prop · H1031d26 · 2013-09-18 00:00:00 — Det gäller alla program med djurinriktning samt landskapsarkitektprogrammen. Populära utbildningar är också vissa yrkesprogram, som t.ex. jägmästare och trädgårdsingenjör med inriktning mot odling. De flesta av SLU:s utbildningar på grundnivå och avancerad nivå har en definitionsmässigt sned könsfördelning. De skogliga utbildningarna har flest män och de djurrelaterade har nästan bara kvinnor. Tabell 2.30 Antal sökande och antal antagna Källa: årsredovisning. Könsfördelningen bland de sökande har varit i stort sett oförändrad med en liten ökning av antalet manliga sökande. Antalet behöriga sökande till SLU:s program på avancerad nivå (masterprogram) har minskat drastiskt efter införandet av studieavgifter för s.k. tredjelandsstudenter. Tabell 2.31 Antal sökande, antal antagna och registrerade till program på avancerad nivå Källa: årsredovisning. Av de totalt 293 antagna till program på avancerad nivå var 56 tredjelandsstudenter, varav endast åtta antingen betalade avgift eller hade beviljats stipendium. Resterande 48 kunde inte slutligt antas eftersom de inte hade betalat studieavgift. avlades 105 examina inom utbildning på forskarnivå, där en licentiatexamen räknas som en halv examen. Den genomsnittliga nettostudietiden för doktorsexamen var 8,5 terminer, dvs en halv termin längre än normalstudietiden. Av forskarstudenterna är kvinnor och män. rekryteras från andra länder. Den jämnare könsfördelningen på forskarnivå förklaras av att där finns en större andel utländska studenter, av vilka en majoritet är män. av SLU:s forskarstudenter har doktorandanställning. Sammantaget har forskningen vid SLU ökat . har dock ökningen skett genom ökade statsanslag, medan externa bidrag och uppdrag minskat något. Den vetenskapliga publiceringen har ökat kontinuerligt . I enlighet med de rekommendationer som gavs av den utvärdering av SLU:s forskning som presenterades 2009 (Kvalitet och Nytta, KoN) har SLU fortsatt göra strategiska förstärkningar på utvalda forskningsområden. I de fyra tvärvetenskapliga framtidsplattformarna (s.k. Futureområden) arbetar forskare tillsammans för att underlätta samordning av forskning för globala utmaningar och nationella behov. Dessa framtidsplattformar behandlar frågor i linje med målen för regeringens vision bruka utan att förbruka. SLU:s samverkan med det omgivande samhället är omfattande. Samverkan sker med flera hundra olika intressenter, såväl andra lärosäten och skolor som företag och organisationer. finns 18 samverkanslektorer med samverkansuppgifter finansierade via statsanslag på halvtid och egenfinansierad forskning på halvtid. Av dessa är 8 kvinnor och 10 män. Ett av är fortlöpande miljöanalys, vilken bl.a. levererar beslutsunderlag för rapporteringar om miljötillståndet till EU. I den miljöövervakningsutredning som Statskontoret gjort på regeringens uppdrag framhölls SLU som en stark och viktig aktör i det nationella Ett skäl för detta var möjligheterna till synergier mellan forskning och miljöövervakning. för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) har ansvar för den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden inom miljöområdet, för de areella näringarna och för samhällsbyggande. En utförligare resultatredovisning av den forskning som finansieras av Formas görs under utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård. Formas har vid sidan av den årliga öppna utlysningen haft ett antal riktade satsningar för bl.a. ett forskningsprogram om den samiska ursprungsbefolkningen, samerelaterad verksamhet och hälsa, arbets- och livsvillkor. Dessutom har nya medel tillförts projekt inom ramen för TvärLivs, som är ett forskningsprogram inom livsmedelsområdet. Mot bakgrund av den strategi för ett biobaserat samhälle som Formas utvecklat, har en bred utlysning gjorts inom området. Målet är att utveckla ett samhälle som i hög grad baseras på utnyttjande av förnybara biologiska resurser. För att nå detta mål krävs bl.a. forskning och