prop · H10327 · 2013-10-22 00:00:00 — –SSR – Standardiseringsråd, så länge dess vinstmedel används till allmänt nyttiga ändamål och utdelning inte lämnas till medlemmarna, –Stiftelsen Industricentra, –Stiftelsen industriellt utvecklingscentrum i övre , –Stiftelsen för teknikupphandling och produktutveckling, –Stiftelsen Produktionstekniskt centrum i för tekoindustrin – PROTEKO, –/högskola och näringsliv i och de sex motsvarande stiftelserna med säte i , , , , och , –Stiftelsen Nationaldag, –Stiftelsen attachéverksamhet, –Svenska bibelsällskapets bibelfond, –stiftelse för rikskyrklig verksamhet, –exportråd, och –TCO:s internationella stipendiefond till statsminister minne. Följande juridiska personer är också skattskyldiga bara för inkomst på grund av innehav av fastigheter: –Aktiebolaget och dess helägda dotterbolag som bara bedriver spelverksamhet, –Aktiebolaget och Galopp, –, så länge kontorets vinstmedel används till allmänt nyttiga ändamål och utdelning inte lämnas till delägarna, –Stiftelsen minnesfond, –Stiftelsen Industrifonden, –Stiftelsen Konung , –Stiftelsen minnesfond för internationell förståelse och gemensam säkerhet, 2013/14:27 – Stiftelsen Produktionstekniskt centrum i för tekoindustrin – PROTEKO, –Stiftelsen bibelfond, –Stiftelsen Nationaldag, –Stiftelsen internationella stipendiefond till statsminister minne, –stiftelse för rikskyrklig verksamhet, –, så länge dess vinstmedel används till allmänt nyttiga ändamål och utdelning inte lämnas till medlemmarna. Räntor på skatt, tull eller avgift enligt följande bestämmelser får inte dras av: –5 kap. 8 § vägtrafikskattelagen (2006:227) eller 8 § lagen (2006:228) med särskilda bestämmelser om fordonsskatt, –5 kap. 14–18 §§ tullagen (2000:1281), och –65 kap. 2 §, 4 § första stycket, 5–13 och 19 §§ skatteförfarandelagen (2011:1244). Dröjsmålsavgifter beräknade enligt lagen (1997:484) om dröjsmålsavgift får inte dras av. Dröjsmålsavgifter och ränta som beräknas enligt lagen (1997:484) om dröjsmålsavgift får inte dras av. Utdelning och kapitalvinst på följande aktier och andelar tas upp till fem sjättedelar: –aktier i svenska aktiebolag, –andelar i svenska ekonomiska föreningar som inte är kooperativa, –andelar i utländska juridiska personer, om inkomstbeskattningen av den utländska juridiska personen är jämförlig med inkomstbeskattningen enligt denna lag av ett svenskt företag, som inte är en kooperativ förening, med motsvarande inkomster. Första stycket tillämpas inte om –företaget är marknadsnoterat, –företaget har varit marknadsnoterat men marknadsnoteringen har upphört i anslutning till inledandet av ett förfarande om inlösen, fusion, fission, likvidation eller konkurs, – företaget under det räken- – företaget under beskattnings- 3 Senaste lydelse 2011:1256. skapsår som beslutet om utdelning året eller under något av de fyra Prop. avser eller under något av de fyra föregående räkenskapsåren, direkt eller genom dotterföretag, har ägt har ägt aktier med en röst- eller aktier med en röst- eller mer i ett svenskt marknadsnoterat mer i ett svenskt marknadsnoterat aktiebolag eller en marknads- aktiebolag eller en marknads- noterad utländsk juridisk person, noterad utländsk juridisk person, –företaget är ett privatbostadsföretag, –andelarna är kvalificerade, eller –en kapitalvinst ska tas upp som överskott av passiv näringsverksamhet enligt 49 a kap. Ett företag anses marknadsnoterat om någon andel i företaget är marknadsnoterad. –rätt på grund av teckning av aktier, –andel i en värdepappersfond och en specialfond, –andel i en ekonomisk förening, och –annan tillgång med liknande konstruktion eller verkningssätt. Bestämmelserna om delägarrätter ska tillämpas också på –vinstandelsbevis och kapitalandelsbevis som avser lån i svenska kronor, –konvertibel i svenska kronor, –inlösenrätt och säljrätt som avser aktier, –termin och option vars underliggande tillgångar består av aktier eller termin och option som avser aktieindex, och –annan tillgång med liknande