prop · H10330 · 2013-10-15 00:00:00 — För en beräkning enligt föregående stycke ska institutet, om metoden med interna modeller inte ger en förväntad expone ringsprofil, vidta följande båda åtgärder: a)Förutsätta en . b)Ange EE till samma värde som exponeringsvärdet enligt be räkningen med de metoder som anges i avdelning II kapitel 6 avsnitt 3, 4 eller 5 eller metoden för interna modeller för en löptid som är lika med det största av följande båda värden: i)Hälften av den längsta löptiden i nettningsmängden. ii)Den teoretiska viktade genomsnittliga löptiden för samt liga transaktioner inom nettningsmängden. 5.Ett institut ska fastställa kapitalbaskravet för kreditvärdig hetsjusteringsrisk i enlighet med artiklarna 364.1, 365 och 367 som summan av de icke stressjusterade och de stressjusterade Value-at-Risk-värdena, vilka ska beräknas enligt följande: a)För det icke stressjusterade Value-at-Risk-värdet ska aktuella parameterkalibreringar för förväntad exponering enligt arti kel 292.2 första stycket användas. b)För det stressjusterade Value-at-Risk-värdet ska framtida EE- profiler för motparten med användning av en stressjusterad kalibrering i enlighet med artikel 292.2 andra stycket använ das. Stressperioden för kreditspreadparametrarna ska vara den allvarligaste ettåriga period av stress som ingår i den treåriga stressperiod som används för exponeringsparamet rarna. c)Multiplikatorfaktorn tre, som ligger till grund för beräk ningen av kapitalbaskravet baserat på ett Value-at-Risk-värde och för ett stressjusterat Value-at-Risk-värde i enlighet med artikel 364.1, ska användas för dessa beräkningar. ska för att säkerställa konsekvens övervaka alla former av tillsyn som används för att tillämpa en multiplikationsfaktor högre än tre för indata från Value-at-Risk-värden och stressjus terade Value-at-Risk-värden för kreditvärdighetsjusteringskra vet. Behöriga myndigheter som tillämpar en multiplikator högre än tre ska överlämna en skriftlig motivering till . d)Beräkningen ska utföras minst en gång och det EE som används ska beräknas med samma frekvens. Om en frekvens lägre än används för den beräkning som avses i artikel 364.1 a ii och 364.1 b ii, ska instituten ta genomsnittet . För exponeringar mot en motpart för vilken institutets godkända interna modell för den specifika risken för skuld instrument inte ger någon lämplig skattning av spreaden med hänsyn till motpartens kreditvärdering, bransch och region ska institutet använda den metod som avses i artikel 384 för att beräkna kapitalbaskravet för kreditvärdighetsjusteringsrisk. Europeiska unionens officiella tidning L 176/227 7.EBA ska utarbeta förslag till reglerande tekniska standarder i syfte att närmare specificera följande: a)Hur en skattning av spreaden ska fastställas genom institutens godkända interna modell för den specifika risken med skuldinstrument i syfte att identifiera si och LGDMKT i punkt 1. b)Antalet och storleken på de portföljer som uppfyller det krav på ett begränsat antal mindre portföljer som anges i punkt 4. ska lägga fram dessa förslag till reglerande tekniska standarder till kommissionen . Till kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska standarder för tillsyn som avses i första stycket i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010. Ett institut som inte beräknar sitt kapitalbaskrav för kreditvärdighetsjusteringsrisk för sina motparter i enlighet med artikel 383 ska beräkna ett portföljkapitalbaskrav för kreditvärdighetsjusteringsrisk för varje motpart enligt följande formel, med hänsyn till risksäkringar för kreditvärdighetsjusteringsrisk som är godtagbara enligt artikel 386. 