prop · H1031d23 · 2013-09-18 00:00:00 — Den internationella sjöfartsorganisationen skärpta krav inom svavelkontrollområdena, SECA, innebär att sjöfartens utsläpp av svaveldioxid och partiklar kommer att minska kraftigt . Kraven har införts i rådets direktiv /32/8 av om att minska svavelhalten i vissa flytande bränslen och om ändring av direktiv /12/EEG, det s.k. svaveldirektivet. De lägre utsläppen har lett till en långsam förbättring av försurningsläget i sjöar och vattendrag. I skogsmark och grundvatten tar dock återhämtningen då den naturliga processen genom vittring är mycket långsam. Av 4 800 sjöar som följs upp inom miljöövervakningsprogrammet var försurade . I sydvästra är av sjöarna försurade medan motsvarande för mellersta och östra är och för norra . Det är i sydvästra som de största problemen med markförsurning finns. Där är ungefär hälften av markerna försurade. Markanvändningen kan, t.ex. inom skogbruket bidra till försurningen. Nedbrytning av växtmaterial frigör basiska mineralämnen som motverkar försurningen. Om förlusten av de basiska ämnena inte kompenseras genom naturlig vittring eller ersätts av t.ex. askåterföring ökar försurningen. Framför allt gäller det om man även för bort de näringsrika grenarna och topparna (grot). Men genom askåterföring kan försurningspåverkan vid uttag motverkas. har askåterföringen efter uttag av grot ökat till . Grot-uttaget har mer än fördubblats till att omfatta . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Regeringen bedömer att det inte är möjligt att nå miljökvalitetsmålet till 2020 med beslutade eller planerade styrmedel. Preliminära beräkningar visar att utsläppen av svaveldioxid och kväveoxider i beräknas minska med vardera , vilket är positivt för nedfallet av långdistanstransporterade luftföroreningar i . Såväl skogssom sjöarealen där den kritiska belastningen överskrids, dvs. den nivå som inte långsiktigt orsakar biologiska skador i ekosystemen, beräknas minska ytterligare något som en följd av detta. Det reviderade Göteborgsprotokollet som antogs får inte någon påtagligt positiv påverkan på möjligheterna att nå målet. Orsaken är den långsamma återhämtningen i ekosystemen. Det gäller även den kommande revisionen av och rådets direktiv av om nationella utsläppstak för vissa luftföroreningar, det s.k. takdirektivet. De kommer däremot att ha effekt på . Åtgärder mot utsläppskällor på land redovisas under avsnitt 3.5.2 luft. Utsläppen av svaveldioxid från sjöfarten och därmed även nedfallet i kommer att minska markant när den internationella sjöfartsorganisationen skärpta krav inom svavelkontrollområdena, SECA, blir obligatoriska . skärps kraven även utanför SECA, vilket även det leder till en viss minskning av det sura nedfallet. Diagram 3.6 Gränsvärden för svavelhalt i marint bränsle Källa: MARPOL 73/78, Ytterligare beslut som begränsar utsläppen från internationell sjöfart krävs, främst av kväveoxider. Inom ramen för konventionen om skydd av rena miljö (Helcom) beslutades att ansökan till IMO om att göra till ett utsläppskontrollområde för kväveoxider, NECA, är färdigställd. står bakom att ansökan skickas in. Markanvändningens bidrag till försurning av mark och vatten kan motverkas genom att skogsbruket anpassas till växtplatsens försurningskänslighet. Uttaget av biomassa från skogen kommer sannolikt att öka bl.a. genom ökat behov av skogsbränslen. Nedbrytning av växtmaterial frigör basiska mineralämnen som motverkar försurningen. Om förlusten av de basiska ämnena inte kompenseras genom naturlig vittring eller ersätts av t.ex askåterföring ökar försurningen. Det är i praktiken omöjligt att fullständigt kompensera för eventuell försurning. Miljökvalitetsmålet är att förekomsten av ämnen i miljön som har skapats i eller utvunnits av samhället inte ska hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Halterna av naturfrämmande ämnen är nära noll och deras påverkan på människors hälsa och ekosystemen är försumbar. Halterna av naturligt förekommande ämnen är nära bakgrundsnivåerna. Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen Regeringen har beslutat om preciseringar till miljökvalitetsmålet som rör exponering för kemiska ämnen, användningen av särskilt farliga ämnen, spridning av oavsiktligt bildade ämnen, förorenade områden och kunskap och information om kemiska ämnens miljö- och hälsoegenskaper. Kemikalieinspektionen ansvarar för att samordna uppföljning och utvärdering av miljökvalitetsmålet. Till grund för uppföljningen av miljökvalitetsmålet finns indikatorer. Dessa finns i sin helhet redovisade på Miljömålsportalen (). Indikatorerna är inte uppdaterade för att spegla de nya preciseringarna. Ett utvecklingsarbete pågår inom myndigheterna med att utveckla dem. Mot denna bakgrund redovisas detta år ett diagram. Det går inte att se någon tydlig riktning för utvecklingen i miljön. Ökande konsumtion leder till ökad kemikalie- och varuproduktion globalt, vilket bidrar till ökad diffus spridning av och exponering för farliga ämnen. Detta får också till följd att belastningen av kemikalier på vattenmiljön ökar, bl.a. via avloppssystemet. Dagens avloppsreningsverk är inte utformade för att ta hand om läkemedelsrester och andra svårnedbrytbara kemikalier. Lagstiftning och andra styrmedel på området utvecklas generellt sett positivt och bedöms kunna ge goda förutsättningar att nå miljökvalitetsmålet och ge bättre skydd för hälsa och miljö mot kemiska risker. Kunskapen om hälso- och miljöfarliga egenskaper är för det stora flertalet ämnen fortfarande bristfällig. Metodik för att bedöma riskerna med framför allt hormonstörande ämnen, nanomaterial och kombinationseffekter behöver utvecklas. Särskild hänsyn behöver tas till känsligheten hos , barn och ungdomar. Användningen av vissa särskilt farliga ämnen, t.ex. bly och blyföreningar i smycken, akrylamid i tätningsmedel, tennorganiska föreningar samt dimetylfumarat har begränsats genom EU- regler. En del välkända och begränsade miljögifter, som undersökts i långa tidsserier såsom bromerade flamskyddsmedel, PCB och dioxin, uppvisar minskade halter i modersmjölk. Diagram 3.7 Miljöföroreningar i modersmjölk Källa: Data från den nationella miljöövervakningen 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Halterna av andra ämnen, som till exempel vissa långlivade perfluorerade ämnen, ökar. Dioxiner och dioxinliknande PCB i fet fisk, t.ex. strömming, från är fortsatt förhöjda. Miljöövervakningen visar att delar av befolkningen har halter av kadmium i urin som ligger vid eller över de nivåer som kan relateras till påverkan på njurar och skelett. Riskgrupper utgörs av t.ex. gravida, nyfödda och småbarn, personer med järnbrist samt rökare. Förutom lidandet hos dem som drabbas innebär benskörhet och frakturer en stor samhällsekonomisk kostnad i . Förekomsten av ämnen med cancerframkallande, mutagena och reproduktionstoxiska egenskaper, s.k. CMR-ämnen, minskar i svensktillverkade varor. presenterar förekomsten av bekämpningsmedel i dricks-, grund- och ytvatten. Kemikalieinspektionens riskindikatorer för växtskyddsmedel beskriver hur riskerna för hälsa och miljö utvecklats i . För flertalet farliga övriga ämnen saknas dock uppgifter dels om halter i människa och miljö, dels om hur halterna förändrats . Regeringens handlingsplan för en giftfri vardag har inneburit att Kemikalieinspektionen har kunnat satsa mer på ett flertal områden. De största resurserna har satsats på att föreslå klassificering och reglering av farliga ämnen inom EU:s kemikalielagstiftning, företagens eget arbete med att byta ut farliga ämnen, tillsyn av farliga ämnen i varor och ökad kunskap om hälsorisker. Kemikalieinspektionen har till Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) lämnat in två ämnesutvärderingar, förslag på harmoniserad klassificering för fyra ämnen, fyra förslag på ämnen till kandidatförteckningen samt förslag på två begränsningar av ämnen. Kemikalieinspektionen har även inlett arbetet med en begränsningsdossier för vissa kadmiumföreningar i konstnärsfärger. Regeringens