prop · H1031d19 · 2013-09-18 00:00:00 — Det är därför i praktiken inte möjligt för ett statligt universitet eller högskola som omfattas av högskolelagen att dela upp de sökande till en utbildning i olika antagningar. Bestämmelserna om tillträde medför nackdelar för lärosätena när det gäller rekrytering av tredjelandsmedborgare, eftersom antagningen inte kan genomföras när söktrycket från denna kategori sökande är som störst. Besked om antagning från ett svenskt lärosäte lämnas efter det att en tredjelandsmedborgare redan har accepterat ett erbjudande om en utbildningsplats från ett annat land. Erfarenheterna visar också att de nuvarande bestämmelserna om tillträde sätter gränser för hur många studieavgiftsskyldiga studenter som ett lärosäte kan anta. ett lärosäte ligger nära eller över det s.k. takbeloppet, dvs. lärosätenas rätt till ersättning för studenter och deras prestationer upp till en viss nivå, kan lärosätet bli tvunget att begränsa antalet anslagsfinansierade studenter på grund av att ingen finansiering ges för ytterligare studenter inom denna kategori. Antalet studieavgiftsskyldiga som kan antas och utbildas är däremot inte beroende av anslagets storlek, eftersom det inte är fråga om en statlig finansiering. Bestämmelserna om urval innebär dock att inte heller fler studieavgiftsfinansierade studenter kan antas även om resurser, såsom lärare och lokaler, är tillgängliga för detta. För att möjliggöra för statliga universitet och högskolor att anta fler och högt meriterade tredjelandsmedborgare bör det enligt regeringens uppfattning införas en ordning som gör det möjligt med separat antagning av sökande som är studieavgiftsskyldiga för antagning enligt förordningen (2010:543) om anmälningsavgift och studieavgift vid universitet och högskolor. Detta bör gälla i fråga om utbildning på grundnivå och avancerad nivå. Mot bakgrund av att finansieringssystemet innebär att utbildning finansieras på olika sätt för studieavgiftsbefriade respektive studieavgiftsskyldiga studenter kommer de olika kategorierna av sökande inte att konkurrera om samma utbildningsplatser vid separata antagningar. Antagningarna kan hållas skilt från varandra och urval göras inom respektive antagning. En ordning med separata antagningar av studieavgiftsfinansierade studenter skapar också förutsättningar för en långsiktig planering för universitet och högskolor. Lärosätenas prognoser för intäkter från den studieavgiftsfinansierade verksamheten underlättas och det ger lärosätena bättre möjligheter att planera för utökning av verksamheten genom att t.ex. anställa ytterligare lärare. Vid en separat antagning kan det dock inte uteslutas att de sökandes meriter, såsom bl.a. och påpekar, kan komma att skilja sig åt mellan studieavgiftsskyldiga och anslagsfinansierade studenter. Regeringen anser liksom därför att ett system med separata antagningar för studieavgiftsskyldiga studenter ställer höga krav på noggrannhet och likabehandling i antagningsprocessen. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Verksamheten vid universitet och högskolor ska enligt 1 kap. 4 § högskolelagen avpassas så att en hög kvalitet nås i utbildningen och forskningen. De tillgängliga resurserna ska enligt nämnda paragraf utnyttjas effektivt för att hålla en hög kvalitet i verksamheten. Kvalitetsarbetet är också en gemensam angelägenhet för universitetens och högskolornas personal och studenter. Kravet på kvalitet måste alltid beaktas av lärosätena. Vidare ska, enligt vad som har redovisats ovan lärosätena enligt 4 kap. 1 §, så långt det kan ske med hänsyn till kvalitetskravet i fråga om utbildning och forskning som studenter ta emot de sökande som uppfyller behörighetskraven för studier. För att upprätthålla en god kvalitet och hög internationell konkurrenskraft ligger det i ett lärosätes eget intresse att väl meriterade sökande antas även vid en separat antagning av studieavgiftsskyldiga. Av kravet på kvalitet och effektivt resursutnyttjande följer också att en separat antagning