0:5 · wi · wind · Mind · Bind 0:75 · w2 · = den ettåriga riskhorisonten (i enheter ); h = 1; den viktning som ska tillämpas på motparten "i". Motparten "i" ska kopplas till en av de sex viktningarna wi på grundval av en extern kredit värdering av ett av ett utsett externt kreditvärderingsinstitut enligt tabell 1. För en motpart för vilken en kreditvärdering av ett utsett externt kreditvärderingsinstitut inte är tillgänglig ska a) ett institut som använder modellen i avdelning II kapitel 3 koppla motpartens interna kreditvärdering till en extern kreditvärdering, b) ett institut som använder modellen i avdelning II kapitel 2 tilldela wi=1,to denna Om ett institut emellertid använder artikel 128 för att riskvikta motpartsrisk exponeringen mot denna motpart, ska den tilldelas wi=3,. = Det sammanlagda värdet för kreditriskexponeringen för motparten "i" (summerat över dess nettningsmängder), i tillämpliga fall inbegripet effekten av säkerheter i enlighet med de metoder som anges i avdelning II kapitel 6 avsnitt 3–6 för beräkning av kapitalbaskrav för motpartsrisk för motparten i fråga. Ett institut som använder en av de metoder som anges i avdelning II kapitel 6 avsnitt 3 och 4 får som EADitotal använda det fullständigt justerade exponeringsvärdet i enlighet med artikel 223.5. För ett institut som inte använder den metod som anges i avdelning II kapitel 6 avsnitt 6 ska exponeringen diskonteras med följande faktor: 1 – e–0:05 · Mi Det teoretiska värdet på förvärvade risksäkringar av kreditswappar som refererar till ett enda namn (summerade om det finns mer än en position) och som hänvisar till motparten "i" och används för att risksäkra kreditvärdighetsjusteringsrisk. Detta teoretiska belopp ska diskonteras med följande faktor: 1 – e–0:05 · Mihedge Hela det teoretiska beloppet för en eller flera indexerade kreditswappar i förvärvat skydd som används för att risksäkra kreditvärdighetsjusteringsrisk. L 176/228 Europeiska unionens officiella tidning Detta teoretiska belopp ska diskonteras med föl jande faktor: 1 – e–0:05 · Mind =Den viktning som ska tillämpas på indexerade risksäkringar. Institutet ska fastställa genom att beräkna ett vägt genomsnitt av wi som är tillämpligt på de enskilda beståndsdelarna i indexet. =Den effektiva löptiden för transaktionerna med motparten i. För ett institut som använder den metod som anges i avdelning II kapitel 6 avsnitt 6 ska Mi beräknats i enlighet med artikel . detta ändamål ska Mi dock inte begränsas till utan till den längsta avtalsenliga resterande löptiden i nettningsmängden. För ett institut som inte använder den metod som anges i avdelning II kapitel 6 avsnitt 6 ska Mi vara lika med den genomsnittliga teoretiska vik tade löptiden i enlighet med artikel 162.2 b. detta ändamål ska Mi dock inte begränsas till utan till den längsta avtalsenliga resterande löptiden i nettningsmängden. =Löptiden för risksäkringsinstrumentet med teore tiskt Bi (kvantiteterna Mihedge Bi ska läggas sam man om dessa är flera positioner). Alternativ till användningen av kreditvärdighetsjustering för beräkning av kapitalbaskrav Som ett alternativ till artikel 384 får institut som använder ursprungligt åtagandemetoden i enlighet med artikel 275 med förbehåll för att den behöriga myndigheten har gett sitt medgi vande för de instrument som avses i artikel 382 tillämpa en multiplikationsfaktor på 10 på det resulterande riskvägda expo neringsbeloppet för motpartsrisk avseende dessa exponeringar, i stället för att beräkna kapitalbaskrav för kreditvärdighetsjuste ringsrisk. Risksäkringar ska endast vara godtagbara risksäkringar vid beräkningen av kapitalbaskrav för kreditvärdighetsjusteringsrisk enligt artiklarna 383 och 384 om de används för att reducera kreditvärdighetsjusteringsrisken och förvaltas som sådana samt är något av följande: a)Kreditswappar som refererar till ett enda namn eller andra likvärdiga risksäkringsinstrument som refererar direkt till motparten. b)Indexerade kreditswappar, förutsatt att basen mellan en en skild motparts spread och spreaden för risksäkringar genom indexerade kreditswappar avspeglas, på ett för den behöriga myndigheten tillfredsställande sätt, i Value-at-Risk-värdet. Kravet i led b om att basen mellan en enskild motparts spread