satsning på handlingsplanen för en giftfri vardag har, utöver det som annars skulle ha genomförts, gjort det möjligt för Kemikalieinspektionen att kraftigt öka antalet förslag på reglering av hälso- och miljöfarliga ämnen. Utan regeringens satsning på handlingsplanen hade endast enstaka förslag kunnat lämnas. har ökat sin aktivitet och tillhör nu de mest aktiva medlems- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 länderna i EU när det gäller att lämna förslag på åtgärder mot enskilda hälso- och miljöfarliga ämnen. Kemikalieinspektionen har också prioriterat frågor om företags eget arbete med att byta ut farliga ämnen. De branscher som är involverade i arbetet är leksaks-, kosmetika- och textilbranscherna. Branscherna deltar i dialoger och har kommit överens om uppföljningsbara mål avseende information och utbildningsinsatser samt substitution. Även tillsynsfrågorna har stått i fokus. Handlingsplanen för en giftfri vardag har, utöver det som annars skulle ha genomförts, gjort det möjligt för Kemikalieinspektionen att ha ett omfattande tillsynssamarbete med och . Detta arbete har varit inriktat på leksaker, inklusive gemensamma informationsinsatser till företagen, på att kraftigt öka antalet inspektioner på plats hos företagen, kraftigt öka antalet kemiska analyser för att kontrollera att företagen följer regler om farliga ämnen i varor och på att införa ett mer strukturerat och förebyggande arbetssätt genom att fokusera på en hel bransch eller produktgrupp på den svenska marknaden, till exempel golv eller leksaker. Mer resurser har således kunnat läggas på operativ tillsyn och tillsynsvägledning samt på kemiska analyser för kontroll av hur företagen följer regler om farliga ämnen i varor. Kemikalieinspektionen har i tillsynen upptäckt ett flertal överträdelser som lett till åtalsanmälningar. Andelen åtalsanmälningar har varit störst för leksaker (16 av 238 analyserade varor) och enklare hemelektronik (15 av 107). Överträdelserna har främst gällt att gränsvärden för bly, ftalater och bromerade flamskyddsmedel har överskridits. Kemikalieinspektionen har inom ramen för handlingsplanen genomfört en rad aktiviteter med syftet att stärka myndighetens vetenskapliga underlag för att bättre kunna påverka utvecklingen av EU:s rättsakter. Underlag rörande hormonstörande ämnen och nanomaterial ha tagits fram. Vidare har Kemikalieinspektionen kartlagt hur barns säkerhet hanteras i de EU-rättsakter som berör risker med kemikalier. Kemikalieinspektionen har även kartlagt befintliga internationella aktiviteter som syftar till att skydda barn från att utsättas för farliga kemikalier. EU ska besluta om kriterier för hormonstörande ämnen senast . Dessa kriterier ska införlivas i växtskyddsmedelsförordningen och biocidförordningen, men även i andra relevanta EU- regelverk. Kemikalieinspektionen har aktivt deltagit i olika planerings- och arbetsgrupper bland annat för att påverka vilka vetenskapliga aspekter kommissionen bör ta hänsyn till vid utformningen av kriterierna. Arbetet inom EU utvecklas positivt. En ny biocidförordning (och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter) har antagits och ska börja tillämpas . Viktiga nyheter i förordningen är bland annat regler för att minska riskerna från biocidbehandlade varor. Kandidatförteckningen i Reach har uppdaterats med 67 nya ämnen och innehöll särskilt farliga ämnen. Fem av de nya ämnena har en bedömningsgrund som skiljer från övriga SVHC-ämnen genom att de bedöms som särskilt farliga på grund av att de är hormonstörande respektive huvudsakligen kraftigt allergiframkallande vid inandning. fanns i den europeiska kemikaliemyndighetens Echas databas 7 884 ämnen registrerade. , när tidsfristen löper ut för förhandsregistrerade ämnen i lägre förväntas data enligt informationskraven finnas för i storleksordningen 30 000–40 000 ämnen. Med hjälp av dessa data kommer de behöriga myndigheterna att kunna utvärdera riskerna med en helt annan systematik och kraft . Regeringen har remitterat