utveckling för att kunna optimera användningen av biomassa för olika ändamål. SLU är den i särklass största mottagaren av forskningsmedel från Formas och har erhållit , vilket är en minskning med . och har båda fått ökade bidrag från Formas och erhåller ca vardera. Andelen kvinnor som beviljats projektmedel var och andelen män var . Såväl Formas som SLU är engagerade i internationellt forskningssamarbete och arbetet med detta har fortsatt att utvecklas . För de gröna näringarnas kunskapsförsörjning har dessutom finansierats forskning av tillämpad karaktär av Stiftelsen . Utbildning och forskning inom Landsbygdsdepartementets ansvarsområde utgör, tillsammans med den fortlöpande miljöanalysen vid SLU, medel för att uppnå regeringens vision bruka utan att förbruka. Hög kompetens, nya forskningsrön och spridning av dessa är av högsta vikt för att visionen ska kunna uppnås. Regeringen bedömer att målen för utbildning och forskning inom Landsbygdsdepartementets P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 områden är uppfyllda. Ansökningssiffror för SLU pekar på ett tämligen intresse för utbildning inom de gröna näringarna. Flera utbildningar, angelägna för den nationella kompetensförsörjningen, har fortfarande få sökande. Den forskning som bedrivs är av stor betydelse för den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden för en hållbar samhällsutveckling och omställningen mot en hållbar biobaserad samhällsekonomi. Mot bakgrund av de nationella miljömålen och de ökande kraven som ställs från EU avseende miljötillståndet i landet har den fortlöpande miljöanalysen utvecklats på ett gynnsamt sätt. Regeringen ser positivt på att SLU har ökat det internationella samarbetet inom området och konstaterar att SLU strävar efter en större integration av fortlöpande miljöanalys i både utbildning och forskning, bl.a. genom särskilda karriärvägar i syfte att bibehålla och förnya kompetensen inom området. Det internationella samarbetet inom forskningen är viktigt och både SLU och Formas är aktiva och deltar på olika sätt både inom och utanför . Sammanfattande bedömning av måluppfyllelsen Ett av de övergripande målen för visionen bruka utan att förbruka är att de gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion. Gällande klimatarbetet gör regeringen bedömningen att de gröna näringarna bidrar till minskade utsläpp av växthusgaser och en mer hållbar produktion och konsumtion. I landsbygdsprogrammet ingår för perioden –2013 ett antal åtgärder för att minska jordbrukets utsläpp av växtnäringsämnen. De medel som öronmärktes för klimatåtgärder i landsbygdsprogrammet förväntas minska utsläppen av växthusgaser med koldioxid till 2013. Energiutvinningen från biomassa ökar och det beror till stor del på en ökad produktion och användning inom skogssektorn. Investeringsstödet för biogasproduktion inom landsbygdsprogrammet har bidragit till ett ökat intresse för att producera biogas på gårdsnivå. Landsbygdsprogrammet har en hög miljöambition med insatser som medverkar till att P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 nationella miljökvalitetsmål och internationella åtaganden med bäring på miljöarbetet inom jord- och skogsbruket kan uppfyllas. Resultatet visar att anslutningen till de flesta miljöersättningar fortsatt ligger på en nivå som gör att regeringen bedömer att måluppfyllelsen överlag är god inom axel 2. För att få ett bättre resultat av de medel som satsas på miljöersättningarna i axel 2 genomförs inom ramen för landsbygdsprogrammets axel 1 kurser och rådgivningsinsatser om jordbrukets miljöfrågor. Det är dock något oroande att trots den satsning som gjorts på att föra över medel från Pelare 1 till landsbygdsprogrammets ersättningar för skötsel av betesmarker så minskar anslutningen något även 2012. Skogen brukas med de jämställda skogspolitiska målen för produktion och miljö som grund. Regeringens satsning på Skogsriket – med värden för världen fyller en viktig funktion och bidrar till ökad användning av