prop · H1031d17 · 2013-09-18 00:00:00 — AV:s egna analyser bekräftar också att de områden och utmaningar som prioriteras i handlingsplanen stämmer väl överens med hur arbetsmiljöområdet utvecklas. Utpekade målområden i handlingsplanen – insatser Den förnyade arbetsmiljöpolitikens två huvudinriktningar är att bidra till den samlade jobbpolitiken och att lyfta fram arbetsmiljöns potential för ökad konkurrenskraft. Arbetsmiljöpolitiken ska ges en mer offensiv och positiv innebörd. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Arbetet inom de utpekade målområdena ska bidra till detta. I denna halvtidsutvärdering görs inte någon bedömning av insatsernas effekter i förhållande till utvecklingen inom området. Ambitionen är att detta ska göras i den slutliga utvärderingen. De konkreta insatser som genomförts har inriktats mot fyra målområden: När det gäller målområde två så har betydelsen av en god arbetsmiljö för att minska utanförskapet bland annat lyfts fram av FunkA utredningen när det gäller funktionshindrades förutsättningar på arbetsmarknaden (SOU 2012:92). Den nationella satsningen Hjärnkoll som på regeringens uppdrag drivs av myndigheten och Nätverket nationell samverkan för psykisk hälsa, har genomfört insatser med 1.Systemen för att minska riskerna i arbetsfokus på att öka medvetenheten om arbetsmiljön ska förbättras som arbetsmiljöns betydelse för de med psykisk ohälsa. miljöns möjligheter att bidra till hälsa i högre grad ska uppmärksammas och utvecklas. 2.Arbetsmiljöförutsättningar ska beaktas som en viktig komponent i arbetet att minska utanförskapet. 3.Arbetsmiljö som en viktig konkurrens- och lönsamhetsfaktor ska synliggöras och därmed förstärkas. 4.Medvetenhet och kunskap om arbetsmiljöfrågor ska öka i hela samhället. I handlingsplanen aviserades ett antal konkreta åtgärder och att ytterligare insatser successivt tas fram. genomgång visar att samtliga angivna insatser också har genomförts och därutöver har ytterligare ett antal insatser genomförts. De mer omfattande av dessa insatser har redovisats till i respektive budgetproposition, så även . Merparten av insatserna har behandlat den första delen av område ett och område fyra vilket också är rimligt utifrån att staten här har direkta möjligheter att påverka i form av lagstiftning och genom uppdrag till myndigheter. Exempel på insatser är ny lagstiftning om sanktioner och att arbetsmiljökunskap införts i utbildningen från och med . När det gäller den andra delen av målområde ett samt målområde tre kan endast mer indirekta insatser vidtas exempelvis i form av ökad kunskap om samband mellan arbetsmiljö och lönsamhet. Exempel på detta är den satsning på forskning inom området arbetsmiljö och lönsamhet som genomförts och AV:s pågående arbete med att ta fram positiva indikatorer inom arbetsmiljöområdet. Det kan konstateras att det finns stora behov att bland annat genom forskning ytterligare öka kunskapen om samband om arbetsmiljöns betydelse för hälsa, produktivitet och lönsamhet. Den särskilda satsningen coacher över tröskeln har emellertid som tidigare beskrivits inte gett önskat resultat. Tillgängliga indikatorer inom arbetsmiljöområdet pekar på en positiv utveckling sett . Även om antalet dödsolyckor ökade , har antalet minskat med tolv och är därmed på en historisk låg nivå. Vad gäller antalet anmälda arbetsskador (olyckor och sjukdomar) har dessa ökat något . Någon motsvarande ökning kan inte ses när det gäller den andel av sjukskrivningarna som vid förfrågan uppges bero på arbetsorsakade besvär, utan dessa har legat oförändrade. Utvecklingen inom arbetsmiljöområdet påverkas av konjunkturella faktorer. Den ekonomiska krisen –2009 och dess effekter på arbetsmarknaden kan ha bidragit till att påverka antalet dödsolyckor och anmälda skador –2012. Inom t.ex. tillverkningsindustrin kan den långsiktiga minskningen delvis förklaras av att färre arbetar inom näringsgrenen. Inom byggverksamheten inträffar en minskning trots att antalet sysselsatta sett över legat på ungefär samma nivå. Beräkningar