och spreadarna för risksäkringarna genom indexerade kredits wappar ska avspeglas i Value-at-Risk-värdet ska också tillämpas om en skattning av motpartens spread används. = Löptiden för den indexerade risksäkringen. Om det finns mer än en indexerad risksäkrings position, ska Mind vara den teoretiska viktade löp Om en motpart ingår i ett index på vilket en kreditswapp som används för att risksäkra motpartsrisk baseras, får institutet dra av det teoretiska belopp som kan hänföras till motparten i enlighet med dess referensenhetsviktning från det teoretiska be loppet för den indexerade kreditswappen och behandla det som en risksäkring som refererar till ett enda namn (Bi) för den enskilda motparten, där löptiden baseras för index et. För samtliga motparter för vilka ett institut tillämpar en skatt ning ska institutet tillämpa rimliga bastidsserier från en repre sentativ grupp av liknande namn för vilka en spread finns till gänglig. Om basen mellan en enskild motparts spread och spreadarna för risksäkringar genom indexerade kreditswappar inte avspeglas till den behöriga myndighetens belåtenhet ska ett institut endast avspegla av det teoretiska beloppet i indexerade risksäk ringar i Value-at-Risk-värdet. Översäkring av exponeringar med kreditswappar som refererar till ett enda namn enligt den metod som anges i artikel 383 är inte tillåten. 2.Ett institut ska inte avspegla andra typer av risksäkringar för motparter vid beräkningen av kapitalbaskrav för kreditvär dighetsjusteringsrisk. Framför allt är kreditswappar som delas upp i trancher eller kreditswappar som förfaller på det n:te fallissemanget och kreditlänkade obligationer inte godtagbara risksäkringar vid beräkningen av kapitalbaskrav för kreditvärdig hetsjusteringsrisk. 3.Godtagbara risksäkringar som tas med i beräkningen av kapitalbaskrav för kreditvärdighetsjusteringsrisk ska inte tas med iberäkningen av kapitalbaskrav för specifik risk i enlighet med avdelning IV eller behandlas som annan kreditriskreducering än för motpartsrisken i samma transaktionsportfölj. Europeiska unionens officiella tidning L 176/229 c)Exponeringar till följd av sådana transaktioner, överenskom melser och avtal som avses i artikel 299 och i artiklarna 378–380 med ifrågavarande kund, med exponeringarna be räknade på det sätt som fastställs i de artiklarna för beräk ning av exponeringsbelopp. Instituten ska övervaka och kontrollera sina stora exponeringar i enlighet med denna del. Denna del ska inte tillämpas på värdepappersföretag som upp fyller kriterierna i artikel 95.1 eller artikel 96.1. Denna del ska inte tillämpas på en konsoliderad grupp om den gruppen endast omfattar värdepappersföretag enligt artikel 95.1 eller 96.1 och närstående företag, förutsatt att denna grupp inte omfattar kreditinstitut. Med exponeringar avses i denna del varje tillgångspost eller post utanför balansräkningen som avses i del tre avdelning II kapitel 2 utan tillämpning av riskvikter eller grader av risk. Vid tillämpning av led b beräknas nettoexponeringen genom avdrag av de emissionsgarantipositioner som tecknats eller ga ranterats av tredje man genom uttryckligt avtal, minskat med de faktorer som anges i artikel 345. Såvitt avser led b ska instituten inrätta system för övervakning och kontroll av sina exponeringar på grund av emissionsgaran tier för tiden mellan tidpunkten för ursprungligt åtagande och nästa affärsdag i ljuset av arten av de risker som uppstår på ifrågavarande marknader. Vid tillämpningen av led c ska del tre avdelning II kapitel 3 undantas från hänvisningen i artikel 299. 4.De sammanlagda exponeringarna mot enskilda kunder el ler grupper av kunder med inbördes anknytning ska beräknas genom sammanläggning av exponeringarna i handelslagret och exponeringarna utanför handelslagret. 5.Exponeringarna mot grupper av kunder med inbördes anknytning ska beräknas genom sammanläggning av expone ringarna mot enskilda kunder inom en grupp. 