konstruktion eller verkningssätt. Andel i privatbostadsföretag anses inte som delägarrätt. När det gäller fåmansföretag, fåmanshandelsbolag och deras delägare m.fl. finns även särskilda bestämmelser om –förmån av utbildning i 11 kap. 17 §, –avdrag för framtida substansminskning i 20 kap. 23 §, –underprisöverlåtelser i 23 kap. 18, 19 och 22–23 a §§, –avdrag för ränta på vinstandelslån i 24 kap. 6, 7 och 10 §§, –avskattning av fastighet i 25 a kap. 25 §, –när en fastighet eller andel är lagertillgång i 27 kap. 4–6 §§, –kvalificerade fusioner och fissioner i 37 kap. 27 §, 4Senaste lydelse 2013:569. 5Senaste lydelse 2008:1063. – utskiftning vid ombildning av en ekonomisk förening till aktiebolag i 42 kap. 20 §, – partiella fissioner i 48 kap. 18 c–18 e §§, – andelsbyten i 48 a kap. 6 a, 8 a–8 c, 9, 12, 13 och 16 §§, 8 a–8 c, 9, 13 och 16 §§, –avyttring av andelar i svenska handelsbolag i 50 kap. 7 § och 51 kap. –pensionssparavdrag i 59 kap. 4, 10 och 15 §§, –familjebeskattning i 60 kap. 12–14 §§, och –grundavdrag i 63 kap. 5 §. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången på beskattningsår som börjar efter . Bestämmelsen i 7 kap. 17 § i sin nya lydelse i fråga om tillämpas dock från och med beskattningsår som börjar efter . Förslag till lag om ändring i lagen (2008:879) Härigenom föreskrivs att 9 § lagen (2008:879) om europeiskt betalningsföreläggande ska ha följande lydelse. Ersättning till sökanden för kostnader i målet får avse ansökningsavgift samt skäligt belopp för 2.översättning av handlingar, och 3.sökandens eget arbete med anledning av målet och arvode till ombud eller biträde. Regeringen meddelar närmare föreskrifter om ersättning för kostnader enligt första stycket 3. Ersättning för kostnader enligt första stycket 3 får endast om det finns särskilda skäl bestämmas till högre belopp än . 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande i mål som har kommit in till före ikraftträdandet. 2013/14:27 2.6 Förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) 22 kap. 1 § skatteförfarandelagen (2011:1244) ska ha följande lydelse. Lydelse enligt prop. I detta kapitel finns bestämmelser om skyldighet att lämna kontrolluppgift om –överlåtelse av privatbostadsrätt och andelar i vissa bostadsföretag (2 och 3 §§), –upplåtelse av privatbostad eller bostad som innehas med hyresrätt (4 §), –samfällighet (5 och 6 §§), –räntebidrag (7 §), –pensionsförsäkringar och pensionssparkonton (8 och 9 §§), –avskattning av pensionsförsäkring (10 §), –tjänstepensionsavtal (11 §), –underlag för avkastningsskatt på livförsäkringar (12 §), –skattereduktion för förmån av hushållsarbete (13 §), –elcertifikat (14 §), –utsläppsrätter, utsläppsminskningsenheter och certifierade utsläppsminskningar (15 §), –schablonintäkt vid innehav av ett investeringssparkonto (16 §), –schablonintäkt vid innehav av andelar i investeringsfonder och fondföretag (17–21 §§), –gåva (22 §), och –investeraravdrag (23 och 24 §§). – schablonintäkt vid innehav av andelar i värdepappersfonder, fondföretag, specialfonder och utländska specialfonder (17–21 §§), Denna lag träder i kraft . Förslag till lag om ändring i lagen (2011:1537) Prop. om bistånd med indrivning av skatter och avgifter inom Europeiska unionen Härigenom föreskrivs att 12 § lagen (2011:1537) om bistånd med indrivning av skatter och avgifter inom Europeiska unionen ska ha begära bistånd med indrivning i en begära bistånd med indrivning i en när fordran är föremål för om- när fordran är föremål för om- fordran är verkställbar här trots fordran är verkställbar här trots detta, och detsamma gäller enligt detta, och detsamma gäller enligt Bistånd får inte heller Bistånd får inte heller omfattas av denna lag mot en omfattas av denna lag mot en såvida det inte kan antas att avräkning mot en fordran på återbetalning av skatt eller avgift, eller annars med liten arbetsinsats av den anmodade myndigheten. Innan bistånd med indrivning begärs ska vidta de åtgärder för att driva in fordran i som är lämpliga, utom om 1.det är uppenbart att det inte finns några tillgångar här som kan tas i anspråk för indrivning eller att denna inte kommer att leda till full betalning, och har upplysningar som visar att den berörda personen har tillgångar i den andra medlemsstaten, eller 2.indrivning av fordran i skulle medföra orimliga svårigheter. Motsvarande villkor gäller i fråga om skyldigheten att lämna bistånd med indrivning i av en annan medlemsstats fordran. Denna lag träder i kraft . 