indikerar att åtminstone 800 dödsfall i cancer, lungsjukdom eller hjärtinfarkt är arbetsrelaterade (, rapport 2010:3). Dessa dödsfall ligger utanför statistiken. De kan i många fall antas avspegla arbetsmiljöpåverkan åtskilliga år tillbaks i tiden. Arbetsolyckor med sjukfrånvaro liksom arbetssjukdomar har haft en nedåtgående trend . Anmälningarna har dock, som tidigare nämnts, ökat något både . För kvinnor har fall varit den vanligaste olycksorsaken, medan för män har olyckor 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 orsakade av maskiner, handverktyg och fordon dominerat. När det gäller arbetssjukdomar svarar belastningsskador för ungefär hälften av anmälningarna. Därnäst dominerande orsak är organisatoriska och sociala faktorer, vilka också ökat , 2011 och 2012. Orsakerna till anmälda arbetssjukdomar samt skillnaderna mellan kvinnor och män återspeglas även i sjuktalen. En kunskapsöversikt som AV beställt visar att anställda inom sektorerna hälso- och sjukvård samt inom omsorg löper högre risk än andra att drabbas av arbetsrelaterad hjärt-kärlsjukdom p.g.a. bristande psykosocial arbetsmiljö (, rapport 2012:9). En arbetsmiljöpåverkan av psykosocial art kan således ha negativa hälsoeffekter som inte visar sig förrän efter en längre tids exponering, vilket gör det mer svårbedömt vilka generella konsekvenser en dålig psykosocial arbetsmiljö kan leda till. fick den psykosociala arbetsmiljön ett ökat fokus både i och i övriga EU, där det bl.a. genomfördes en gemensam inspektionskampanj med inriktning på psykosociala riskbedömningar. Inspektionerna i visade att de vanligaste förekommande psykosociala arbetsmiljöriskerna är hög arbetsbelastning, hot inklusive hot om våld, påfrestande relationer till klienter, patienter m.fl. samt stress. Andelen av sjukfrånvaron som på förfrågan uppges bero på arbetsorsakade besvär ökade –2004. Utvecklingen har därefter visat en nedåtgående tendens. Av de som under mätveckan 2012 varit frånvarande från jobbet, uppgav omkring en femtedel att arbetsorsakade besvär låg bakom frånvaron (av kvinnorna och av männen). För såväl män som kvinnor är det fysisk belastning samt stress och andra psykiska orsaker som dominerar bland de angivna orsakerna. Den sammantagna bedömningen är att utvecklingen inom arbetsmiljöområdet varit trendmässigt positiv. Det finns dock anledning att noga följa och analysera utvecklingen när det gäller antalet dödsolyckor och arbetsskador för att den långsiktiga minskningen ska kunna fortsätta. Hänsyn måste tas till riskutveckling på olika områden. Särskild uppmärksamhet kan t.ex. behövas avseende problem med hot och våld, liksom när det gäller stress i arbetet. Vid bedömning av utvecklingen måste även hänsyn tas till konjunkturella faktorer, förändringar på arbetsmarknaden och till eventuella Även kvinnors arbetsmiljö och fortsatta överrepresentation inom sjukskrivnings- och arbetsskadestatistiken är viktig att följa. Förändringar i samhället och på arbetsmarknaden kommer också att ställa arbetsmiljöarbetet inför andra utmaningar. Den demografiska utmaningen med behov av ett förlängt arbetsliv är i detta sammanhang central. Vad gäller det fortsatta arbetet utifrån den arbetsmiljöpolitiska handlingsplanen, bedömer regeringen att den utpekade prioritering som de olika målområdena innebär har fungerat väl och fortsatt bör gälla under resterande period. Regeringen bedömer också att de utmaningar som lyfts fram i handlingsplanen visat sig stämma väl överens med hur arbetsmiljöområdet har utvecklats och därmed också fortsatt har stor relevans. Nya utmaningar och möjligheter inom arbetsmiljöområdet måste naturligtvis beaktas i det fortsatta arbetet. Indikatorer och andra bedömningsgrunder för redovisningen Inom arbetsrätten är det komplicerat att genom indikatorer fullt ut visa hur reglerna på det arbetsrättsliga området fungerar. De indikatorer som används kan dock ge en bild av hur olika anställningsformer enligt lag och avtal nyttjas på den svenska arbetsmarknaden. Följande resultatindikatorer