6.Exponeringar omfattar inte följande poster: 1.Exponeringar som uppkommer till följd av poster som avses i bilaga II ska beräknas enligt någon av de metoder som anges i del tre avdelning II kapitel 6. 2.Ett institut som har tillstånd att använda metoden med interna modeller i enlighet med artikel 283 får använda denna metod för att beräkna exponeringsvärdet för repor, aktie- eller råvarulån, marginallån och transaktioner med långfristig avveck ling. 3.De institut som beräknar kapitalbaskraven för den verk samhet som hänför sig till handelslagret i enlighet med del tre avdelning IV kapitel 2 artikel 299 och del tre avdelning V samt itillämpliga fall med del tre avdelning IV kapitel 5 ska beräkna exponeringar mot enskilda kunder som uppkommer i handels lagret genom sammanläggning av följande poster: a)Det positiva överskottet av ett instituts långa positioner över dess korta positioner i alla de finansiella instrument som har utgivits av ifrågavarande kund, med nettopositionen i varje instrument beräknad enligt de metoder som fastställts i del tre avdelning IV kapitel 2. b)Nettoexponeringen i fall av emissionsgaranti vid emissioner av ränte- eller aktieinstrument. a)Vid valutatransaktioner: exponeringar som uppkommer i samband med normal avveckling av en transaktion efter betalning. b)Vid köp eller försäljning av värdepapper: exponeringar som uppkommer i samband med normal avveckling av en trans aktion efter den tidpunkt då antingen betalning har skett eller värdepapperen har levererats, bero ende på vilket som inträffar först. c)Vid tillhandahållande av tjänster som avser penningöver föring, inbegripet utförande av betalningstjänster, clearing och avveckling i alla valutor och korrespondentbanktjänster eller vid clearing-, avvecklings- och förvaringstjänster för fi nansiella instrument för kunders räkning: försenat motta gande av finansiering och andra exponeringar som uppkom mer genom kundaktiviteter och som inte varar än till följande bankdag. d)Vid tillhandahållande av tjänster som avser penningöver föring, inbegripet utförande av betalningstjänster, clearing och avveckling i alla valutor och korrespondentbanktjänster, intradagexponeringar gentemot de kreditinstitut som tillhan dahåller dessa tjänster. e)Exponeringar som har dragits av från kapitalbasen i enlighet med artiklarna 36, 56 och 66. L 176/230 Europeiska unionens officiella tidning 7.För att fastställa den sammanlagda exponeringen mot en kund eller en grupp av kunder med inbördes anknytning med avseende på kunder mot vilka institutet har exponeringar ge nom sådana transaktioner som avses i artikel 112 m och 112 o eller genom andra transaktioner, om det föreligger en expone ring mot underliggande tillgångar, ska institutet utvärdera dess underliggande exponeringar med beaktande av den ekonomiska substansen i transaktionens struktur och riskerna i samband med själva transaktionens struktur, i syfte att fastställa huruvida den utgör en ytterligare exponering. 8.EBA ska utarbeta förslag till tekniska standarder för tillsyn som specificerar a)de villkor och metoder som ska användas för att bestämma den sammanlagda exponeringen mot en kund eller en grupp av kunder med inbördes anknytning med avseende på de typer av exponeringar som avses i punkt 7, b)de villkor enligt vilka transaktionens struktur enligt punkt 7 inte utgör en ytterligare exponering. ska lägga fram dessa förslag till tekniska standarder för tillsyn för kommissionen . Kommissionen delegeras befogenhet att anta de tekniska stan darder för tillsyn som avses i första stycket i enlighet med artiklarna 10–14 i förordning (EU) nr 1093/2010. Vid beräkning av exponeringarnas värde i enlighet med denna del ska begreppet institut omfatta privata och offentliga företag, inklusive deras filialer, som, om de vore etablerade i unionen, skulle motsvara definitionen av begreppet institut och som är auktoriserade i ett tredjeland och tillämpar tillsyns- och regle ringskrav som minst motsvarar de krav som tillämpas i unio nen. Definition av stor exponering Ett instituts exponering gentemot en kund eller en grupp av kunder med inbördes anknytning ska anses som en stor expo nering när värdet uppgår till av institutets godtag bara kapital. Förmåga att identifiera och hantera stora exponeringar Institut ska ha sunda förvaltnings- och redovisningsmetoder samt lämpliga interna kontrollrutiner för att identifiera, hantera, övervaka, rapportera och registrera alla stora exponeringar och senare förändringar av dessa i enlighet med denna förordning. 