inte får genomföras så att detta påverkar dimensioneringen av de anslagsfinansierade studenternas tillgång till högskoleutbildning negativt. Dessutom anser regeringen till skillnad från att möjligheten för statliga universitet och högskolor att besluta om separata antagningar inte står i strid med 4 kap. 1 §. Bestämmelsen tar sikte på lärosätenas uppgift att anta så många studenter som möjligt så länge kvalitetskravet kan upprätthållas och innebär inte att alla sökande måste antas vid en och samma antagning (prop. 1992/93:1, bet. 1992/93:UbU3, rskr. 1992/93:103). En grundförutsättning är att de sökande som antas vid en separat antagning uppfyller de behörighetskrav som regleras i bl.a. högskoleförordningen. Om inte alla behöriga sökande kan tas emot till en utbildning, ska enligt vad som har angetts ovan urval göras. Vid urval ska hänsyn tas till de sökandes meriter. Detta bör gälla även vid separat antagning av studieavgiftsskyldiga sökande. Urvalsgrunderna bör bestå av sakliga omständigheter som är av betydelse för utbildningen. Att omständigheterna ska vara sakliga är ett uttryck för att universiteten och högskolorna ska iaktta saklighet enligt vad som följer av 1 kap. 9 § regeringsformen. Lärosätena har en skyldighet att hålla en hög kvalitet i fråga om utbildning. Avgiftsskyldiga studenters resultat ingår på samma sätt som avgiftsbefriade studenters resultat i Universitets- 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Universitet och högskolor kan därför inte ställa lägre krav på avgiftsskyldiga studenter utan att riskera att gå miste om medel från det kvalitetsbaserade resurstilldelningssystemet eller att riskera att få examenstillstånd återkallat. Vidare har lärosätena ett intresse av att upprätthålla ett gott internationellt anseende för att kunna rekrytera högt meriterade studenter. Med beaktande av detta ser inte regeringen att det finns anledning att befara att meriterna hos de som antas som studieavgiftsskyldiga respektive anslagsfinansierade kommer att skilja sig åt nämnvärt. Regeringen avser att noga följa utvecklingen. När det gäller frågan om huruvida en ordning med separata antagningar är förenlig med diskrimineringslagstiftning som bl.a. har lyft fram gör regeringen inget annat ställningstagande än det som redovisats i remisspromemorian. En möjlighet för statliga universitet och högskolor att genomföra separata antagningar bedöms vare sig direkt eller indirekt diskriminera någon sökande till högskoleutbildning. Unionsmedborgare, liksom medborgare i stat inom EES och i likabehandlas med svenska medborgare. Ordningen bedöms inte heller kunna komma att missgynna någon grupp som skyddas av diskrimineringslagstiftningen, t.ex. personer med viss etnisk tillhörighet. Eftersom urvalsgrunderna bör bestå av sakliga omständigheter som är av betydelse för utbildningen, kan lärosätena inte använda kvotering eller t.ex. etnisk tillhörighet som urvalsgrunder. Under alla omständigheter är ordningen proportionerlig i förhållande till de syften med separat antagning som har redovisats ovan. En möjlighet till separata antagningar bedöms alltså vara förenlig med såväl diskrimineringslagen (2008:567) som åtaganden i förhållande till Europeiska unionen (EU). Ordningen bedöms inte heller stå i strid med åtaganden i förhållande till andra internationella organisationer. Utöver de bestämmelser om principerna om tillträde till högskoleutbildning som finns i högskolelagen har regeringen med stöd av sin restkompetens meddelat föreskrifter i förordning om urval. Frågor om tillträde till högskoleutbildning har dock underställts godkännande vid ett flertal tillfällen (se t.ex. prop. 2006/07:107, bet 2006/07:UbU17, rskr. 2006/07:202). Vidare har regeringen som framgår ovan tidigare redovisat till sin bedömning att det inte skulle genomföras några ändringar i fråga bestämmelser om urval av sökande som omfattas av studieavgiftsskyldighet. För att regeringen ska kunna meddela föreskrifter som möjliggör separat antagning av