prop · H10310 · 2013-10-01 00:00:00 — Skälen för regeringens förslag: Enligt nuvarande bestämmelser utgör underlaget för säkerheten den beräknade årliga skatten på de varor som tas emot. Bestämmelserna om säkerhetens storlek infördes, i likhet med vad som gäller för upplagshavarna, (prop. 1996/97:116, bet. 1996/97:SkU19, rskr. 1996/97:251, SFS 1997:358). Det faktum att säkerhet ska ställas utifrån en beräknad årlig skatt på de varor som tas emot innebär att underlaget för säkerheten baserar sig på ett antagande om framtida händelser. Det är därmed svårt för såväl varumottagare som att vid en viss given tidpunkt bedöma om den säkerhet som ställts av varumottagaren uppgår till rätt belopp. Detta skapar en osäkerhet i tillämpningen av bestämmelserna. Det innebär även att möjligheter att kontrollera efterlevnaden av bestämmelserna om säkerhet kraftigt begränsas. Om en varumottagare, avsiktligt eller oavsiktligt, uppger felaktiga uppgifter om sin framtida verksamhet är detta mycket svårt för att identifiera och leda i bevis. Det är otillfredsställande att det på detta sätt finns utrymme för en oseriös aktör att, genom att lämna oriktiga uppgifter om sin framtida verksamhet, hävda att säkerheten ska uppgå till ett mycket lågt belopp utan att i praktiken kan ifrågasätta detta. För att undanröja den nuvarande osäkerheten i underlaget för säkerheten och för att göra kontroll av säkerheterna mer effektiv bör underlaget för beräkning av säkerhet förändras. Säkerheten bör inte baseras på ett underlag som innehåller antaganden om framtiden. I stället bör ett underlag väljas som det är möjligt för varumottagaren och att kontrollera vid varje given tidpunkt. Genom att koppla säkerheten till ett underlag som går att kontrollera och som inte innehåller antaganden om framtiden kommer att ha större möjligheter att identifiera situationer där den ställda säkerheten inte motsvarar de uppgifter som har om varumottagarens verksamhet. kan därvid ta kontakt med varumottagarna och påtala att den säkerhet som ställts inte motsvarar de uppgifter som har tillgång till. varumottagare inte ställer säkerhet på ett korrekt sätt kommer även att kunna göra en bedömning av om det finns skäl att återkalla godkännandet som registrerad varumottagare. vidare bli betydligt svårare för en oseriös aktör att ställa orimligt låga För att de positiva effekter som nämnts ovan ska kunna uppnås måste uppgifter till grund för det valda underlaget vara tillgängligt för såväl varumottagaren själv som . Ett alternativ skulle kunna vara att basera säkerheten på skatt för en viss angiven tidsperiod, exempelvis beslutad skatt för de senaste tolv Uppgifter om redovisad och beslutad skatt är lätt tillgängliga för både den registrerade varumottagaren och eftersom den finns i de skattedeklarationer som varumottagaren lämnar till En nackdel med ett sådant underlag för beräkning av säkerheten är att det först med viss eftersläpning tar hänsyn till eventuella förändringar av verksamhetens omfattning eftersom skattedeklarationer lämnas efter det att Vid en kraftig ökning av verksamhetens omfattning kommer det att dröja ett tag innan underlaget för säkerheten speglar den För att fånga upp förändringar i verksamheten snabbare skulle ett alternativ vara att basera säkerheten på varor mottagna av varumottagaren , exempelvis de senaste tolv En sådan lösning skulle dock innebära en betydligt större administrativ börda för de registrerade varumottagarna än det först nämnda alternativet eftersom varumottagarna skulle bli tvungna att redan i samband med varje månadsskifte sammanställa skatten för varor mottagna under månaden. Detta för att avgöra om den ställda säkerheten även fortsättningsvis är korrekt. Ett tredje alternativ som skulle kunna vara av intresse är att basera säkerheten på skatten på de varor som är under flyttning under uppskovsförfarandet till varumottagaren. vilka varor som är under flyttning till varumottagaren finns tillgängligt i det datoriserade systemet, EMCS. Ett