prop · H1031d26 · 2013-09-18 00:00:00 — Sammantaget bedömer regeringen att de redovisade insatserna har bidragit till att nå målet om ett dynamiskt och konkurrenskraftigt näringsliv i hela landet som präglas av öppenhet och mångfald. 2.5.2De gröna näringarna är miljö- och resurseffektiva och har en nyckelroll i energiproduktion De gröna näringarnas klimatarbete För att mäta resultatet för målet används följande indikatorer: –Utsläpp av växthusgaser från jordbrukssektorn. –Skog och skogsmarks nettoupptag av växthusgaser. hade utsläppen av metan och lustgas från det svenska jordbruket minskat med i jämförelse med 1990. Minskningen beror främst på minskat antal nötkreatur och svin. Kortfattat kan ur skrivelsen till om miljö, klimat- och energiinsatser inom jordbruket (skr. 2011/12:124) lyftas fram flera satsningar som har genomförts . Omfattande informations- och rådgivningsinsatser har bedrivits inom ramen för lands- 39 P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 bygdsprogrammet 2007–2013. Bland annat har projektet näringen utökats med en särskild rådgivningsdel; klimatkollen. Andra åtgärder inom landsbygdsprogrammet som har positiva effekter på utsläppen av växthusgaser är t.ex. odling av fånggröda. har haft i uppdrag att närmare studera olika aspekter, både av hydroteknisk och vattenrättslig karaktär, för vattenanläggningar i jordbruket. Uppdraget avrapporterades och av rapporten framgår att det finns behov av både kunskapsuppbyggnad, investeringar och ändringar i lagstiftningen för att kunna möta effekter av klimatförändringarna. Diagram 2.2 Utsläpp av växthusgaser från jordbruket Källa: , National Inventory Report 2012, samt preliminära data (exklusive nettoupptag av CO2 i jordbruksmark). har regeringen gjort fortsatta satsningar för att ta till vara skogsbrukets roll för minskad klimatpåverkan. har fortsatt att utveckla sin rådgivning i syfte att höja skogsbrukets kunskapsnivå, dels om metoder för en långsiktigt hållbar ökning av tillväxten i skogen, dels om möjliga anpassningsåtgärder. En åtgärd som vidtagits för att anpassa skogsbruket till ett förändrat klimat är att underlätta framtida tillgång till föryngringsmaterial med egenskaper som passar i nya klimatförhållanden. har beslutat om en strategi att bevara skogsgenetiska resurser av alla inhemska skogsträd samt genomfört utbildningsinsatser för genomförandet av strategin. Genbevarandet följer europeiska riktlinjer och är aktuellt i biotopskyddsområden beslutade efter . Skog och skogsmark hade 2011 ett nettoupptag på ca koldioxidekvivalenter, vilket innebär en minskning jämfört med men en höjning jämfört med . Anledningen till det 40 lägre nettoupptaget jämfört med är främst en generellt sett högre avverkningsnivå . har avverkningen varit i nivå med avverkning och sannolikt kommer nettoupptaget 2012 vara i nivå med nivå. Diagram 2.3 Nettoupptag av växthusgaser inom skogsbruket 2001–2011, exkl. träprodukter (tidsserien omräknad jämfört på grund av metodutveckling) Källa: , National Inventory Report 2012 (exklusive upplagring i träprodukter). har fortsatt att driva frågan om skogens betydelse för minskad klimatpåverkan i såväl de internationella klimatförhandlingarna som inom EU i syfte att hitta en lämplig balans mellan möjligheten att lagra koldioxid i växande skog respektive att använda skogsråvaran för träprodukter och biobränslen för att därigenom kunna minska användningen av fossila bränslen. nåddes en överenskommelse om bokföringsmetoder för skogsbruk och annan markanvändning för Kyotoprotokollets andra åtagandeperiod med start . Det nya regelverket inkluderar bl.a. träprodukters kollagrande funktion och ger möjlighet att ta hänsyn till naturkatastrofers påverkan på nationella utsläpp. nåddes en överenskommelse inom EU om att använda samma bokföringsmetoder även för EU-intern klimatrapportering, dock utan att inkludera upptag och utsläpp inom skogsbruk och annan markanvändning i medlemsländernas