studieavgiftsskyldiga sökande krävs godkännande. Det föreslås därför att ett universitet eller en högskola som har staten som huvudman och som omfattas av högskolelagen ska få möjlighet att separat anta sökande som omfattas av studieavgiftsskyldighet till högskoleutbildning på grundnivå eller avancerad nivå. Regeringen anser det angeläget att ge statliga universitet och högskolor rätt att anordna separat antagning . Detta kan ske tidigast så att som Universitets- och högskolerådet har påpekat förutsättningar ges att anpassa antagningssystemet. Förslaget bedöms inte leda till några ekonomiska konsekvenser för myndigheternas anslagsfinansierade verksamhet. Lärosätena ska beräkna studieavgifterna så att full kostnadstäckning uppnås, vilket även gäller kostnaderna för separat antagning. Förslaget bedöms i allt väsentligt inte heller leda till några ökade kostnader för staten. Regeringens sammantagna bedömning är att förslaget ger universitet och högskolor möjlighet att ta in fler högt meriterade avgiftsfinansierade studenter utan att detta går ut över den övriga verksamheten. Frågan om tillträde till högskolan är en central fråga både för kvalitet i utbildningen och ur ett studentperspektiv. Regeringen avser därför att följa upp reformen. Regeringen har sedan införandet av studieavgifter gjort omfattande satsningar på stipendier. är sammanlagt anvisade för stipendier till avgiftsskyldiga studenter. Av dessa medel avser 100 miljoner stipendier inom utgiftsområde 7, Internationellt bistånd, anslaget 1:1 Biståndsverksamhet. Dessa medel bidrar till uppfyllandet av de svenska biståndspolitiska målen och fördelas till stipendieprogram för studenter som kommer från länder på s.k. DAC-lista och till stipendieprogram för studenter från 12 långsiktiga samarbets- länder inom biståndet. Stipendierna innebär bl.a. att studenter från låg- och medelinkomstländer har möjlighet att få högre utbildning och erfarenheter som utvecklar både studenten och hemlandet. Dessa stipendieprogram avser studier på avancerad nivå och administreras av . Av regeringens sammanlagda stipendiesatsning avser utgiftsområde 16 Utbildning och universitetsforskning, anslaget 4:1 Internationella program, för samtliga avgiftsskyldiga studenter utom de från tolv långsiktiga samarbetsländer. Regeringen avser att öppna dessa senare stipendier även för studenter från långsiktiga samarbetsländer inom biståndet. Regeringen bedömer att antalet stipendier ska ökas ytterligare och att fördelas till stipendier för studieavgiftsskyldiga studenter inom utgiftsområde 7. Medlen avses fördelas till studenter från de fattigaste länderna som bedriver utvecklingssamarbete med, i enlighet med de svenska biståndspolitiska målen. Regeringen beräknar att ytterligare bör avsättas för ändamålet . När personer får möjligheter att arbeta, studera, undervisa eller forska en period i ett annat land knyts sociala, politiska, ekonomiska och kulturella band av stor betydelse för integration med länder såväl inom som utanför gränser. Migration kan spela en viktig roll för utvecklingen i ursprungslandet, i destinationslandet samt för migranten och hans eller hennes familj. I kunskapsintensiva ekonomier som den svenska kommer utbildningens och forskningens kvalitet i kombination med vår arbetsmarknads attraktionskraft för högkvalificerade personer att få alltmer avgörande betydelse för sysselsättning och tillväxt. För att kunna attrahera och behålla internationell kompetens i landet är det av stor vikt att skapa konkurrenskraftiga förutsättningar för denna målgrupp. migration och utveckling har i sitt slutbetänkande, Cirkulär migration och utveckling – förslag och framåtblick (SOU 2011:28), föreslagit en rad åtgärder som kan bidra till att studenter och doktorander från tredjeland väljer att komma till för att studera och på så sätt bidra till 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 utvecklingen i såväl som ursprungslandet. Kommittén har bl.a. föreslagit att det bör införas en ny tillståndsform, uppehållstillstånd