2013/14:27 3 Ärendet och dess beredning Reglerna om mervärdesskatt är i hög grad harmoniserade inom EU och de svenska reglerna har således i allt väsentligt sin motsvarighet i rådets direktiv /112/EG av om ett gemensamt system för mervärdesskatt (mervärdesskattedirektivet eller direktivet).1 En promemoria har tagits fram inom i vilken föreslås förändringar av mervärdesskattelagen (1994:200), förkortad ML, som innebär att det svenska mervärdesskattesystemet ytterligare anpassas till . Förslagen har sin grund i egna initiativ av , initiativ av och förslag till lagändringar som inkommit till . Förslaget om ändring gällande undantaget från mervärdesskatt för luftfartyg för yrkesmässig person- eller godsbefordran har föranletts av att Europeiska kommissionen (kommissionen) i en förfrågan till ifrågasatt den svenska bestämmelsens överensstämmelse med mervärdesskattedirektivet. Vidare föreslås vissa ändringar i bl.a. inkomstskattelagen (1999:1229), fastighetstaxeringslagen (1979:1152), lagen (2011:1537) om bistånd med indrivning av skatter och avgifter inom Europeiska unionen, lagen (1990:746) om betalningsföreläggande och handräckning samt skatteförfarandelagen (2011:1244). En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 1. Promemorians lagförslag finns i bilaga 2. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 3. Remissvaren finns tillgängliga i (dnr 2013/2482). Förslagen i promemorian rörande ändringar av undantaget från mervärdesskatt för dentaltekniska produkter och tjänster samt undantag från lagen (1973:173) om beräkning av lagstadgad tid behandlas inte i denna proposition. Regeringen beslutade att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 4. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5. Regeringen har följt lagrådet synpunkter, som behandlas i avsnitt 5.3, 6.3 och 7.3 samt i författningskommentaren. Vissa redaktionella ändringar har gjorts i förhållande till lagrådsremissens lagförslag. Dessutom har en följdändring gjorts i 9 a kap. 18 § mervärdesskattelagen. De förslag som lämnas avseende 2 kap. 1 §, 7 kap. 17 §, 48 kap. 2 § och 56 kap. 8 § inkomstskattelagen (1999:1229), 3 kap. 4 § fastighetstaxeringslagen (1979:1152) samt 22 kap. 1 § skatteförfarandelagen (2011:1244) är enligt regeringens bedömning författningstekniskt och även i övrigt av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Regeringen har därför inte inhämtat Lagrådets yttrande över de nämnda lagförslagen. 1 EUT L 347, 11.12.2006, s. 1 (Celex 32006L0112). Avdragsrätt för ingående mervärdesskatt Prop. vid inköp och hyra av husbilar I mervärdesskattelagen finns särskilda regler om avdragsrätt vid inköp och hyra av personbilar. Vid inköp av en personbil är den ingående skatten på inköpet inte avdragsgill och vid hyra av bil kan avdrag enbart göras med hälften av den ingående skatten på hyran. Undantag från detta görs för vissa särskilt angivna verksamheter. Mervärdesskattelagens definition av personbil är för sitt innehåll till övervägande del beroende av definitionen av sådana bilar i 2 § lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner. Genom en ändring i den lagen kan mervärdesskattelagens bestämmelser tolkas som att bilar av ett slag som inte tidigare omfattades av avdragsförbuden omfattas av dessa. innebär dock att ett befintligt avdragsförbud får behållas, men inte utökas (jfr punkten 46 i dom i mål C-409/99, Metropol och Stadler, 2002 s. I-81). Mot denna bakgrund har i tillämpningen givit avdragsförbuden ett mer