krav på att säkerheten vid varje tidpunkt ska motsvara skatten på de varor som är på väg under uppskovsförfarandet innebär ytterligare snabbare anpassning till förändringar i varumottagarens verksamhet. Ett sådant krav innebär stora krav på den registrerade varumottagaren att löpande se över säkerhetens belopp. Varumottagaren kan givetvis välja om säkerheten ska varieras över året efter hur leveranserna förändras eller om säkerheten ska ställas på en sådan nivå att det motsvarar de maximala mängder som flyttas . De nuvarande bestämmelserna utgår från att säkerheten ska motsvara av den årliga skatten. För en varumottagare som regelbundet tar emot varor motsvarar därmed säkerheten ungefär den skatt som redovisas i varje deklaration. Avsikten med ändringarna är inte att sänka kravet på säkerhet i förhållande till utan att göra underlaget för skatt mer kontrollerbart. Om underlaget för säkerheten skulle baseras endast på de flyttningar som är på väg enligt EMCS skulle det i vissa fall innebära att kravet på säkerhet skulle bli betydligt lägre än . Om varumottagaren under en månad tar emot 15 leveranser om skulle exempelvis säkerhet endast behöva ställas med (förutsatt att inte leveranserna överlappar varandra och därmed sker ). Den skatt som ska redovisas för den aktuella redovisningsperioden uppgår dock till . Genom att dela upp en leverans i mindre delar kan således kravet på att ställa säkerhet komma att bli mycket lågt vid en sådan lösning. Vid en sammanvägning av fördelar och nackdelar med de alternativa lösningar som presenterats ovan bedöms det lämpligast att basera säkerheten på den skatt som beslutats av för de senaste tolv redovisningsperioder för vilka beslut om skatt har fattats. Säkerheten bör motsvara den skatt som i medeltal har beslutats för varje redovisningsperiod. Eftersom många varumottagare inte tar emot varor bör beräkningen ta hänsyn till detta. Underlaget för säkerheten bör därför vara den sammanlagda skatt som beslutats för de senaste tolv redovisningsperioderna delat med det antal av dessa redovisningsperioder för vilka skatt har beslutats med mer än noll kronor. Om en varumottagare exempelvis omfattande tolv redovisningsperioder, mars år ett till februari år två, redovisar i skattedeklarationen som lämnas till , i skattedeklarationen som lämnas och i deklarationen som lämnas och övriga månader redovisar noll kronor i skatt, och beslutar i enlighet med detta, blir underlaget för säkerheten (5 000+10 000+3 000)/3= . Om en varumottagare har startat sin verksamhet och det därför ännu inte föreligger tolv redovisningsperioder för vilka beslut har fattats ska underlaget i stället utgå från det mindre antal redovisningsperioder för vilka beslut om skatt har fattats. Genom en sådan lösning kommer även den som startar en ny verksamhet att ha ett underlag för säkerhet från och med det att skatt för den första redovisningsperioden har beslutats. Successivt kommer sedan antalet redovisningsperioder att öka till dess att underlaget utgår från de senaste tolv redovisningsperioder för vilka skatt har beslutats. Av skatteförfarandelagen följer att om en skattedeklaration har lämnats i rätt tid och på rätt sätt anses ett beslut om skatten ha fattats i enlighet med deklarationen (53 kap. 2 § SFL). Om en skattedeklaration inte har lämnats i rätt tid eller på rätt sätt eller om skatten inte har redovisats i deklarationen, ska varje oredovisad skatt anses ha beslutats till noll kronor. Redovisas skatten senare, anses ett beslut i stället ha fattats i enlighet med redovisningen, om inte ett beslut om omprövning har meddelats (53 kap. 4 § SFL). Detta innebär att ett beslut om skatt för en redovisningsperiod alltid anses ha beslutats för varje redovisningsperiod. I vissa fall kan det dock förekomma att en omprövning sker av skatten för en viss redovisningsperiod (se 66 kap. SFL). Om skatten genom ett omprövningsbeslut har beslutats till ett annat belopp för en redovisningsperiod som finns bland de tolv 2013/14:10 