för utbildning på forskarnivå, för en person från tredjeland som har antagits till utbildning på forskarnivå. Möjligheten att få permanent uppehållstillstånd och möjligheten för familjemedlemmar att få uppehållstillstånd bör enligt kommitténs förslag motsvara vad som gäller för arbetskraftsinvandrare. Detta innebär att doktoranden efter avslutad utbildning skulle ha möjlighet att ansöka om och beviljas permanent uppehållstillstånd. Vidare har kommittén föreslagit att familjemedlemmar till den som har beviljats uppehållstillstånd för studier vid universitet eller högskola, och som har beviljats tidsbegränsat uppehållstillstånd, även ska kunna beviljas arbetstillstånd för den tid som studierna pågår. Kommittén har också föreslagit att det införs en möjlighet för studenter, vars studier ska pågå minst två terminer, att beviljas uppehållstillstånd för av efter avslutade studier. Slutbetänkandet med de förslag som framförs har remissbehandlats och bereds inom . Regeringen bedömer att det är angeläget att det finns goda förutsättningar för att attrahera och rekrytera internationella studenter, inklusive doktorander, till . Regeringen avser därför att återkomma i frågan. började de första eleverna i den reformerade gymnasieskolan. Program och inriktningar har gjorts om och upplägget av utbildningarna är mer styrt än tidigare, dvs. utrymmet för elevernas fria val är mindre. Innehållet i de högskoleförberedande programmen har förändrats för att ge en bättre förberedelse för högskolestudier. I samband med detta har kraven på grundläggande behörighet till högskoleutbildning skärpts och motsvarar nu kraven för examen från ett högskoleförberedande program. Den nya betygsskalan (A–F), som tillämpas första gången , kommer sannolikt att innebära att det blir färre elever som når det högsta betyget jämfört med tidigare. Sökande från den nya gymnasieskolan kommer att vara bättre förberedda för högskolestudier än sökande som har gått ut gymnasieskolan före 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 Dessa sökande bedöms ändå ha svårare att konkurrera om högskoleplatser med sina betyg om de söker till högskolan enligt nuvarande bestämmelser, eftersom de konkurrerar i samma grupp som sökande med äldre betyg. Regeringen har därför fattat beslut om ändringar i bestämmelserna om fördelning av platser på grundval av betyg som innebär att sökande som har gått den nya gymnasieskolan kommer att konkurrera i två grupper i betygsurvalet, i urvalsgruppen för sökande med betyg från gymnasieskolan och i en särskild gymnasieexamensgrupp. Den särskilda gymnasieexamensgruppen kommer att finnas från och med antagningen till till och med antagningen till . Högskoleprovets uppgift är att fungera som urvalsinstrument när det råder konkurrens om tillgängliga platser på en utbildning. Det kriterium efter vilket rangordning ska ske vid tillämpning av resultat på högskoleprovet som urvalsgrund är studiefärdighet, ofta uttryckt som förväntad studieframgång. Det har uppmärksammats att det vid antagningen till högskolan har varit möjligt att komma in på vissa utbildningar med väldigt låga provresultat (0,1). Mot bakgrund av att rangordningen ska ske utifrån studiefärdighet anser regeringen att det är rimligt att ha ett lägsta gränsvärde för ett giltigt provresultat. Var en sådan gräns ska ligga behöver dock utredas. Regeringen har därför gett Universitets- och högskolerådet i uppdrag att lämna förslag på ett lägsta gränsvärde för ett giltigt resultat vid antagning på grundval av resultat från högskoleprovet (U2013/3508/UH). Uppdraget ska redovisas . gav regeringen till känna att teckenspråk bör likställas med moderna språk i fråga om meritpoäng (bet. 2011/12:UbU17, rskr. 2011/12:192). En remisspromemoria med förslag i frågan har utarbetats inom () och har remissbehandlats. Frågan bereds i . Regeringen har framfört att en individs kunskaper och kompetens, inte individens kön, ska vara avgörande vid befordran. Detta gäller inom såväl universitet och högskolor