redovisas inom arbetsrättens område: –Tidsbegränsad anställning. Den vanligen arbetade tiden för heltidsarbetande kvinnor och män uppgick , vilket var oförändrat jämfört med . Vanligen arbetad tid för heltidsarbetande avser den tid som heltidsarbetande personer (mer än 34 timmars arbetstid) uppger att de arbetar en vanlig vecka. Den faktiskt arbetade tiden är lägre än den vanligen arbetade tiden, framför allt för kvinnor. beror på att den mäts för alla i arbete oavsett arbetstid. Till följd av att det är fler kvinnor än män som arbetar deltid är därmed den faktiskt arbetade tiden betydligt lägre för kvinnor än för män (se diagram 5.7). uppgick den faktiskt arbetade tiden till i genomsnitt för kvinnor och för män, vilket var en liten minskning för både kvinnorna och männen jämfört med . Faktisk arbetad tid beräknas bland sysselsatta som är i arbete, dvs. som inte av någon anledning är frånvarande från arbetet. Diagram 5.7 Veckoarbetstid () 2012 Vanligen arbetad tid för heltidsarbetande Faktisk arbetad tid för personer i arbete Källa: (). Anm.: Eftersom män arbetar heltid i större utsträckning än kvinnor representerar diagrammet för vanligen arbetad tid för heltidsarbetande betydligt färre kvinnor än män. Den faktiskt arbetade tiden är den tid personerna arbetade under SCB:s mätvecka, oavsett vad deras vanligen arbetade tid är. I gruppen ingår både heltids- och deltidsarbetande. Av samtliga anställda kvinnor arbetade deltid jämfört med av samtliga anställda män . minskade andelen deltidsarbetande kvinnor medan andelen män ökade marginellt. Totalt arbetade av samtliga anställda deltid , vilket är i nivå med föregående år (se tabell 5.4). Tabell 5.4 Deltidsarbete (), 2007-2012 Andel deltidsarbete i procent av samtliga anställda Källa: (). Anm.: Deltidsarbete definieras som arbete upp till och med . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Kvinnor har i en något större omfattning än män tidsbegränsade anställningar (se tabell 5.5). minskade dock både andelen män och kvinnor med tidsbegränsad anställning jämfört med . Tabell 5.5 Tidsbegränsad anställning (), 2007-2012 Andel anställda som har tidsbegränsad anställning i procent av samtliga anställda Källa: (). Genomförande av direktiv om bemanningsföretag Regeringen lämnade en proposition till med förslag till en ny lag om uthyrning av arbetstagare. Lagen (2012:854) om uthyrning av arbetstagare, som genomför och rådets direktiv /104/EG av om arbetstagare som hyrs ut av bemanningsföretag (EUT L 327, 5.12.2008, s. 9), trädde därefter i kraft . Kärnan i den nya lagen om uthyrning av arbetstagare är en likabehandlingsprincip som innebär att en arbetstagare som hyrs ut av bemanningsföretag, som uppdraget varar, ska ha minst samma grundläggande arbets- och anställningsvillkor som om arbetstagaren hade anställts direkt av kundföretaget för att inneha samma tjänst. Arbetsmarknadens parter har dock rätt att ingå kollektivavtal som avviker från likabehandlingsprincipen under förutsättning att det övergripande skyddet för uthyrda arbetstagare respekteras. Vidare har lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare ändrats. Ändringarna innebär att utstationerade uthyrda arbetstagare i viktiga avseenden kan ges lika förmånliga villkor som uthyrda arbetstagare här i landet. 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Förslag om tillämpningsdirektiv för utstationering och antog Europeiska kommissionen ett förslag till och rådets direktiv om genomförande av direktiv /71/EG om utstationering av arbetstagare i samband med tillhandahållande av tjänster, tillämpningsdirektivet (KOM(2012) 131 slutlig), och ett förslag till Rådets förordning om utövandet av rätten att vidta kollektiva åtgärder i samband med etableringsfriheten och friheten att tillhandahålla tjänster, (KOM(2012) 130 slutlig). Förslagen presenterades av kommissionen vid rådsarbetsgruppsmöte . Kommissionen fick ett s.k. gult kort avseende förslaget om en och drog därefter tillbaka förslaget under . Förslaget om ett tillämpningsdirektiv