1.Ett institut ska rapportera följande information om alla stora exponeringar till de behöriga myndigheterna, inklusive de stora exponeringar som är undantagna från tillämpningen av artikel 395.1. a)Identifiering av den kund eller den grupp av kunder med inbördes anknytning gentemot vilken institutet har en stor exponering. b)Exponeringsbeloppet innan man tar hänsyn till effekten av kreditriskreduceringen, i tillämpliga fall. c)Typen av kreditriskskydd, betalt eller obetalt, om sådant används. d)Exponeringsbeloppet sedan man tagit hänsyn till effekten av kreditriskreduceringen, som beräknats enligt artikel 395.1. Om ett institut omfattas av del tre avdelning II kapitel 3, ska dess 20 största exponeringar på gruppbasis, med undantag av dem som undantas från tillämpningen av artikel 395.1, redo visas för de behöriga myndigheterna. Ett institut ska, utöver den rapportering av information som avses i punkt 1, till de behöriga myndigheterna rapportera följande information, med avseende på sina tio största expone ringar på gruppbasis mot institut samt sina tio största expone ringar på gruppbasis mot oreglerade finansiella enheter, inklu sive stora exponeringar som är undantagna från tillämpningen av artikel 395.1: a)Identifiering av den kund eller den grupp av kunder med inbördes anknytning gentemot vilken institutet har en stor exponering. b)Exponeringsvärdet innan man tar hänsyn till effekten av kreditriskreduceringen, i tillämpliga fall. c)Typen av kreditriskskydd, betalt eller obetalt, om sådant används. d)Exponeringsvärdet efter att man tagit hänsyn till effekten av kreditriskreduceringen, som beräknats enligt artikel 395.1. e)Den förväntade avvecklingen av exponeringen, uttryckt som det belopp som förfaller inom månatliga förfalloperioder upp till , kvartalsvisa förfalloperioder upp till och därefter . 3.Rapporteringen ska göras minst . Europeiska unionens officiella tidning L 176/231 ska utarbeta förslag till tekniska standarder för ge nomförande i syfte att specificera följande: a)De enhetliga formaten för rapportering enligt punkt 3, vilka ska stå i proportion till arten och omfattningen av samt komplexiteten i institutets verksamhet. b)Intervall och datum för rapporteringen enligt punkt 3. c)It-lösningar för rapporteringen enligt punkt 3. ska överlämna sina förslag till tekniska standarder för ge nomförande till kommissionen . Kommissionen ges befogenhet att anta de tekniska standarder för genomförande som avses i första stycket i enlighet med artikel 15 i förordning (EU) nr 1093/2010. Gräns för stora exponeringar Ett institut får inte ådra sig en exponering, efter det att hänsyn tagits till effekten av kreditriskreducering i enlighet med artiklarna 399–403, gentemot en kund eller grupp av kunder med inbördes anknytning, vars värde överstiger av institu tets godtagbara kapital. Om kunden är ett institut eller om en grupp av kunder med inbördes anknytning inbegriper ett eller flera institut, ska detta värde inte överstiga det högsta beloppet av antingen av institutets godtagbara kapital eller , förutsatt att summan av exponeringsvärdena, efter det att hänsyn tagits till effekten av kreditriskreducering i enlighet med artiklarna 399–403, gentemot alla kunder med inbördes anknytning som inte utgör institut, inte överstiger av institutets godtagbara kapital. Om beloppet på överstiger av institu tets godtagbara