som andra arbetsplatser. Befolkningens samlade resurser och potential måste utnyttjas effektivt för att skapa förutsättningar för internationellt konkurrenskraftig forskning och utbildning. Arbetet med att uppnå jämn könsfördelning är ett långsiktigt förändringsarbete och insatser krävs på flera nivåer inom lärosätena. För att ta tillvara tillgänglig kompetens är det därför viktigt att universitet och högskolor skapar sådana möjligheter för forskarkarriärer att kvinnor och män har lika möjligheter att meritera sig, både inom utbildning på forskarnivå och senare i forskarkarriären. Regeringen har under angett mål för könsfördelningen av nyrekryterade professorer på lärosätena. Rekryteringsmålen för innevarande period omfattar samtliga universitet och högskolor med statlig huvudman samt och och gäller . I en departementspromemoria föreslås en ny modell för rekryteringsmålen (U2012/2998/UH). Vidare föreslås att målen ska sättas efter dialog mellan lärosäten och regeringen men att målen ska innebära en höjning i ambitionen att nå en jämnare könsfördelning bland samtliga professorer jämfört med . Förslaget innebär också att varje lärosäte ska redovisa och analysera måluppfyllelsen . Promemorian har remitterats. Vid sidan av målet för könsfördelningen har regeringen i olika propositioner gjort bedömningen att den politiska styrningen ska minska och att universitet och högskolor ska ges ett ökat självbestämmande över sin verksamhet. Regeringen avser att återkomma i frågan. En direkt följd av att den politiska detaljstyrningen av universitet och högskolor minskar är att regeringens behov av att följa verksamheten ökar. gav regeringen i uppdrag att göra en förstudie i syfte att kartlägga tillgängligt underlag samt undersöka vilket underlag som saknas för att följa upp anslagen till lärosätena för forskning och forskarutbildning ur ett jämställdhetsperspektiv (U2011/6115/JÄM). I uppdraget ingick även att kartlägga och analysera vilka aspekter som i övrigt behöver beaktas för att följa upp anslagen ur ett jämställdhetsperspektiv. uppdraget och rapporten visar att det inte finns några underlag för uppföljning av anslagen. Av rapporten framgår bl.a. att det finns tekniska svårigheter för lärosätena att ta fram statistik över hur många kvinnor respektive män som finansieras av anslagen. I syfte att närmare bereda frågan avser regeringen att låta genomföra en kartläggning vid ett fåtal lärosäten av fördelningen av anslaget för forskning och forskarutbildningen mellan könen. Kartläggningen ska bygga på frivilligt deltagande. Ökad mångfald genom ombildning till högskolestiftelse påverkas starkt av de utmaningar och möjligheter som den globala utvecklingen skapar. och högskolor måste ges bästa möjliga förutsättningar för att bedriva sin verksamhet framgångsrikt. Universitet och högskolor arbetar i global konkurrens och måste göra så än mer . Som framgår av bl.a. flera utredningar är myndighetsformen i många fall inte tillräckligt flexibel för lärosätenas skiftande behov. Regeringen uttalade i budgetpropositionen att det finns skäl att pröva om fler statliga lärosäten bör och kan ges möjlighet att ombildas till stiftelsehögskolor. Mot den bakgrunden har det remitterats en departementspromemoria om att det i stiftelselagen ska föras in bestämmelser om en ny särskild stiftelseform benämnd högskolestiftelser (U2013/4153/UH). Enligt förslaget ska en högskolestiftelses ändamål vara att bedriva utbildning och forskning på en internationellt hög nivå. Stiftelseformen är en väl beprövad form för högskoleverksamhet i och möjliggör för lärosätena att på ett flexiblare sätt hantera omvärldsförändringar. I av allt starkare internationell konkurrens blir kunskap och kreativitet avgörande för samhällets utveckling. För att ska hävda sig i konkurrensen krävs starka universitet och högskolor som erbjuder utbildning och 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 forskning av hög internationell kvalitet. Genom ökad profilering och utvecklad samverkan