inskränkt tillämpningsområde (se ställningstagande , dnr 131 651144-06/111). Fråga har därför uppkommit om mervärdesskattelagens bestämmelser om avdragsförbud för personbilar behöver förtydligas. avdragsförbud för ingående skatt hänförlig till personbil eller motor- Förbuden omfattar inte ingående skatt som avser förvärv eller hyra av sådana fordon för ändamålen återförsäljning, uthyrning, persontransporter enligt taxitrafiklagen (2012:211), transporter av avlidna eller körkortsutbildning. De omfattar som huvudregel inte heller hyra av sådana fordon för dessa ändamål. Vid förvärv av personbil eller motorcykel för ändamål som omfattas av förbuden gäller att ingående skatt inte får dras av vid förvärvet av Detsamma gäller vid hyra av ett sådant fordon, om det endast i ringa omfattning används i verksamhet som medför skattskyldighet. fordonet används i mer än ringa omfattning får avdrag göras med hälften av den ingående skatt som avser hyra av personbil eller motorcykel, utan hänsyn till om fordonet även delvis används utom verksamheten. Bedömningen av vad som är personbil enligt mervärdesskattelagen ska ske med ledning av vad som utgör personbil enligt vägtrafik- författningarna (jfr RÅ 2005 ref. 23). personbil, lastbil och buss i lagen om vägtrafikdefinitioner, se proposition Lag om vägtrafikregister, m.m. (prop. 2000/01:95 s. 109). Den lagens definition av personbil ändrades . den nuvarande indelningen i personbilar klass I och personbilar klass II. 2013/14:27 definitioner). Enligt propositionen Ny vägtrafikskattelag, m.m. (prop. 2005/06:65 s. 98 ff) hänfördes husbilar före ändringen av det svenska regelverket, normalt till fordonsslaget lastbilar. Mervärdesskattelagen innehåller en avvikelse från personbilsbegreppet i vägtrafiklagstiftningen. Vid tillämpningen av mervärdesskattelagen ska med personbil även förstås lastbil med skåpkarosseri och buss om fordonets totalvikt är högst . Det gäller dock inte om lastbilens förarhytt utgör en separat karosserienhet (1 kap. 13 § ML). innehåller inte några harmoniserade avdragsförbud för ingående skatt som hänför sig till personbilar eller något annat. Medlemsstaterna i unionen får i stället, till dess att enhälligt på kommissionens förslag beslutar om EU-gemensamma förbud, behålla nationella avdragsförbud som gällde eller, för de stater som anslutit sig till unionen efter den dagen, dagen för deras anslutning (jfr artikel 176 i mervärdesskattedirektivet). Av rättspraxis framgår att ändringar i existerande och enligt artikel 176 i mervärdesskattedirektivet tillåtna avdragsförbud godtas om de medför att medlemsstaten minskar ett avdragsförbuds tillämpningsområde. Domstolen har även fastslagit att utökningar av tillämpningsområdet för sådana förbud inte är tillåtet. Vidare har domstolen uttalat att inte bara lagbestämmelser i egentlig mening utan även administrativa rättsakter, t.ex. förvaltningspraxis som utvecklats av offentliga myndigheter, ska beaktas vid tillämpning av artikel 176 (dom i mål C-371/07, Danfoss A/S och AstraZeneca A/S mot , 2008, s. I-9549). 4.3Klargörande av tillämpningsområdet för avdragsförbudet Regeringens förslag: Vissa husbilar undantas från avdragsförbudet för ingående skatt som hänför sig till förvärv eller hyra av personbil. Promemorians förslag överensstämmer med regeringens. Remissinstanserna: Förvaltningsrätten i tillstyrker förslaget. och har inga invändningar mot förslaget. anser att en ändring skulle öka förutsebarheten. efterlyser en analys av hur skattskyldigheten påverkas och hur andra EU-länder definierar husbilar. framför också att det förhållandet att husbilar i vissa fall ska behandlas som personbilar och i andra fall undantas från personbilsbestämmelserna bör belysas och motiveras närmare. Företagarna anser att förslaget inte bör genomföras eftersom det bygger på en otidsenlig utformning av personbilsreglerna i mervärdesskattelagen. Även Näringslivets skattedelegation, förkortat NSD, till vilket yttrande ansluter sig, anser att