redovisningsperioder som ingår i beräkningen av underlaget för säkerhet innebär den valda utformningen av lagtexten att även detta ska beaktas. För den varumottagare som har mycket få flyttningar kommer säkerheten genom den föreslagna ändringen att bli högre än . Det kan dock konstateras att den som endast har ett fåtal flyttningar är att jämföra med en tillfälligt registrerad varumottagare vilken alltid ska ställa full säkerhet för de varor som tas emot under uppskovsförfarandet. För den som regelbundet flyttar varor kommer säkerheten med de förslagna bestämmelserna att bli ungefär detsamma eller något lägre än . Den valda lösningen innebär att den som startar en ny verksamhet eller den som inte har tagit emot några varor i sin verksamhet inte har något underlag för säkerheten förrän beslut om skatt har fattats för den första redovisningsperiod för vilken skatt redovisats. Eftersom det är viktigt att säkerhet ställs varor flyttas under uppskovsförfarandet till varumottagaren bör det införas en specialreglering för dessa situationer. Underlaget för säkerheten bör i dessa fall lämpligen baseras på varje flyttning. Om det belopp till vilket säkerheten lägst ska uppgå enligt den ovan förslagna beräkningen är noll kronor, ska säkerheten därför lägst uppgå till ett belopp som motsvarar skatten på de varor som är under flyttning till varumottagaren under uppskovsförfarandet. Det ovan anförda förutsätter att den registrerade varumottagaren redovisar punktskatt för redovisningsperioder som är kalendermånader. Det finns dock i 26 kap. 17 § SFL bestämmelser om att får besluta att redovisningsperioden för punktskatt ska vara ett beskattningsår för den som kan beräknas redovisa punktskatt med ett nettobelopp på högst för beskattningsåret. Det är upp till att bedöma om en sådan möjlighet ska ges den skattskyldige. Mot bakgrund av att denna bestämmelse finns måste en särskild bestämmelse om beräkning av underlaget för säkerhet införas. Om en sådan redovisningsperiod tillämpas fungerar inte den ovan föreslagna bestämmelsen om säkerhet. De ovan föreslagna bestämmelserna innebär att en varumottagare, i medeltal, ska ställa säkerhet som motsvarar den skatt som ska betalas per redovisningsperiod. Detta bör gälla även för den som har beskattningsår som redovisningsperiod. Det bör därför anges att om den registrerade varumottagaren har en redovisningsperiod för punktskatt som är ett beskattningsår, ska säkerheten lägst uppgå till ett belopp som motsvarar den skatt som beslutats för den senaste redovisningsperioden. Om redovisningsperioden är så lång som ett kalenderår ökar dock risken att verksamheten ökar utan att detta speglas i den ställda säkerheten. Säkerheten bör därför inte understiga skatten på de varor som flyttas till varumottagaren. har anfört att de aktörer som har ett godkännande att agera inom uppskovsordningen inte bör omfattas av bestämmelserna i skatteförfarandelagen om helårsredovisning. Regeringen konstaterar att de förslag som läggs i denna proposition utgår från de nu gällande bestämmelserna i skatteförfarandelagen. Eventuellt behov av ändringar i skatteförfarandelagen får övervägas i annat sammanhang. Det ankommer på den registrerade varumottagaren att se till att den Prop. 2013/14:10 säkerhet som ställts hos uppgår till rätt Genom inkomna skattedeklarationer och uppgifter i EMCS kommer ha möjlighet att uppmärksamma om verksamheten hos den registrerade varumottagaren inte förefaller överensstämma med ställd säkerhet. har anfört att i promemorian anges att det är lämpligast att basera säkerheten på den skatt som beslutat för de tolv senaste redovisningsperioderna. Därtill kommer ett antal minimiregler, vilket gör att anser att även denna regel är komplicerad på samma sätt som påtalats ovan under avsnitt 7.2. Uppskovsförfarandet innebär att aktörer ges en möjlighet att hantera obeskattade punktskattepliktiga varor. Ställande av säkerhet för skatten är därvid en viktig del av förutsättningarna för godkännande. Såsom