förhandlas alltjämt i rådsarbetsgrupp. Förhandling om direktiv för tjänstepension återupptogs förhandlingarna i rådsarbetsgruppen om Ändrat förslag till och rådets direktiv om minimikrav för ökad rörlighet för arbetstagare genom förbättrade villkor för intjänande och bevarande av kompletterande pensionsrättigheter (KOM (2007) 603 slutlig). Direktivet syftar till att underlätta arbetstagares fria rörlighet och rörligheten över huvud taget på arbetsmarknaden genom att minska de hinder som kan följa av hur system för kompletterande pensionsrättigheter (i fortsättningen benämnt tjänstepensionssystem) är utformade. Förslagets materiella regler avser vilka villkor som får föreskrivas i tjänstepensionssystem för intjänande av pensionsrättigheter, vilka regler som ska gälla för bevarande av vilande pensionsrättigheter, samt vilken information som ska tillhandahållas arbets-/försäkringstagare m.fl. om bl.a. hur anställningens upphörande påverkar tjänstepensionen. Förhandlingar i rådsarbetsgruppen fortsätter . En proposition om en ny anställningsform, gymnasial lärlingsanställning, bereds inom . Syftet är att underlätta övergången från skola till arbetsliv genom att inrätta en tidsbegränsad anställningsform som är anpassad till gymnasiala lärlingar. överlämnade Utredningen om lärlingsprovanställning sitt betänkande Utbildningsanställning (SOU 2012:80) där det bl.a. föreslås en ny anställningsform med utbildningsinnehåll för unga, utbildningsanställning, att den kommunala vuxenutbildningen ska kunna lämna stöd när utbildningsinnehållet utformas och utbilda handledare, samt om ekonomiska incitament till arbetsgivare som har anställda med en utbildningsanställning. Ärendet bereds inom . Utredning om kostnader för arbetsgivare vid tvist om uppsägning överlämnades betänkandet Uppsägningstvister – En översyn av regelverket kring tvister i samband med uppsägning av arbetstagare (2012:62) till regeringen. I betänkandet lämnas förslag på lagändringar i lagen (1982:80) om anställningsskydd som syftar till att begränsa arbetsgivares kostnader vid tvist om uppsägning. Betänkandet har remissbehandlats. Ärendet bereds vidare inom . Utredning om åtgärder för ett längre arbetsliv utsåg regeringen en särskild utredare (dir. 2011:34) () med uppdrag att analysera hur den genomsnittliga pensionsåldern kan höjas och att ta fram konkreta förslag till åtgärder för att fler ska kunna arbeta längre. Utredaren överlämnade slutbetänkandet Åtgärder för ett längre arbetsliv (SOU 2013:25) till regeringen. Utredaren föreslår ändringar i lagen (1982:80) om anställningsskydd, omfattande bland annat höjd ålder för rätten att kvarstå i anställning från 67 till . Utredaren lämnar också ett antal förslag på åtgärder inom arbetsmiljöområdet. Betänkandet har remitterats och bereds inom ramen för den översyn av pensionssystemet som initierats av Pensionsgruppen, med företrädare för de fem partierna bakom pensionsöverenskommelsen. Se vidare avsnitt 1.2 under Ålderspensionssystemet vid sidan av statens budget. Utredning om stärkt skydd för arbetstagare som slår larm Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att se över skyddet för arbetstagare som slår larm om olika former av missförhållanden, oegentligheter eller brott och att föreslå åtgärder som syftar till att stärka skyddet och skapa ett tydligare regelverk (dir. 2013:16). Utredaren ska bl.a. kartlägga rättsläget, analysera i vilka avseenden skyddet behöver förstärkas och, med beaktande av andra skyddsvärda intressen, föreslå åtgärder som stärker skyddet och lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Utredning om utstationering på svensk arbetsmarknad Regeringen beslutade att tillsätta en utredning om utstationering på svensk arbetsmarknad (dir. 2012:92). En parlamentarisk kommitté ska utvärdera de ändringar som gjordes i lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare med anledning av Lavaldomen. Först ska en kartläggning göras av hur utstationeringssituationen i ser ut. Med kartläggningen som utgångspunkt ska kommittén –utvärdera om tillämpningen av lex fungerar så att skyddet för utstationerade arbetstagares grundläggande arbets- och anställningsvillkor kan säkerställas, –utvärdera och bedöma tillämpningen av bestämmelserna om uppgift att tillhandahålla information och arbetstagarorganisationernas skyldighet att lämna in kollektivavtalsvillkor till ur ett förutsebarhetsperspektiv, samt vid behov föreslå lagändringar eller andra åtgärder, och 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 –överväga vilka lagändringar som krävs för att värna den svenska modellen i ett internationellt perspektiv. Uppdraget ska redovisas . Utredning om inhyrning och företrädesrätt till återanställning Regeringen gav en särskild utredare uppdraget att undersöka i vilken omfattning personal från bemanningsföretag hyrs in i situationer där arbetstagare som har sagts upp har företrädesrätt till återanställning enligt lagen (1982:80) om anställningsskydd (dir. 2013:1). Syftet med undersökningen är att belysa om, och i sådant fall hur, företrädesrätten påverkas. Undersökningen ska avse såväl privat som offentlig sektor. Utredaren ska beakta hur arbetsmarknadens parter genom kollektivavtal reglerat möjligheten till inhyrning i samband med arbetsbristsituationer. Uppdraget ska redovisas . Utredning om registerutdrag i arbetslivet Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att kartlägga av vilka skäl arbetsgivare, utan uttryckligt författningsstöd, begär att arbetssökande visar upp utdrag ur belastningsregistret och vilken betydelse sådana utdrag tillmäts i anställningsprocessen. Utredaren ska också undersöka i vilken utsträckning arbetsgivare begär att redan anställda visar upp utdrag från belastningsregistret och vilken betydelse detta tillmäts i anställningen (dir. 2013:56). Utredaren ska också bl.a. analysera vilka åtgärder som krävs för att säkerställa att arbetsgivare inte utan författningsstöd begär att arbetssökande och arbetstagare visar upp utdrag ur belastningsregistret samt ta ställning till vilka åtgärder som behövs för att uppnå rätt balans mellan å ena sidan arbetsgivares berättigade behov av att kunna kontrollera registerutdrag och å andra sidan arbetssökandes berättigade behov av skydd för den personliga integriteten. Uppdraget ska redovisas . 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 trädde ändringar i lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare i kraft. Ändringarna innebär att arbetsgivare som utstationerar arbetstagare i enligt lagen ska anmäla utstationeringen och utse och anmäla en kontaktperson här. Anmälan ska göras till (). Kontaktpersonen ska vara behörig att ta emot delgivningar för arbetsgivarens räkning. Kontaktpersonen ska även kunna tillhandahålla sådana handlingar som visar att kraven i utstationeringslagen är uppfyllda. Om verksamheten i avses pågå under behöver någon anmälan inte göras. AV ska utöva tillsyn över att reglerna följs. Om en arbetsgivare inte anmäler utstationeringen eller inte utser och anmäler en kontaktperson ska en sanktionsavgift tas ut. Syftet med förslaget är att se till att utstationeringslagen fungerar i praktiken. I en ny förordning om anmälningsskyldighet vid utstationering av arbetstagare anges bl.a. vad en anmälan ska innehålla och hur den ska vara utformad. Förtydligande av bestämmelsen i medbestämmandelagen om uppdrag trädde en ändring av 46 § lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet i kraft. Ändringen syftar till att tydliggöra att () uppdrag inte omfattar att medla i tvister där en enskild arbetstagare är part. Förslaget till ändring lämnades av MI i en skrivelse till regeringen och remitterades därefter i departementspromemorian Förstärkt skydd för arbetstagare med allmän visstidsanställning och vikariat (Ds 2012:25). Remissinstanserna tillstyrkte eller hade inget att erinra mot förslaget. Regeringen lämnade lagförslaget till i propositionen Effektivare sanktioner för arbetsmiljö- och arbetstidsreglerna (prop. 2012/13:143), vilken beslutades . fick en formell underrättelse