en förnybar och klimatvänlig råvara. Problem med viltskador och angrepp från insekter, svamp och andra skadegörare innebär tillsammans en allvarlig risk och medför en betydande ekonomisk förlust för skogsbruket. Fortsatt utveckling för att motverka problemen är nödvändig. God kunskapsuppbyggnad, informationsspridning och rådgivning är av stor vikt för att uppnå positiva resultat. Insatser inom dessa områden är därför viktiga. Utvecklingen för EU:s gemensamma fiskbestånd visar på viss positiv utveckling. Fortsatta åtgärder krävs dock och resultatet av reformeringen av den gemensamma fiskeripolitiken blir av avgörande betydelse för att uppnå ett långsiktigt hållbart fiske. Utbildning och forskning inom Landsbygdsdepartementets område är väsentligt för att möta globala utmaningar som t.ex. klimatfrågan, livsmedelsförsörjningen och smittsamma djursjukdomar samt det ökade behovet av en hållbar produktion av biomassa för energi och förnybara råvaror såväl globalt som nationellt. Regeringen bedömer att målen för utbildning och forskning inom Landsbygdsdepartementets områden är uppfyllda. Sammanfattningsvis bedömer regeringen att de redovisade insatserna har bidragit till ökad måluppfyllelse för De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion. 2.5.3De gröna näringarna utmärks av omtanke, ansvarstagande och hög etik För att mäta måluppfyllelsen redovisas bl.a. följande indikatorer inom de olika delområdena under målet: –Andelen slaktkycklingflockar med campylobacter. –Antalet utbrott av smittsamma djursjukdomar och antibiotikaresistens i djurhållning. –Antalet utbrott av salmonella. –Antalet djurskyddskontroller som länsstyrelserna har genomfört och hur stor andel av dessa som var gjorda utifrån en riskvärdering. Indikatorerna avseende djurhälsa med behandlingsstatistik påvisar resultatet av regeringens förebyggande åtgärder. Genomförda djurskyddskontroller och hur stor andel av dessa som har gjorts utifrån en riskvärdering är ett sätt att mäta måluppfyllelsen inom djurskyddsområdet. Livsmedelssäkerhet och konsumentinformation mäts genom indikatorerna inom området. har ett fortsatt gott djurhälsoläge. Såväl epizootiska sjukdomar som zoonoser visar på en nedåtgående trend. Andelen slaktkycklingflockar smittade med campylobacter var , vilket är en nedgång . Såväl smittbekämpning som tillgång till djurhälsopersonal fungerar bra i hela landet. Tabell 2.32 Slaktkycklingflockar med campylobacter 2011– 2012 med campylobacter (%) påvisades det nyupptäckta Schmallenbergviruset i . Detta virus beskrevs någonsin 2011 då det påvisades hos idisslare i bl.a. och Djur som smittas under tidig dräktighet kan föda döda eller missbildade lamm/kalvar. Viruset sprids främst via svidknott. genomfördes en nationell tankmjölksundersökning i , vilket visade att mjölkkor i stora delar av landet varit utsatta för smittan . Eftersom smittan är spridd i hela och de skandinaviska grannländerna är det troligt att den kommer att finnas kvar. Inga specifika bekämpningsåtgärder har eller kommer att sättas in. Enligt Europeiska smittskyddsmyndigheten (ECDC) är det mycket osannolikt att Schmallenbergvirus utgör någon hälsorisk för människor. Viruset verkar inte smitta från djur till djur, förutom från moderdjur till . Djur som genomgått infektion med Schmallenbergvirus får troligtvis livslång immunitet. Tabell 2.33 Antal fall/besättningar med epizootisk sjukdom 2008–2012 Källa: , årsredovisning 2012. Antalet nyinfektioner av salmonella hos livsmedelsproducerande djur har minskat. infekterades emellertid ett antal nötkreatursbesättningar efter det att salmonellasmittat foder levererats från en foderfabrik i . För att åstadkomma en mer kostnadseffektiv bekämpning av salmonella har utvecklingsarbete genomförts. Bland annat har berörda myndigheter tagit fram strategidokument för bl.a. hantering av salmonellautbrott. För att optimera myndighetssamverkan kring zoonoser finns som arbetar för ömsesidig förståelse och en gemensam bas för myndighetsutövande inom