EU-interna åtaganden om utsläppsreduktioner . Minskningen av jordbrukets utsläpp av växthusgaser beror på en fortsatt nedåtgående trend för användningen av mineralgödsel, minskade volymer stallgödsel samt en minskad åkerareal. Nettoutsläppen av växthusgaser från jordbruket totalt sett ligger jämförelsevis stabilt. Eftersom produktionen av animaliska och vegetabiliska produkter har ökat innebär det att effektiviteten har förbättrats och att klimatpåverkan per producerad enhet är mindre. Mätosäkerheten kring upptag och utsläpp från jord- och skogsbruk är fortsatt stor men det löpande utvecklingsarbetet medför att noggrannheten förbättras kontinuerligt. I rapportering till redovisas resultaten som löpande genomsnitt för att undvika att skillnader på grund av mätosäkerhet påverkar enskilda år. Inom skogsbruket inkluderas nu bl.a. det kol som finns kvar i stubbar. antogs att kol bundet i stubbar och rotsystem släpptes ut i atmosfären som koldioxid när träden avverkades. Metoder för beräkning av skogsmarkens kolinnehåll har också utvecklats löpande. Sammantaget innebär förändringarna att den rapporterade kolsänkan har minskat. Förändringarna gäller hela tidsserien 1990–2013. I landsbygdsprogrammet för perioden – 2013 ingår ett antal åtgärder för att minska jordbrukets utsläpp av växtnäringsämnen. Ett flertal av dessa åtgärder antas även ha en positiv effekt för klimatet. Särskilt kan nämnas ersättning för odling av fånggrödor, vilket minskar utsläppen av kväveföreningar till vatten och därmed lustgasavgången från de utlakade kväveföreningarna. De medel som öronmärktes för klimatåtgärder i landsbygdsprogrammet förväntas minska utsläppen av växthusgaser med ca koldioxid . Regeringen drar slutsatsen att de gröna näringarnas miljö- och klimatarbete fortsatt har bidragit till minskade utsläpp av växthusgaser. Jordbrukets utsläpp ligger på samma nivå som de senaste årens utsläpp. Skogsbrukets nettoupptag ligger kvar på en hög nivå som produktionen av skogsbaserad bioenergi fortsätter att utvecklas positivt. Energibesparing är med all sannolikhet den åtgärd som på kort sikt får störst effekt på utsläpp av växthusgaser i förhållande till insats. P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 De gröna näringarna har en nyckelroll i energiproduktion Bioenergi från den gröna sektorn svarar för nästan en tredjedel av den svenska energianvändningen. av bioenergin kommer från skogssektorn och till stor del från industrins biprodukter. I skogsindustrin eldas restprodukter såsom bark, rötskadad ved och svartlut för interna processbehov men också för att producera el, värme och biodrivmedel. Jordbruket bidrar med en till av bioenergiproduktion. Vid utgången av 2012 hade totalt 53 biogasanläggningar beviljats investeringsstöd, vilket innebär att 20 anläggningar har tillkommit jämfört med . Därtill har investeringsstöd beviljats till bl.a. uppgradering av äldre anläggningar, hygieniseringsanläggningar och gödselbrunnar. fick 196 företag stöd för energikartläggning. Av dessa företag är 28 lantbruksföretag. Checkar för energikartläggning omfattar företag med en energianvändning om minst 500 MWh eller med minst 100 djurenheter och leder med största sannolikhet till minskad energianvändning liksom minskade koldioxidutsläpp. är det även möjligt för mindre lantbruksföretag att få hjälp med energikartläggning via den s.k. Energikollen. oktober– december genomfördes drygt 70 individuella rådgivningar samt 30 gruppträffar för jordbruksföretag, samt 1 gruppträff och 13 individuella rådgivningar för trädgårdsföretag med växthus. Vid pågår forskning om de gröna näringarnas möjlighet att ersätta fossila bränslen med förnybar energi t.ex. i projektet . I projektet pågår forskning som berör hela produktionskedjan av biobränsle, från produktion och lagring av växtbiomassa, till återförsel av växtnäring till jordbruksmark. och Transportstyrelsen har fått i uppdrag att genomföra det s.k. MEKA- projektet (MetandieselEfterKonvertering av Arbetsmaskiner). Projektet syftar till att utveckla biogasdrift för arbetsmaskiner samt är ett sätt att arbeta med framtagandet av ett nytt regelverk för efterkonvertering av arbetsmaskiner till förnybara bränslen. En nationell samverkansgrupp för minskat matavfall (SaMMa) har bildats med syftet att P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 minska svinnet genom samverkan i hela livsmedelskedjan, vilket har positiva effekter både ur energi- och klimatsynpunkt. Medvetenheten i de gröna näringarna om behovet av att minska beroendet av fossil energi genom effektiv och hållbar energianvändning har ökat. Energiutvinning från biomassa ökar, vilket till stor del beror på en ökad produktion och användning av biomassa från skogssektorn. Diagram 2.4 Andel biobränsle av totalt tillförd energi 1990–2010 Även produktionen av bioenergi från jordbruket ökar, bl.a. genom utnyttjande av restprodukter såsom t.ex. halm, blast eller gödsel. Det är viktigt att det ökade uttaget av biomassa framför allt från skogen inte innebär negativa effekter på biologisk mångfald. Sammanfattningsvis, och med hänvisning till regeringens skrivelse (skr. 2011/12:124), konstateras att de gröna näringarna bidrar substantiellt och på många olika sätt till energiproduktion som kontinuerligt arbete för att minska beroendet av fossil energi i de gröna näringarnas bedrivs. Förbättra miljön och landskapet I detta avsnitt beskrivs ett antal av regeringens insatser inom ramen för arbetet med de för jordbruket relevanta miljökvalitetsmålen Ingen övergödning, Ett rikt odlingslandskap, Giftfri miljö samt Myllrande våtmarker. Generellt visar miljöövervakningen på nedåtgående trender (6557) vilket är i linje med vad som framkommit i den rapport som publicerats av 2011 och avsåg trenderna av kväve- och fosforhalter i syd- och mellansvenska vattendrag i jordbruksdominerade områden. Jordbruket är fortfarande den största källan till vattenburen belastning av fosfor och kväve. Även utsläppen av ammoniak fortsätter att minska. har en minskning nåtts, vilket är väl under den taknivå som gäller för enligt EU:s takdirektiv och delmålet 2010 om en 15-procentig minskning jämfört med nivå. Överenskommelsen 2012 om ett nytt protokoll till konventionen om gränsöverskridande luftföroreningar (LRTAP) innebär att de svenska ammoniakutsläppen till 2020 ska minska till en nivå på . Nuvarande nivå på visar att är på god väg att nå denna taknivå. enligt nitratdirektivets artikel 10 (rådets direktiv /676/EEG) överlämnades till kommissionen. I rapporten beskrivs bl.a. kvaliteten på vattnet och tillståndet i sjöar, vattendrag och hav. Rapporten innefattar även en redovisning av de viktigaste delarna i åtgärdsprogrammet och revideringen av P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 de utpekade nitratkänsliga områden som rapporterades till kommissionen 2011. Revideringen innebär att ett antal nya brukare ska anpassa sitt företag till bestämmelserna i förordningen (1998: 915) om miljöhänsyn i jordbruket och till föreskrifter och allmänna råd (SJVFS 2004:62) om miljöhänsyn i jordbruket vad avser växtnäring. Regeringen gav, i enlighet med skrivelse om Åtgärder för ett renare hav (skr. 2009/10:213), i uppdrag att –2012 analysera och genomföra särskilda insatser för att stärka och effektivisera tillsynen och jordbruksföretagens egenkontroll i syfte att minska växtnäringsförlusterna från jordbruket. Utvärderingen av de genomförda insatserna visar att arbetsformen med s.k. tillsynskampanj är ett värdefullt redskap för att ge en förutsägbar och effektiv tillsyn. Insatserna gav ett bra stöd för miljöinspektörer och tydligheten genom kampanjen uppskattades av jordbrukarna. Samordnade tillsynsvägledningsinsatser är viktiga, inte minst eftersom många miljöinspektörer arbetat en förhållandevis inom sitt yrke. Den särskilda utredaren med uppdrag att bl.a. se över om det förekommer överlappningar, luckor eller