anförts ovan har de nuvarande bestämmelserna om beräkning av säkerhet inneburit att det varit oklart för såväl aktörer som om en korrekt säkerhet har ställts. Detta kan inte anses utgöra en tillfredsställande situation. De nu föreslagna ändringarna är avsedda att skapa en situation där det är tydligare vilken nivå säkerheten ska uppgå till . Som framgår nedan kommer de möjligheter till jämkning som finns att kvarstå. Regeringen finner inte att vad anför föranleder ändringar i förslaget. På samma sätt som tidigare kan enligt 15 a § LTS, 14 a § LAS och 4 kap. 8 a § andra stycket LSE medge att säkerhet inte behöver ställas eller att den får uppgå till ett lägre belopp om det finns skäl till detta med hänsyn till den skattskyldiges ekonomiska förhållanden eller andra särskilda omständigheter. har anfört att andra bestämmelser om ställande av säkerheter än den som hanteras i avsnitt 7.2 bör kompletteras på så sätt att ges rätt att kräva att säkerhet ska vara möjlig att ta i anspråk efter det att godkännande återkallas eller att avregistrering sker. Såsom regeringen har konstaterat i avsnitt 7.2 har något sådant förslag inte beretts och det kan inte lämnas sådana förslag i denna proposition. Förslagen föranleder införandet av nya 13 a § LTS, 12 a § LAS och 4 kap. 6 a § LSE samt ändringar i 13 § LTS, 12 § LAS och 4 kap. 6 § LSE. Ändringarna föreslås träda i kraft . 8 Utvidgad möjlighet till kontroll i punktskatteförfarandet Enligt punktskattedirektivet (rådets direktiv /118/EG av den om allmänna regler för punktskatt och om upphävande av direktiv /12/EEG, EUT L 9, , s. 12, Celex 32008L0118) inträder skattskyldighet för punktskattepliktiga varor direkt 2013/14:10 när varor tillverkas eller importeras. Genom det i direktivet reglerade uppskovsförfarandet skapas dock en möjlighet för godkända aktörer att tillverka, importera, förvara och flytta punktskattepliktiga varor utan att skattskyldighet inträder. Uppskovsförfarandet innebär att varor kan hanteras och flyttas innan skattskyldighet uppkommer. Det är viktigt att löpande kan kontrollera att de som är godkända aktörer hanterar de obeskattade varorna på ett korrekt sätt och uppfyller de skyldigheter som åligger dem under uppskovsförfarandet. Detta är viktigt för att säkerställa att varorna i slutändan kommer att beskattas av rätt aktör, i rätt medlemsstat och vid rätt tillfälle. Det bör även framhållas att det får anses föreligga ett ansvar gentemot övriga medlemsstater i EU att svenska myndigheter har möjlighet att utföra en effektiv kontroll av de aktörer som getts möjlighet att agera inom uppskovsförfarandet. har möjlighet att genomföra kontroller vid flyttningar av punktskattepliktiga varor enligt lagen (1998:506) om punktskattekontroll av transporter m.m. av alkoholvaror, tobaksvaror och energiprodukter, förkortad LPK. Sådan kontroll får ske vid vägtransporter av punktskattepliktiga varor, i lokaler där varor förvaras för på-, av- och omlastning under pågående flyttning och av postförsändelser. Kontrollen av flyttningar av varor enligt LPK avser dock endast hanteringen av varorna fram till dess flyttningen har avslutats och varorna har lastats av. När varorna har tagits emot i ett skatteupplag föreligger således inte någon möjlighet till kontroll enligt de nuvarande bestämmelserna i . På samma sätt som för andra skatter har möjlighet att utföra revision för att kontrollera om en aktör fullgör sin uppgiftsskyldighet enligt skatteförfarandelagen (2011:1244), förkortad SFL, vad gäller punktskatter. Denna kontroll syftar, såvitt nu är aktuellt, till att kontrollera att uppgiftsskyldighet enligt 15-35 kap. SFL har fullgjorts eller att det finns förutsättningar att fullgöra uppgiftsskyldighet enligt nämnda paragrafer som kan antas uppkomma. I 15-35 kap. SFL finns bestämmelser om lämnande av kontrolluppgifter, deklarationer och vissa andra uppgifter. En revision är vidare en mycket omfattande och ingripande åtgärd. Den som revideras har omfattande skyldigheter att tillhandahålla material för granskningen. Sammantaget kan det anföras att det saknas en tydligt uttryckt möjlighet till kontroll av de godkända aktörernas agerande under uppskovsförfarandet. Regeringens förslag: får möjlighet att göra punktskattebesök för att kontrollera att upplagshavare fullgör skyldigheterna under uppskovsförfarandet. Underrättelse om beslut om kontroll kan lämnas i samband med att kontrollen verkställs om kontrollen skulle förlora sin betydelse om den som ska kontrolleras underrättades i förväg. Ändringarna föreslås träda i kraft . Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: I stort sett samtliga de remissinstanser som har yttrat sig tillstyrker eller har inget att erinra mot förslaget. ser positivt på utvidgad möjlighet till kontroll för . De föreslagna regler som gör att löpande kan kontrollera att de som är godkända aktörer hanterar de obeskattade varorna på ett korrekt sätt medför också en positiv effekt sett ur ett alkohol- och tobakspolitiskt synsätt. Även om punktskattebesöken syftar till att säkerställa att rätt punktskatt betalas av aktören medför den kontroll som görs att risken för avledning av punktskattevaror minskar eftersom granskar lagerbokföring och skatteupplagets säkerhet. Systembolaget ställer sig positiv till de förslag som anges i promemorian. instämmer i promemorians förslag. Det har i promemorian framkommit att det förekommer situationer där möjligheten att genom uppskovsförfarandet flytta obeskattade varor har missbrukats av oseriösa aktörer. Detta får negativa effekter på konkurrensen eftersom dessa aktörer på så sätt skaffar sig konkurrensfördelar på ett otillbörligt sätt. anser att åtgärder som syftar till att uppskovsförfarandet inte utnyttjas i syfte att obeskattade varor ska säljas på marknaden är välkomna. Samtliga promemorians förslag skulle innebära utökade möjligheter för och att kontrollera flyttningar inom och därmed utökade möjligheter att stävja det missbruk av systemet som förekommer . Detta anser är positivt eftersom det skulle gynna seriösa aktörer och därmed en effektiv konkurrens. Svenska () vill börja med att påtala att branschen inte motsätter sig kontroll av men kan se en del praktiska problem med den snabbhet som förslaget uttrycker. Punktskattekontroller ska enligt förslaget vara en mindre insats men med kortare framförhållning än en revision. SPBI noterar att den verksamhet som SPBI:s medlemmar bedriver är så pass omfattande och komplex att det är svårt att se hur en punktskattekontroll ska kunna vara meningsfylld. Som exempel kan nämnas; De aktiviteter som beskrivs omfattar för den enskilde skattskyldiga flera olika arbetsställen och de beskrivna besöken blir därmed punktinsatser. Frågor kan också behöva besvara av olika instanser på olika ställen i landet. Raffinaderier/depåer är inhägnade områden, i flera fall skyddsobjekt, och besökare släpps inte in utan föregående avisering. Besökare tillåts av säkerhetsskäl inte att röra sig fritt på raffinaderier/depåområden vilket begränsar möjligheten att undersöka behållare. De system som används för uppföljning av verksamheten är stora och komplexa. Det kan medföra att och aktör gemensamt behöver diskutera fram vilken information som ger det av önskade svaret samt hur den ska tolkas. Detta är normalt förfarande vid revision men inget som man löser . SPBI:s utgångspunkt är att och aktörerna får lösa de frågor som uppstår på ett praktiskt sätt. , och välkomnar promemorians förslag till av kontroll av skatteupplag av punktskattepliktiga varor. AB instämmer i samtliga de förslag som har lagts fram i remissen. anför vidare bl.a. följande. lagstiftning kräver att en förflyttning av produkter från ett skatteupplag, om det sker inom ramen för uppskovsförfarandet, ska avslutas på någon tobaksleverantörsföreningen kan konstatera att föreslagna krav och kontrollmöjligheter de facto kommer att medföra en ökad insyn i syfte att motverka kriminell verksamhet. Det finns ingen anledning att anta att de kommer ha några