ett förslag till förordning om bekämpningsmedel i syfte att genomföra bestämmelserna i och rådets direktiv /128/EG av om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel. Förslaget till förordning innebär bland annat ett ökat skydd mot förorening av vattentäkter. Regeringen har antagit en nationell handlingsplan för hållbar användning av växtskyddsmedel. Regeringen har infört ett nationellt förbud mot att använda det hormonstörande ämnet bisfenol A (BPA) i lack och ytskikt i förpackningar för livsmedel som är särskilt avsedda för barn . Regeringen har även uppmärksammat farliga ämnen i textilier och har uppmanat kommissionen att vidta riskreducerande åtgärder på EU-nivå. I syfte att säkerställa att den snabba utvecklingen och ökningen av användningen av nanomaterial sker med hänsyn till potentiella hälso- och miljörisker tillsatte regeringen en särskild utredare med uppdraget att föreslå en nationell handlingsplan för säker användning och hantering av nanomaterial, dir 2012:89. Utredningen ska redovisas . överlämnade Europeiska kommissionen till rådet och meddelandet om den andra översynen av lagstiftningen om nanomaterial COM (2012)572. Små men viktiga steg togs i samband med den globala kemikaliestrategins tredje högnivåmöte (ICCM3) . Beslut fattades bland annat inom området information om kemikalier i varor, en hälsostrategi antogs och hormonstörande ämnen togs upp som en framkantsfråga. Framgångar globalt får allt större betydelse för möjligheten att uppnå nationella målsättningarna. genomfördes partsmöten för såväl Stockholm-, Rotterdamsom . Det var första gången dessa konventioner höll gemensamma partsmöten med syftet att ytterligare skapa synergier mellan konventionerna. Ett antal nya ämnen blev reglerade på global nivå. Inom kom parterna överens om att reglera det bromerade flamskyddsmedlet HBCDD. Parterna till Rotterdamkonventionen enades om att ta upp ett antal skadliga kemikalier på konventionens lista för notiferingar och godkännande i samband med export och import men lyckades däremot inte enas om att uppta krysotil, asbest och det akut giftiga bekämpningsmedlet parakvat. antogs en ny överenskommelse på global nivå om kvicksilver. reglerar användningen av kvicksilver i både produkter och i industriella processer, genom begränsningar och förbud som i de flesta fall kommer att gälla . Konventionen omfattar även åtgärder för att minska utsläppen från kolkraftverk. Även utsläpp från småskalig guldutvinning, en stor källa till kvicksilverföroreningar i fattigare delar av världen, omfattas. Konventionen begränsar också tillgång och handel med kvicksilver inklusive ett förbud mot primär gruvbrytning. drev i förhandlingarna frågan om ett förbud mot dentalt amalgam men lyckades inte få stöd för detta. Däremot omfattas amalgam av konven- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 tionen genom krav på parterna att fasa ned användningen så mycket som möjligt, genom olika åtgärder. Arbetet med sanering och efterbehandling av förorenade områden går framåt. Inventeringsarbetet är färdigt, vilket innebär att arbetet i större utsträckning kan inriktas på åtgärder. Resultatet av länsstyrelsernas inventering av de ca 80 000 potentiellt förorenade områdena är att 966 områden tillhör den högsta riskklassen. Nästan 6 147 tillhör riskklass 2. Inventeringsarbetet utgör grunden för prioritering av på vilka områden vidare utredningar och eventuella saneringsåtgärder ska genomföras. Information om förorenade områden är också en stor tillgång i många andra sammanhang, exempelvis vid planering av mark och vatten samt vid fastighetsöverlåtelser. Det pågår efterbehandling med statliga bidrag på 33 områden. Till utgången av 2012 hade totalt 101 områden efterbehandlats. sanerade ansvarig verksamhetsutövare och markägare ytterligare omkring 276 områden via länsstyrelsernas och kommunernas tillsyn. är därmed 2 543 områden med stora risker efterbehandlade med statlig finansiering eller med finansiering av den juridiskt ansvariga. Ett