zoonosområdet. I rådet ingår representanter från såväl djursom humansidan. P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Tabell 2.34 Nyinfektion av salmonella i djurbesättningar och anläggningar 2008–2012 Gäss, ankor, struts Källa: , årsredovisning 2012. På uppdrag av genomförde SVA 2012 en studie över förekomsten av salmonella diarizonae, en specifik undertyp av salmonella, i svenska fårbesättningar. Får omfattas inte av den aktiva salmonellaövervakning som sker på nötkreatur, gris och fjäderfä och kännedomen om denna salmonellatyp har därför varit dålig, trots att den anses vara den salmonellatyp som oftast påvisas hos får. Resultatet av studien visar att salmonella diarizonae av den aktuella typen finns i av de svenska fårbesättningarna och att de besättningar där bakterien påvisats är geografiskt spridda över landet. Trots att smittan är vanlig bland får finns endast ett rapporterat fall på människa (utlandssmitta) i . Utfallet av studien har resulterat i att beslutat att infektion med den aktuella salmonellatypen inte ska bekämpas i fårbesättningar. Smittan fortsätter att vara rapporteringspliktig och inskickade prover kommer fortsatt att undersökas för antibiotikaresistens. Övervakningen av antibiotikaresistens bland bakterier från djur och livsmedel visar att läget i är generellt gott och är bättre än i de flesta andra länder. Det är en tydlig trend att mängden antibiotika minskar i . EU publicerade jämförbara siffror för antibiotikaanvändningen till djur i 19 europeiska länder. Studien visar att , och har lägst användning. I har användningen bland djur minskat . I har initierat ett arbete om samhällsekonomiska konsekvenser av antibiotikaanvändning inom köttproduktionen. infördes en ny organisation för den veterinära servicen, med syfte att 57 P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 skapa en ökad konkurrens som ett gott smitt- och djurskydd bibehålls i hela landet. redovisade uppdraget om att inleda och utvärdera pilotverksamheten i form av upphandling av vissa veterinära tjänster. Rapporten visar att intresset hos de privata veterinärerna att delta i de offentliga upphandlingarna på det veterinära området har varit svagt. har genomfört 26 upphandlingar av jourverksamheten i 18 olika områden. Endast distriktsveterinärerna har inkommit med anbud och har därför tilldelats samtliga uppdrag. Mot bakgrund av rapportens slutsats anser regeringen att man kan se tydliga förändringar på marknaden för veterinär service som bör beaktas vid det fortsatta genomförandet. Trenden är att utbudet av veterinär service ökar, som lantbrukets djur minskar och häst och sällskapsdjur ökar i omfattning. uppdrog regeringen till att göra en översyn av den svenska hälso- och sjukvårdens utveckling för djur . I uppdraget ingick bl.a. att bedöma resursbehovet av olika yrkeskategorier. konstaterar att djursjukvården i är inne i en föränderlig tid med bl.a. en omvandling av ägarstrukturerna där två koncerner får en allt mer dominerande ställning på området. Vidare förutser bl.a. ett framtida överskott på veterinärer och en brist på legitimerade djursjukskötare. ansvarar länsstyrelserna för djurskyddskontrollen. De övertog då ansvaret för kontrollen från kommunerna. Statskontoret har på regeringens uppdrag utvärderat om reformen ledde till att de uppsatta målen om en mer likvärdig, effektiv och rättssäker kontroll nåddes. Statskontoret konstaterade att djurskyddskontrollerna har utvecklats och att de nu håller en högre kvalitet än innan förändringarna i kontrollansvar. Statskontoret konstaterar även att kontrollverksamheten har blivit mer likvärdig och mer träffsäker sedan ansvaret överfördes till länsstyrelserna. har påbörjat en rad utvecklingsåtgärder, bl.a. för att möta de rekommendationer som framkommit i Statskontorets utvärdering. Bl.a. pågår utveckling av it-systemet för att åstadkomma flöde mellan och länsstyrelsernas administrativa system. För att ytterligare stärka kontrollarbetet har tillsammans med länsstyrelserna