motstridiga regler som gäller miljöbestämmelser och berör jordbruksföretag och djurhållning överlämnade sin utredning till regeringen (kommittédirektiv 2011:49, Miljöbestämmelser för jordbruksföretag och djurhållning). Utredningen har därefter remitterats och förslagen bereds inom . I syfte att följa de kvalitativa förändringarna och bedöma åtgärders effekt för att bevara den biologiska mångfalden och därmed långsiktigt säkra natur- och kulturmiljövärdena har regeringen i enlighet med proposition (prop. 2009/10:155) Svenska miljömål – för ett effektivare miljöarbete gett i uppdrag att utvärdera befintliga övervaknings- och uppföljningssystem vad gäller odlingslandskapets naturvärden. har redovisat uppdraget till regeringen. Frågan bereds i . Mot bakgrund av den översyn av Svenska artprojektet som genomfördes fastställde regeringen riktlinjer för projektet. I dessa anges vilka mål som ska gälla för projektet. Regeringen har därutöver upp- P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 dragit åt att lämna förslag till effektiviseringar och kostnadsbesparingar inom Svenska artprojektets verksamhet. SLU redovisade detta uppdrag . Översynen av artprojektet påpekade att stödet till biologiska samlingar m.m. inom projektet behövde ses över i särskild ordning. har därför genomförts en översyn (kartläggning) av detta stöds betydelse för Svenska artprojektet. Det har under framförts synpunkter från näringen om att miljölagstiftningens skydd mot åtgärder som rör olika biotoper och landskapselement i jordbrukslandskapet ibland kan innebära hinder för utveckling av jordbruket. Det har framförts att effekten i värsta fall kan bli nedläggning av jordbruksdriften, vilket skulle påverka den biologiska mångfalden negativt. Regeringen uppdrog därför åt att kartlägga och beskriva problem med nuvarande tillämpning av det generella biotopskyddet vad gäller förutsättningarna att varaktigt bedriva jordbruk som den biologiska mångfalden bevaras. I uppdraget ingick även för att föreslå ändringar i nuvarande tillämpning av regelverket i syfte att förbättra möjligheterna att varaktigt bedriva jordbruk, t.ex. genom utökade möjligheter till dispens från biotopskyddet. Vidare att identifiera eventuella behov av ändringar i regelverket. Uppdraget redovisades och har remitterats. Växtskyddsmedel används i huvudsak för att skydda växter inom jordbruk, skogsbruk och trädgårdsbruk mot svampangrepp, skadedjur eller konkurrerande växter. Hälso- och miljörisker från användning av växtskyddsmedel beräknas av Kemikalieinspektionen som indikatortal. Riskindikatorerna speglar trender i hälso- och miljöriskerna. Riskerna har 2011, jämfört med , minskat för hälsa respektive miljö. Jämfört med 2010 har riskerna ökat något. har index legat på ungefär samma nivå. För att främja ekologisk produktion sker insatser inom flera områden som omfattar hela livsmedelskedjan. Andelen jordbruksmark som var helt omställd till ekologisk produktion ökade 2012. Arealen jordbruksmark som var helt omställd till ekologisk produktion uppgick till . ökning jämfört med . Den totala arealen jordbruksmark, som var omställd eller under omställning till ekologisk produktion, låg dock kvar i nivå med areal. Av totala certifierade areal jordbruksmark var omställd eller under omställning till ekologisk produktion . En ökning av den ekologiska odlingen har skett kontinuerligt, och inom några regioner i har målet i landsbygdsprogrammet om odlad ekologisk areal redan nåtts. Inom ramen för landsbygdsprogrammet ges stöd om totalt – 2013. Dessa medel har i hög grad bidragit till utvecklingen. Likaså har den ekologiska livsmedelsförsäljningen ökat med till 2012. Av alla sålda livsmedel 2012 var ekologiska. Regeringen gav i uppdrag att vidare analysera behov och utformning av nya mål för ekologisk produktion inför det kommande landsbygdsprogrammet 20142020. Uppdraget redovisades som en del i rapporteringen av tekniskt underlag inför kommande