exempel på genomförda åtgärder är f.d. Glasbruk vid . Saneringsområdet ska kunna användas som naturområde, industrimark och trafikområde. Strandlinjen har säkrats mot skred, jordmassor med arsenik och bly har schaktats bort, men det mesta av den förorenade jorden ligger kvar eftersom den, enligt bedömning, inte riskerar att läcka farliga ämnen ut i älven. Genom ytterligare ett skydd med ett geotextilfilter förhindras att partiklar sköljs ut i älven av regn eller eventuella översvämningar. Total kostnad för utredningar och åtgärder är , varav bidrag från 12,5 miljoner. geologiska undersökning har åtagit sig att vara huvudman för efterbehandlingsprojekt där kommunen själv inte har möjlighet att vara huvudman. hade SGU tagit på sig ansvar för 24 sådana projekt. SGU ansvarar även för saneringsprojekt där staten varit verksamhetsutövare (utgiftsområde 24). 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 Regeringen bedömer att det inte är möjligt att nå miljökvalitetsmålet till 2020 med beslutade eller planerade styrmedel. Regeringen bedömer dock att förutsättningarna har förbättrats genom skärpt lagstiftning inom EU och internationellt. Lagstiftningen behöver dock fortsätta att utvecklas, såväl på nationell nivå som på EU- nivå och internationell nivå. Det handlar exempelvis om regler som hanterar sammanlagd och samverkande exponering från kemiska ämnen, s.k. kombinationseffekter. I arbetet med att utveckla kemikaliepolitiken och lagstiftningen behöver särskilt barns utsatthet tas om hand. Kunskapen om miljö- och hälsoegenskaper ökar successivt men förblir bristfällig för ämnen som tillverkas och importeras i mindre volymer. Bristen på kunskap gäller även hur ämnena används i olika varor samt den exponering människor och miljö utsätts för. Kunskapen om den sammanlagda exponeringen för och sammantagna effekter av kemiska ämnen är mycket begränsad. Det är också ofta svårt att påvisa samband mellan exponering för eller förekomst av enskilda ämnen i miljön och vissa typer av miljöskador eller sjukdomstillstånd. Det beror till exempel på att effekterna kan vara förskjutna och rum samt att känsligheten varierar mellan individer, inom och mellan befolkningsgrupper samt mellan ekosystem. Det finns tydliga bevis på att exponering för klassiska miljögifter som DDT, PCB och kvicksilver påverkat djurlivet. kommer också fler och fler studier som visar att exponering för vissa av dagens kemikalier har betydelse för risken att utveckla olika folksjukdomar. Barn och unga är särskilt sårbara. Substitution till mindre farliga ämnen behöver öka och bli en naturlig del i företagens utvecklingsarbete och kunskapen hos många företag behöver bli bättre. Vi har heller inte tillräcklig kunskap om innehållet av farliga ämnen i de tusentals varor som sätts på marknaden. Tillsynen är här viktig. Det är även viktigt med ett systemtänkande, exempelvis att materialåtervinning inte ska innebära att särskilt farliga ämnen återinförs i materialkretsloppen. Genom att inköpare och upphandlare ställer kemikaliekrav finns stor potential för att produkter och varor med mindre miljö- och hälsoskadliga egenskaper vinner marknadsandelar. Användning av särskilt farliga ämnen kan förväntas minska framöver. Det kan ske tack vare t.ex. kandidatförteckningen, tillståndssystemet och reglerna om begränsningar i Reach, tröskelkriterier i växtskyddsmedelsförordningen och biocidförordningen samt genomförandet av internationella konventioner för långlivade organiska föroreningar (POP) och kvicksilver. Det är viktigt att användningen kan upphöra eller starkt begränsas. De viktigaste åtgärderna är att driva på inom EU för att utveckla kraven i Reach m.fl. rättsakter beträffande kunskapsuppbyggnad om nanomaterial, hormonstörande ämnen samt exponering från flera ämnen, så kallade kombinations- eller cocktaileffekter. Förutom lagstiftning på europeisk och internationell nivå är även offentlig upphandling och frivilliga initiativ från näringslivet betydelsefulla. Den globala målsättningen om att