kapital, ska värdet på exponeringen, efter det att hänsyn tagits till effekten av kreditriskreduceringen i enlighet med artiklarna 399–403, inte överstiga ett rimligt gränsvärde i förhållande till institutets godtagbara kapital. Detta gränsvärde ska fastställas av instituten och vara förenligt med de riktlinjer och processer som avses i artikel 81 i direktiv /36/EU för att bemöta och kontrollera koncentrationsrisker. Detta grän svärde får inte överstiga av institutets godtagbara kapital. Medlemsstaterna får fastställa ett lägre tröskelvärde än joner EUR och ska informera och kommissionen om detta. ska i enlighet med artikel 16 i förordning (EU) nr 1093/2010, med beaktande av effekten av kreditriskreduce ring i enlighet med artikel 399-403 och resultaten av utveck lingen av skuggbanksverksamhet och stora exponeringar på unionsnivå och internationell nivå, utarbeta riktlinjer för fastställande av lämpliga aggrege ringsgränser mot sådana exponeringar eller snävare individuella gränser för exponeringar mot skuggbankenheter som bedriver oreglerad bankverksamhet. Vid utarbetandet av dessa riktlinjer ska ta hänsyn till om införandet av ytterligare gränser skulle få en väsentligt negativ inverkan på riskprofilen hos institut som är etablerade i unio nen, tillhandahållandet av krediter till den reella ekonomin eller stabiliteten på finansmarknaderna och deras sätt att fungera. ska kommissionen bedöma lämpligheten och inverkan av införandet av gränser för expo neringar mot skuggbankenheter som bedriver oreglerad bank verksamhet, med beaktande av utvecklingen av skuggbanksverk samhet och stora exponeringar på unionsnivå och internationell nivå samt kreditriskreducering i enlighet med artikel 399-403. Kommissionen ska överlämna en rapport till och rådet, om lämpligt tillsammans med ett lagstiftningsförslag om gränser för exponering mot skuggbankenheter som bedriver oreglerad bankverksamhet. 3.Om inte annat följer av artikel 396, ska ett institut iaktta den i punkt 1 föreskrivna relevanta grän sen. 4.Tillgångar som utgörs av krav på och andra exponeringar mot erkända värdepappersföretag i tredjeland får behandlas på det sätt som föreskrivs i punkt 1. 5.De gränsvärden som fastställs i denna artikel får överskri das för exponeringar i institutets handelslager, om följande vill kor är uppfyllda: a)Exponeringar utanför handelslagret gentemot den kund eller grupp av kunder med inbördes anknytning det gäller över skrider inte den gräns som fastställs i punkt 1, vilken beräk nas med hänvisning till det godtagbara kapitalet, så att över skridandet till sin helhet härrör från handelslagret. b)Institutet uppfyller ett ytterligare kapitalbaskrav för den över skjutande delen i förhållande till den gräns som fastställs i punkt 1, vilket beräknas i enlighet med artiklarna 397 och 398. c)Om tio eller färre dagar har förflutit efter det att överskri dandet uppkom, ska de exponeringar som härrör från han delslagret för kunden eller gruppen av kunder med inbördes anknytning i fråga inte överstiga av institutets god tagbara kapital. L 176/232 Europeiska unionens officiella tidning d)Överskridande som har förelegat i över stiger inte sammanlagt av institutets godtagbara ka pital. I varje fall där gränsvärdet har överskridits ska storleken av överskridandet och namnet på berörd kund och, i tillämpliga fall, namnet på gruppen av kunder med inbördes anknytning, utan dröjsmål anmälas till de behöriga myndigheterna. I denna punkt avses med strukturåtgärder åtgärder som antas av en medlemsstat och genomförs av denna medlemsstats behöriga myndigheter före ikraftträdandet av en rättsakt som uttryckligen harmoniserar sådana åtgärder, vari det fastställs att kreditinstitut som är auktoriserade i medlemsstaten ska minska sina exponeringar mot olika rättsliga enheter beroende på deras verksamhet, oberoende av var dessa verksamheter är belägna, med syftet att skydda insättare och upprätthålla finan siell stabilitet.