personbils- definitionen bör utmönstras. , BIL , Kommuner och Landsting, Företagarna och NSD anser att det bör göras en mer omfattande översyn av avdragsreglerna för personbilar. avstyrker förslaget och menar att det inte är självklart att genom omklassificeringen i fordonslagstiftningen kan anses ha utvidgat avdragsförbudet. Transportstyrelsen påpekar att hanteringen kan skapa problem för berörda parter då det inte framgår i vägtrafikregistret om fordonets förarhytt är en separat karosserienhet. Skälen för regeringens förslag: Mervärdesskattelagens definition av personbil är för sitt innehåll till övervägande del beroende av definition av sådana bilar i 2 § lagen om vägtrafikdefinitioner. Den lagens personbilsdefinition ändrades . Frågan uppkommer därmed om ändringens konsekvenser för tillämpningsområdet för avdragsförbuden i 8 kap. 15 och 16 §§ ML är tillåtna enligt . Före ändringen hänfördes husbilar enligt det svenska regelverket normalt till fordonsslaget lastbilar medan de enligt hänfördes till fordonsslaget personbilar. Mot denna bakgrund infördes den gällande indelningen av personbilar i klass I och klass II, där den senare avser husbilar. Husbilar har således klassificerats som personbilar, vilket i sin tur medför att avdragsförbuden i 8 kap. 15 och 16 §§ ML kan anses omfatta samtliga sådana bilar som klassificeras från och med detta datum, dvs. även sådana med en totalvikt över . En ny personbilsdefinition i lagen om vägtrafikdefinitioner har därför gjort att 8 kap. 15 och 16 §§ ML, , kan ges en tolkning som skulle medföra ett utökat tillämpningsområde jämfört med . Fler husbilar än tidigare kan i så fall anses omfattas av avdragsförbuden. Som framgått ovan godtar inte att i och för sig tillåtna nationella avdragsförbud får ett utökat tillämpningsområde. På samma gång bör dock påpekas att i rättstillämpningen gett avdragsförbuden ett mer inskränkt tillämpningsområde (se ställningstagande , dnr 131 651144-06/111). I tillämpningen har således avdragsförbudens omfattning inte utökats. har framfört att det inte är självklart att det behövs någon ändring mot bakgrund av att husbilar enligt var personbilar enligt rådets direktiv /156/EEG om typgodkännande av motorfordon och släpvagnar redan vid EU-inträdet. Avdragsförbudet för inköp och hyra av personbil är en nationell regel som har möjlighet att ha kvar enligt artikel 176 i mervärdesskattedirektivet. Eftersom det inte finns harmoniserade regler om avdragsförbud för ingående skatt vid förvärv och hyra av personbil saknas det gemensamma definitioner av vad som utgör personbil vid tillämpningen av avdragsreglerna. Vid tillämpningen av mervärdesskattelagens bestämmelse har det i stället ansetts vägledande vad som utgör personbil enligt de nationella vägtrafikförfattningarna (jfr RÅ 2005 ref. 23). Eftersom definitionen av personbil i lagen om vägtrafikdefinitioner ändrades anser regeringen att det finns skäl att klargöra avdragsförbudets omfattning. Ett sådant klargörande medför i praktiken inte någon ändring av den rådande tillämpningen. Någon mer omfattande översyn av personbilsdefinitionen eller avdragsförbudet i mervärdesskattelagen behandlas inte inom ramen för detta lagstiftningsarbete. Mervärdesskattelagen bör förtydligas så att det klart framgår att avdragsförbuden inte har fått ett utökat tillämpningsområde jämfört med det de hade . Det uppnås bäst genom ett förtydligande av den mervärdesskatterättsliga definitionen av personbil i 1 kap. 13 § Det bör av bestämmelsen framgå att definitionen inte omfattar sådana husbilar som klassificerades som lastbilar före den ovan nämnda ändringen i lagen om vägtrafikdefinitioner . förtydligande bör avgränsas till 2 kap. 5 § 3, 7 kap. 4 , 8 kap. 10, 15 och 16 §§ samt 13 kap. 15 § ML, eftersom det endast är dessa regler som avser de aktuella avdragsförbuden eller sammanhänger med dessa. regler som ändras avser uttagsbeskattning vid privat användning och avdrag för ingående skatt hänförlig till driftskostnader, hyra