till 2020 minska påverkan av farliga kemiska ämnen fortsätter att vara en utmaning. Den globala målsättningens utmaningar speglar i mångt och mycket de som finns för miljökvalitetsmålet Giftfri miljö men på det globala planet. antogs en ny överenskommelse på global nivå om kvicksilver. Trots att inget förbud förts in mot användningen av dentalt amalgam kommer användningen och exponeringen att minska till följd av konventionen. Möjligheter finns i kvicksilverkonventionen att förbjuda kvicksilveranvändning i ytterligare produkter och processer , vilket öppnar för att även kunna förbjuda amalgam. Framgångarna med en ny konvention och nya ämnen listade i existerande konventioner visar på att existerande globala styrmedel fungerar och är dynamiska. Regeringen anser att global såväl som regional samverkan är en nödvändighet för att lösa problem som till sin natur är gemensamma och gränsöverskridande och där åtgärder utanför gränser krävs för en giftfri miljö. Sedan propositionen 2008/09:217 försäkringar och avhjälpande av förorenade områden m.m. antogs 2010 är den samlade kompetensen och organisationen inom området nu i huvudsak på plats. Detta ger förutsättningar för att kunna omsätta tilldelade anslag i konkreta åtgärder så att målet kan nås så snabbt som möjligt. fördela tillgängliga medel inom anslaget till de mest prioriterade objekten och att ha en flexibilitet för att möta förändringar i pågående efterbehandlingsprojekt. I den fördjupade utvärderingen av miljömålen 2012 bedöms att den organisation och de styrmedel som behövs för att nå preciseringen finns på plats, men att takten i arbetet är för låg. För att öka takten är tre faktorer särskilt viktiga, finansieringen där den ansvarige står för kostnaden, det statliga anslaget samt teknikutveckling inom området. Miljökvalitetsmålet är att ozonskiktet ska utvecklas så att det långsiktigt ger skydd mot skadlig UV-strålning. Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen Regeringen har beslutat om preciseringar till miljökvalitetsmålet som rör uttunningen av ozonskiktet och halterna av ozonnedbrytande ämnen. ansvarar för att samordna uppföljning och utvärdering av miljökvalitetsmålet. Till grund för uppföljningen av miljökvalitetsmålet finns indikatorer. Dessa finns i sin helhet redovisade på Miljömålsportalen (). Indikatorerna är inte uppdaterade för att spegla de nya preciseringarna. Ett utvecklingsarbete pågår inom myndigheterna med att utveckla dem. Mot denna bakgrund redovisas detta år ett diagram. Utvecklingen i miljön är positiv. En stor andel av de ozonnedbrytande ämnena är avvecklade. Globalt är ozonskiktet tunnare jämfört med referensvärdet (dvs. Såväl utsläpp som halter av ozonnedbrytande ämnen minskar både nationellt och globalt sett för de flesta ozonnedbrytande ämnen. Globalt sett ökar dock utsläpp och halter avseende HCFC (klorfluorkolväten). Utsläppen av HCFC kommer främst från kvarvarande mängder i 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 20 produkter samt fortsatt produktion i utvecklingsländerna. Bedömningar som gjorts tidigare om att utsläpp och halter av N2O (lustgas) ökar globalt gör sig fortfarande gällande men det finns osäkerheter i bedömningarna om hur mycket det ökar. När det gäller lustgas kommer utsläppen främst från markanvändning. N2O regleras under Kyotoprotokollet och bedöms vara det ämne som har störst negativ effekt på ozonskiktet. Trots att den globala trenden visar på en fortsatt ökning så har de svenska utsläppen minskat med . Att utsläppen av lustgas minskar kan förklaras med minskat antal djur inom jordbruket och därmed minskad mängd stallgödsel, övergång till flytgödselhantering och förbättrat utnyttjande av kvävet i mineralgödsel. Beräkningarna av utsläppen är behäftade med stora osäkerheter både då det gäller deras storlek och när utsläppen förekommer. Även inom industrisektorn har utsläppen minskat och beror främst på ombyggnad av två anläggningar som producerar salpetersyra. Möjligheter finns att begränsa lustgasutsläppen.