av Europeiska kommissionen angående införlivandet av rådets direktiv /70/EG av om ramavtalet om visstidsarbete undertecknat av EFS, UNICE och CEEP (EGT L 175 10.7.1999 s 43) (visstidsdirektivet). Två departementspromemorior (Ds 2011:22 respektive Ds 2012:25) har härefter utarbetats i syfte att förtydliga eller ytterligare stärka den befintliga lagstiftningen och dess regler till skydd mot missbruk av tidsbegränsade anställningar. Förslagen har inte lett till lagförslag. erhöll ett motiverat yttrande av kommissionen. Ärendet bereds fortsatt inom . Förslag till ett system för korttidsarbete tog en arbetsgrupp inom fram ett förslag på hur staten kan stödja korttidsarbete i synnerligen djupa lågkonjunkturer, Statligt stöd vid korttidsarbete – en ny åtgärd vid djupa kriser (Ds 2012:59). Förslaget remitterades och en lagrådsremiss lämnades till Lagrådet . Förslaget har därefter notifierats, varvid Europeiska kommissionen har beslutat att stödordningen inte utgör statligt stöd. Regeringen lämnar under Förslag till statens budget, finansplan och skattefrågor avsnitten 3.1, 6.17 och 6.42 förslag på hur stödet vid korttidsarbete ska utformas. I () regleringsbrev fick myndigheten i uppdrag att bygga upp en informationsservice angående gällande regler om arbetsrätt och kollektivavtal samt utöka informationen på den egna webbplatsen och delta i myndighetssamarbetet på webbplatsen . MI skulle till () redovisa hur arbetet fortskrider. MI har slutredovisat uppdraget och regeringen bedömer att verksamheten fungerar väl. Delegationen för jämställdhet i arbetslivet Regeringen beslutade att tillsätta en delegation för jämställdhet i arbetslivet. Delegationen ska sammanställa och tillgängliggöra kunskap om kvinnors och mäns olika villkor och möjligheter i arbetslivet, liksom om de förhållanden som är grunden för dessa skillnader. Delegationen ska också stimulera till debatt om hur jämställdhet i arbetslivet kan främjas och lämna förslag på insatser som kan främja jämställdhet i arbetslivet och minska lönegapet mellan kvinnor och män. Delegationens arbete har hitintills i huvudsak inriktats på den första delen av uppdraget, att sammanställa och tillgängliggöra kunskap. Uppdraget ska redovisas till regeringen . Internationella arbetsorganisationen () beslutande organ, Internationella arbetskonferensen, antog slutsatser med förslag till handlingsprogram på följande tre områden: den demografiska utmaningens effekter på arbetsmarknad och socialt skydd, hållbar utveckling, gröna jobb och anständiga arbetsvillkor samt den sociala dialogen, dvs. samarbetet mellan arbetsmarknadens parter i frågor som rör sysselsättning, arbetsrätt, arbetsmiljö och socialt skydd. Antalet mål i Arbetsdomstolen (AD) var högre 2012 jämfört med både 2011 och 2010. av målen var s.k. A-mål (mål i vilka talan väcks direkt hos AD), vilket var ungefär lika som året innan. Antalet avgjorda mål minskade något jämfört med och 2010. Antalet inneliggande mål ökade jämfört med men var lägre än 2010 (se tabell 5.6). Tabell 5.6 Målstatistik för Arbetsdomstolen 2010-2012 Antal domar och särskilt uppsatta beslut Källa: Arbetsdomstolen. Genomströmningstiderna (handläggningstiderna) är av stor betydelse för att bedöma om arbetsrättsliga tvister avgörs inom rimlig tid. Genomströmningstiderna har varit relativt konstanta –2012 (se tabell 5.7). Det gäller både A- och B-mål (mål som först har prövats i tingsrätt och sedan överklagats till AD). 2013/14:1 UTGIFTSOMRÅDE 14 Tabell 5.7 Genomströmningstid för mål vid Arbetsdomstolen 2010-2012 Antal månader (medianvärde) A-mål avgjorda efter dom eller särskilt B-mål avgjorda efter dom eller särskilt Källa: Arbetsdomstolen. De insatser som har gjorts inom arbetsrättsområdet är i första hand kopplade till lagstiftningsåtgärder, dels i form av nationella initiativ, dels som en följd av det internationella samarbetet, men även andra typer av insatser har gjorts. Fokus för regeringen har varit på att underlätta jobbskapande och att förbättra skyddet för arbetstagare i olika sammanhang.