eller inköp Personbilsdefinitionen ges dock inte ett ändrat innehåll när Det medför att de särskilda reglerna i 3 b §och 5 kap. 3 a § ML för export av personbilar som är tillfälligt registrerade inte begränsas till vissa husbilar. har efterlyst en analys av hur skattskyldigheten påverkas och av hur andra länder definierar husbilar. Som nämnts ovan saknas det gemensamma regler inom EU om avdragsförbud vid inköp av bilar. Regeringen finner därför inte skäl att närmare analysera hur andra länder definierar husbilar. Om en beskattningsbar person inte har fått avdrag för ingående skatt vid inköp av en husbil kan en senare försäljning av denna under vissa undantas från skatteplikt enligt 3 kap. 24 § Skattskyldigheten vid försäljning av en husbil kan således påverkas av Eftersom avdrag redan har medgivits för husbilar av det slag som förslaget gäller, kommer dock skattskyldigheten i praktiken inte att påverkas av ändringen. påpekat att en ändring kan komma skapa problem vid hanteringen. Regeringen kan dock konstatera att det i tillämpningen redan medgivits avdrag för ingående skatt som avser husbilar av det slag som förslaget Några nya hanteringsproblem kan därför inte förväntas 5 Mervärdesskatt vid upplåtelse för fartyg av hamnar och för luftfartyg av flygplatser Omsättning av fastigheter samt överlåtelse och upplåtelse av rättigheter till fastighet undantas enligt mervärdesskattelagen från mervärdesskatt. Det finns emellertid ett flertal avsteg från undantaget, bl.a. omfattas inte upplåtelse av parkeringsplatser i parkeringsverksamhet eller upplåtelse för fartyg av hamnar eller för luftfartyg av flygplatser. Av praxis får det anses framgå att samtliga transportmedel omfattas av bestämmelsen om Prop. 2013/14:27 upplåtelse av parkeringsplatser i parkeringsverksamhet. bakgrund har fråga uppkommit om den särskilda regleringen i mervärdesskattelagen av upplåtelse för fartyg av hamnar eller för luftfartyg av flygplatser är överflödig. Enligt 3 kap. 2 § ML är omsättning av fastighet samt överlåtelse och upplåtelse av rättigheter till fastigheter undantaget från skatteplikt. Av 3 kap. 3 § första stycket ML följer dock att bl.a. upplåtelse av parkeringsplatser i parkeringsverksamhet är skattepliktig (punkten 5). I förarbetena till bestämmelsen, se Propositionen om reformerad mervärdesskatt m.m. (prop. 1989/99:111 s. 197), anges bl.a. att med upplåtelse av parkeringsplats avsågs upplåtelse av parkeringsplats för fordon på marken eller i byggnad och att utanför mervärdesskatteplikten föll upplåtelser som inte skedde i parkeringsverksamhet. Bestämmelsen fördes i sak oförändrad in i den nuvarande mervärdesskattelagen, jfr Propositionen om ny mervärdesskattelag (prop. 1993/94:99 s. 149). I 3 kap. 2 § första stycket 6 ML anges att undantaget från skatteplikt inte omfattar upplåtelse för fartyg av hamnar eller för luftfartyg av flygplatser. I förarbetena till denna bestämmelse (prop. 1989/99:111 s. 198) anförs bl.a. att med upplåtelse av flygplats avsågs upplåtelse av bana för landning samt upplåtelse av mark eller hangar för uppställning av plan samt upplåtelse av hamnplats och dylikt för fartygen och motsvarande för luftfartygen. har fastställt ett förhandsbesked där har ansett att bestämmelsen i 3 kap. 3 § första stycket 5 ML omfattar upplåtelse av båtuppläggningsplatser för vinterförvaring och att det saknas skäl att bedöma båtuppläggning utomrespektive inomhus på olika sätt. (RÅ 2007 ref. 13). Medlemsstaterna ska enligt artikel 135.l l i mervärdesskattedirektivet undanta utarrendering och uthyrning av fast egendom från skatteplikt. I artikel 135.2 b anges dock att uthyrning av lokaler och platser för parkering av fordon inte ska omfattas av det tidigare nämnda undantaget. har i ett mål som rörde uthyrning av båtplatser och uppläggningsplatser för vinterförvaring av båtar konstaterat att begreppet uthyrning av fast egendom omfattar uthyrning av platser för förtöjning av båtar och uppläggningsplatser för båtar inom hamnområdet.