kan lärosätena stärka sina utbildnings- och forskningsmiljöer. På så sätt blir de också mindre sårbara och resurserna kan utnyttjas mer effektivt. Regeringen vill understryka att förstklassig utbildning och forskning kan bedrivas vid såväl större som mindre lärosäten. Vidare bör utbildning enligt regeringens mening finnas på många platser i landet för att underlätta för fler att studera. Förändringar av organisationen bör bygga på lärosätenas egna bedömningar och på frivillighet. På framställan från lärosäten kan regeringen välja att stödja frivilliga samgåenden. Regeringen föreslår att avsätts och samma belopp beräknas för att samgåenden mellan lärosäten ska kunna stödjas. godkände i enlighet med budgetpropositionen att verksamheten vid på inordnas i . Bland annat med anledning av samgåendet har , som ansvarat för sjuksköterskeutbildning på , kommit in med en begäran om att anslagsmedel för sjuksköterskeutbildning på överförs till . avser att påbörja sjuksköterskeutbildning på . Se vidare avsnitt 10.2.3 och 10.2.15. En ny konstnärlig högskola Med anledning av propositionen Vårändringsbudget ska verksamheterna vid Dans- och cirkushögskolan, i och dramatiska högskola ingå i en ny högskola som inleder sin verksamhet . Det huvudsakliga syftet är att främja utvecklingen och kvaliteten i den konstnärliga forskningen, bl.a. genom att skapa en stark och långsiktigt livskraftig miljö i för konstnärlig forskning och konstnärlig forskarutbildning. Den konstnärliga forskningen har utvecklats kraftfullt det . De satsningar som regeringen har genomfört har bidragit till 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 16 att den svenska konstnärliga forskningen har uppmärksammats internationellt. I propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30) presenterades en satsning på konstnärlig forskning om totalt , varav 26 miljoner till det nya lärosätet i (se avsnitt 4.8.2 Forskning i näringsliv och samhället i denna proposition). Enligt regeringen skapar samgåendet förutsättningar för de olika konstarterna att komma närmare varandra och tillsammans med de ökade resurserna möjliggörs en nydanande verksamhet med internationell lyskraft. Regeringens mål för forskningspolitiken är att ska vara en framstående forskningsnation, där forskning och innovation bedrivs med hög kvalitet och bidrar till samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. I denna proposition presenterar regeringen förslag . Regeringen presenterade propositionen Forskning och innovation (prop. 2012/13:30, bet. 2012/13:UbU3, rskr. 2012/13:1 51) där bedömningar av forsknings- och innovationspolitikens inriktning beskrevs för perioden –2016. I enlighet med propositionen föreslår regeringen i denna proposition att de statliga anslagen för forskning och innovation ökas med . Tillsammans med de satsningar som presenterades proposition Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50, bet. 2008/09:UbU4, rskr. 2008/09:160) innebär detta nivåökningar på totalt 9 miljarder jämfört med . Tabell 4.3 Anslagsökningar 2014 *Under andra utgiftsområden. 4.8.1Högre kvalitet och effektivitet Svensk forskning håller en hög kvalitet, men det finns tecken på att forskningen i har tappat i konkurrenskraft i förhållande till flera jämförbara länder. Denna trend behöver vändas. Att investera i kunskap och forskning innebär att förbättra landets förutsättningar långsiktigt, vilket är att investera i landets framtid. För att nå bättre resultat i svensk forskning anser regeringen att det behövs insatser som höjer kvaliteten och öppnar för ett ökat risktagande i forskningen, som t.ex. satsningen på rekryteringsstöd för toppforskare, samt ger goda villkor för forskare. Ökade anslag till universitet och högskolor De statliga anslagen till universitet och högskolor för forskning och forskarutbildning utgör basen för den forskning som bedrivs vid lärosätena. Universitet och högskolor bär den nyfikenhetsstyrda grundforskningen, men också delar av den behovsmotiverade forskningen.