är det betydligt färre som kommer att välja delat barnbidrag än vad i första skedet har antagit. Anledningen till det är att undersökningar visar att föräldrar vars barn bor växelvis i stor utsträckning är överens och att de delar på kostnaderna för barnet.