påbörjat ett riskklassificeringsprojekt om djurskyddsobjekt. har även ett samverkansråd för bättre och effektivare djurskyddskontroller inrättats. genomfördes totalt 14 323 djurskyddskontroller. Av de som kontrollerats var utvalda utifrån riskvärderingskriterier. Huvuddelen av besluten om omhändertagande rör sällskapsdjur medan djurförbuden oftast är utformade att omfatta alla djurslag. Tabell 2.35 Djurskyddskontrollen 2010–2012 Källa: , årsredovisning 2012. har i uppdrag av regeringen att medverka till att utveckla en kostnadseffektiv teknik och ett system för att göra det överflödigt att kastrera smågrisar utan föregående bedövning. Att kastrera smågrisar utan bedövning är ett djurvälfärdsproblem och kan man undvika det genom att t.ex. bedöva innan kastreringen eller vaccinera hangrisarna mot galtlukt. För att främja dessa metoder gjordes det möjligt att få ersättning för arbetskostnader och kostnader för läkemedel och sprutor. Regeringen beslutade även om ett förbud mot kastrering av gris utan föregående bedövning . Inom EU är målsättningen att kirurgisk kastrering av grisar helt bör upphöra . för kontinuerliga diskussioner med djurhållare och näring för att finna gemensamma lösningar som gör det möjligt att leva upp till kraven inom dessa tidsramar. Djurskyddet i svenska besättningar kommer att stärkas ytterligare genom den djurvälfärdsersättning inom ramen för landsbygdsprogrammet som beslutades . Åtgärden är en välfärdsersättning för suggor för åtgärder som ökar djurens välbefinnande och innebär bl.a. krav på förebyggande hygienprogram, foder och produktionskontroll. lämnade forskningsstöd för utveckling av alternativa metoder till djurförsök. Vid () bedrivs djurskyddsforskning inom ramen för anslag. har medel för forsknings- och utvecklingsverksamhet rörande djurskydd samt prövning av nya tekniska system upphört och särskilda medel för utveckling av djurskyddsbefrämjande åtgärder har i stället avsatts inom Formas befintliga anslag. redovisades ett uppdrag om hur det framtida nationella arbetet inom området för alternativa metoder till djurförsök i enlighet med de 3 R:ns princip (Replace, Reduce, Refine) bör bedrivas. De tre utredande myndigheterna , (Nationellt centrum för djurvälfärd) och föreslog bl.a. att ett nationellt för 3R-frågor inrättas vid . Förslagen bereds inom . Nationellt centrum för djurvälfärd (SCAW) samordnar och utvecklar verksamhet inom djurskyddsområdet, särskilt avseende lantbrukets djur och försöksdjur. SCAW har avslutat ett projekt som syftar till att utveckla samordningen av djurskyddsarbetet inom EU och utsågs av att leda en ettårig pilotstudie avseende ett nätverk av referenscentra för djurskydd inom EU. Arbete inom djurskyddsområdet har skett inom EU. har ministerrådet antagit slutsatser gällande kommissionens meddelande om för djurskydd och djurs välbefinnande 2012–2015 och kommissionens rapport om effekterna av rådets förordning (EG) nr 1/2005 om skydd av djur under transport. har även arbetet inom EU i samband med genomförandet av tidigare antagen gemensam lagstiftning inom djurskyddsområdet fortsatt. överlämnades djurskyddslagsutredningens betänkande SOU 2011:75 Ny djurskyddslag. Betänkandet bereds inom . Med utgångspunkt i bl.a. de indikatorer som har valts drar regeringen slutsatsen att det redan goda djurhälsoläget i har förbättrats 2012. P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Antalet nyinfektioner med salmonella minskar . Insatser som har gjorts har varit särskilt angelägna eftersom salmonella kan smitta mellan djur och människa och stora utbrott snabbt kan medföra stora kostnader och lidande. Tack vare ökad kunskap och medvetet arbete fortsätter antibiotikaanvändningen att minska. Antibiotikaresistenta bakterier är trots detta ett växande problem inom humanmedicinen och medför ett ökat antal svårbehandlade infektioner. Sådana resistenta bakterier kan också infektera djur. För att motverka denna utveckling är det viktigt att vidareutvecklingen av samarbetet mellan