negativa effekter för seriösa aktörer som hanterar Punktskattedirektivets intention kommer med de föreslagna förändringarna att kunna tillgodoses. Dagens situation, där endast har möjlighet att genomföra kontroller vid flyttningar inom landet, som myndigheten förlorar denna möjlighet så snart varorna har tagits emot i ett skatteupplag, är inte tillfredsställande. har inget att erinra mot förslaget att får möjlighet att göra punktskattebesök. förutsättningarna för hur detta ska gå till, lämnar dock Ett punktskattebesök ska ske genom att den som ska kontrolleras underrättas om kontrollen i förväg. Endast om mycket starka skäl talar mot att en sådan underrättelse lämnas, ska detta enligt mening kunna underlåtas. Som förslaget nu är utformat finns en risk att underrättelse om beslutet regelmässigt kommer att lämnas i samband med att kontrollen verkställs. Till detta kommer att formuleringen skulle förlora sin betydelse är för Detta innebär att avstyrker det nuvarande förslaget och anser att detta måste preciseras i betydande mån för att anför bl.a. att tullen och har en mycket viktig roll för både folkhälsa och statsfinanser genom sin kontroll av att alkoholskatten betalas i när den ska. Båda myndigheterna gör ett mycket bra arbete för detta. Stärkta möjligheter för myndigheterna att effektivt säkerställa att alkoholskatt betalas i är därför viktigt. Det är viktigt främst för att skydda människors hälsa och välbefinnande Intäkterna till staten av skatten är också viktig, men är trots allt en mindre del av den samhällsnytta som tull- och skatteverket bidrar till. Vi tillstyrker därför förslagen i promemorian, bland andra att det ska vara möjligt att göra punktskattebesök i anför att en ansvarfull alkoholpolitik är av stor vikt för ungas hälsa och möjlighet till Tullen och har en betydande roll i den ansvarsfulla politiken i och med deras roll att kontrollera det viktiga därför förslagen i promemorian, bland andra att det ska vara möjligt att göra punktskattebesök i skatteupplag. ska vidtagas så att möjligheter till att undvika att betala skatt försvåras. anser att givetvis ska ha möjlighet att genomföra Skäl för regeringens förslag: Genom uppskovsförfarandet har det skapats en möjlighet för den som ansökt om och blivit godkänd som varumottagare eller registrerade avsändare att hantera obeskattade För att säkerställa att kan kontrollera att exempelvis en upplagshavare faktiskt tar emot varorna på den plats som angetts i det elektroniska administrativa dokumentet, att varorna tas in i skatteupplaget och att varorna tas upp i en lagerbokföring bör ges utökade kontrollmöjligheter. Det finns därvid ett behov för att genom snabba och effektiva besök hos de godkända aktörerna skapa sig en bild av hur de hanterar En sådan kontroll kan utgöra en del av en uppföljning av de godkända aktörerna och tillsammans med andra omständigheter skapa underlag för bedömning av aktörens fortsatta Kontrollen kan också bli aktuell om det i ett enskilt fall t.ex. genom det datoriserade systemet, EMCS, framkommer information som föranleder behov av uppföljning. Regeringen föreslår således att det ska införas en ny möjlighet till kontroller i punktskatteförfarandet vilka bör Den kontroll som här är aktuell avser att ge en möjlighet att genom ett besök på den plats där varor hanteras under uppskovsförfarandet skapa sig en bild av om aktören hanterar varor på det sätt som följer av uppskovsförfarandet. Vid ett punktskattebesök ska endast ett begränsat antal åtgärder få vidtas, se nedan avsnitt 8.4. genom vad som framkommer vid ett punktskattebesök eller genom annan information som verket erhållit finner att det föreligger skäl att närmare utreda en godkänd aktörs hantering av punktskattepliktiga varor får övervägas om beslut ska fattas om revision. SPBI har anfört att de ser en del praktiska problem med den snabbhet som förslaget uttrycker. SPBI noterar bl.a. att den verksamhet som SPBI:s medlemmar bedriver är så pass omfattande och komplex att det är