myndigheter som ansvarar för folkhälsa och djurhälsa fortsätter. Djurskyddskontrollen visar tydliga förbättringar . De indikatorer som har valts för att följa arbetet pekar dock på att fortsatt arbete behövs. Regeringen följer aktivt den fortsatta utvecklingen och har vidtagit flera åtgärder i syfte att förbättra djurskyddskontrollerna i enlighet med slutsatserna i Statskontorets utvärdering. För att uppnå sund djurhållning och friska djur är det av stor vikt att samarbeta inom EU och internationellt, eftersom frågorna ofta är av gränsöverskridande karaktär. Konsumenter ska ha verktyg och förutsättningar att välja En förutsättning för att konsumenterna ska kunna ha verktyg och förutsättningar att välja är att livsmedelsproducenterna lever upp till de krav som ställs i regelverket. Lagstiftningen inom livsmedelsområdet ålägger företagen ett långtgående ansvar för att de livsmedel som släpps ut på marknaden är säkra. Livsmedlen ska även vara korrekt märkta och vara det de utges för att vara, denna senare del benämns redlighet i livsmedelshanteringen. är den centrala myndigheten inom detta område. I ansvarsområde ingår även att verka för bra matvanor i befolkningen. Resultatet av det arbetet beskrivs nedan under avsnittet Säker och hälsosam mat som också ger positiva upplevelser. Även om ansvaret för att gällande regler följs ligger hos producenterna så bedrivs också offentlig kontroll. Kontrollen inom livsmedelskedjan ska bedrivas enligt principen från jord till P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 bord och vara riskbaserad. Kommunerna, länsstyrelserna och utför olika delar av den offentliga livsmedelskontrollen. Kommunernas inrapportering av livsmedelskontrollen till har förbättrats. Även om antalet verksamma livsmedelsinspektörer fortsätter att öka, råder det fortfarande en betydande brist på livsmedelsinspektörer. Majoriteten av kommunernas kontroller var oanmälda och planerade. Sanktioner utfärdades efter av alla kontroller. Länsstyrelsernas kontroll av primärproduktionen är ännu i en uppbyggnadsfas. Brister i form av att det saknas register över anläggningar, för låg kontrollnivå och att kontrollen ofta inte är riskbaserad har noterats. kontroll av anläggningar minskade kraftigt , främst beroende på att en ny riskklassificeringsmetod introducerats och att det pågår en strukturomvandling av landets slakterianläggningar. Kontrolltiden vid de största anläggningarna har minskat som kontrolltiden vid de mindre anläggningarna har ökat jämfört med föregående år. Slakterierna måste vara bemannade med besiktningspersonal när slakt pågår, vilket innebär att bemanningsbehovet ofta är mer ojämnt vid små anläggningar jämfört med vid stora anläggningar. För att effektivisera arbetet kombineras nu kontrollen vid slakterierna med kontroll av andra livsmedelsanläggningar. Strukturomvandlingen i slakteribranschen i sig medför dock att kontrollkostnaderna per slaktat djur ökar, se tabell 2.36. Skälet till det är främst att restiden och ställtiden för kontrollpersonalen har ökat. För att sänka köttkontrollavgifterna i syfte att stärka primärproducenternas konkurrenskraft avsattes . har på uppdrag av regeringen rapporterat hur nedsättningen av köttkontrollavgifterna har kommit primärproducenterna tillgodo. Utvärderingen visar att nedsättningen till största delen överförts direkt från slakterierna till primärproducenterna genom ett påslag på avräkningspriset alternativt avdrag på slaktavgift. I vissa fall har nedsättningen efter överenskommelse mellan slakteri och primärproducent använts till gemensamma marknadsföringskampanjer m.m. I några fall har det inte gått att se hur överföringen skett från slakteri till primärproducent. Tabell 2.36 Köttkontroll, besiktningsverksamhet pris (öre/kg besiktat Källa: årsredovisning 2012. –2014 har , inom ramen för regeringens vision – det nya matlandet, i uppdrag av regeringen att utveckla kompetensen i den offentliga livsmedelskontrollen ytterligare till nytta för företag och konsumenter.