landsbygdsprogram. Förutom landsbygdsprogrammet har den även satsat medel på certifieringsstöd, marknadsfrämjande åtgärder, forskning (Formas), fältforskning, och konsumtion (EPOK) vid , försöks- och utvecklingsverksamhet samt på . Under anslaget 1:16 Konkurrenskraftig livsmedelssektor ges också särskilt stöd till ekologiska projekt. Regeringens satsningar har bidragit till att främja marknaden för ekologiska produkter. Genomförandet av axel 2 i landsbygdsprogrammet Det övergripande målet för insatserna i axel 2 i landsbygdsprogrammet är hållbar utveckling och bevarande av ett attraktivt landskap och en levande landsbygd. Inom axel 2 finns åtgärder för att främja brukande av jordbruksmark i områden med naturgivna nackdelar, men axeln består till övervägande del av miljöersättningar. Dessa är femåriga åtaganden för att sköta mark eller djur enligt särskilda villkor. Inom axeln finns också miljöinvesteringar för exempelvis anläggning av Budgetutnyttjandet inom axel 2 är , vilket är i linje med prognostiserat utnyttjande, efter sex av programmets . I tabellerna 2.26 Miljöersättningar och 2.27 Miljöinvesteringar redovisas utfall i relation till mål för ett urval av ersättningsformerna. Källa: Sammanställning av statistik från . 1 Areal som kan erhålla miljöersättning för certifierad ekologisk produktion är inte jämförbar med den totala arealen certifierad jordbruksmark då all certifierad areal inte är ersättningsberättigad. Källa: Sammanställning av statistik från . Flera av miljökvalitetsmålen som t.ex. Ett rikt odlingslandskap, Ingen övergödning, Giftfri miljö, Begränsad klimatpåverkan och Myllrande våtmarker har bäring på jordbruket (se vidare utgiftsområde 20 Allmän miljö- och naturvård för ytterligare beskrivning av miljökvalitetsmålen). Miljöåtgärder och miljöövervakning blir fortsatt nödvändiga för att miljökvalitetsmål ska nås. Landsbygdsprogrammet har en hög miljöambition med insatser som medverkar till att nationella miljökvalitetsmål, EU-gemensamma och internationella åtaganden med bäring på miljöarbetet inom jord- och skogsbruket kan uppfyllas. Åtgärder inom programmet är i flera P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 fall avgörande för att miljökvalitetsmålen ska kunna nås, detta gäller särskilt Ett rikt odlingslandskap och Ingen övergödning. har smärre förändringar gjorts av programmets miljöersättningar. Anslutningen till ersättningsformerna motsvarar ungefär nivån 2011. Det är oroande att trots de medel som tillfördes genom överföring från direktstöden till landsbygdsprogrammet 2010, som riktas mot insatser för att stärka den biologiska mångfalden i landets mest värdefulla ängs- och betesmarker, så minskade den totala arealen ängs- och betesmarker som ersätts med miljöersättningar något även . Regeringen gav i uppdrag att följa utvecklingen för träd-, busk- och impedimentsrika betesmarker och slåtterängar. Verket ska fortlöpande analysera och avrapportera bl.a. hur omfattningen av hävdade betesmarker samt natur- och kulturvärden i dessa påverkas av befintliga och nya ersättningar inom jordbrukspolitiken. Inom ramen för åtgärden kompetensutveckling, information och kunskapsspridning i landsbygdsprogrammets axel 1 genomförs kurser och rådgivningsinsatser inom jordbrukets miljöfrågor. Rådgivningsverksamheten Greppa Näringen utgörs av ett samarbete mellan , , länsstyrelserna och rådgivningsföretag och startade i de tre sydligaste länen. omfattar verksamheten alla län upp t.o.m. , och där brukare kan ta del av kostnadsfri miljörådgivning. Några viktiga framgångsfaktorer för Greppa Näringen är det systematiska tillvägagångssättet som präglar rådgivningen samt det helhetsgrepp som rådgivningen tar då både gårdens djurhållning och växtodling omfattas, vilket är betydelsefullt bl.a. för miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. Arbetssättet har förmedlats till övriga för att stärka åtgärdsarbetet mot växtnäringsförluster till genom projektet . Anslutningen till de flesta miljöersättningar ligger fortsatt på en nivå som gör att regeringen bedömer att måluppfyllelsen överlag är god inom axel 2. P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 En skogspolitik i takt med tiden För att mäta resultatet för skogspolitikens två jämställda mål, produktionsmålet och miljömålet, samt relevanta miljökvalitetsmål används följande indikatorer: –Virkesförråd och återväxt –Röjning och avverkning –Skog och vilt i balans –Skydd av skogsmark –Skydd mot skadeinsekter m.m. Den årliga tillväxten på produktiv skogsmark är ca 111 miljoner m3sk. på produktiv skogsmark är 131 m3sk per hektar. Föryngringarna för landet som helhet har förbättrats sedan mätningarna började –2001. Då bedömdes av föryngringarna vara godkända, jämfört i den senaste mätningen 2009–2012. Med syfte att utveckla den hållbara skogsskötseln och ge ökad hållbar produktion av biomassa, som en del av Skogsrikets vision om att skapa förutsättningar för fler jobb på den svenska landsbygden, har regeringen i en särskild satsning avsatt totalt 2013–2015. Utvecklingsarbetet har initierats . Arealen utförd röjning i har ökat . Trots detta föreligger ett röjningsbehov på ca 1,4 miljon hektar (se diagram 2.5). En förklaring är att den ökade röjningen till stor del satts in senare i ungskogens utvecklingsfas och i eftersatta röjningar, vilket kan leda till årlig ackumulering av arealer med röjningsbehov trots att större arealer röjs . Data antyder ett möjligt trendbrott, något som kan bedömas med säkerhet först . Enligt Riksskogstaxeringen avverkades (slutavverkning, gallring och röjning) skog . Bruttoavverkningen uppgick till ca 88 miljoner m3sk. Det kan jämföras med bedömning att en årlig avverkning på 95 miljoner m3sk är långsiktigt Inflödet av underrättelser om avverkning har varit något lägre än . handlades 51 257 underrättelser om avverkning (55 2011) och 565 ansökningar om tillstånd till avverkning. Det är betydligt lägre än 2010 då aktiviteten i skogen var hög kopplat till god konjunktur. P R O P . 2 0 13 / 1 4: 1 U T G I F TS O M R Å D E 2 3 Diagram 2.5 Areal med röjningsbehov fördelat på 3-årsmedelvärden Källa: Sammanställning av statstik från Riksskogstaxeringen, . Skog och vilt i balans Viltskador och andra typer av skador i skogen visar en ökande trend som nya skadegörare etablerar sig. I vissa områden, särskilt , norra och delar av är älgskadorna mycket allvarliga. Sammantaget är trenden oroande. Älgbetningen medför negativa effekter både för skogsproduktionen och ur miljösynpunkt. En hög andel skador är problematisk för markägare, jägare och viltet. För att uppnå en bättre balans mellan skogsbruk och vilt är det viktigt att hitta en arbetsmodell för hur markägare och jägare ska kunna samverka samt att skapa en älgstam av hög kvalitet som är i balans med betesresurserna. Detta är syftet med det nya regelverket för älgförvaltning som trädde i kraft . har arbetet fokuserats på att genomföra den nya förvaltningen. Utveckling av metoder för inventering av fodertillgång m.m. har prioriterats och presenterades uppgifter om fodersituationen för landets alla älgförvaltningsområden. Arbetet med upprättande av renbruksplaner har fortsatt och lett till goda resultat i form av förbättrade samråd och samverkan mellan rennäringen och andra näringar. utgångspunkt i ett regeringsuppdrag har engagemang och initiativ på lokal och regional nivå för förbättrad dialog och samverkan mellan skogsbruk och rennäring främjats. inventering av miljöhänsyn vid avverkning visar på höga ambitioner inom skogsbruket men även på brister. En omfattande dialog med berörda aktörer och intressenter om miljöhänsyn i skogsbruket har på initiativ pågått . har de förslag som tagits fram sänts på remiss från myndigheten. Syftet med dialogen är brett och omfattar att uppnå ökad samsyn om sektorsansvaret för miljöhänsyn, skapa gemensamma målbilder för miljöhänsyn, göra lagens krav mer kända samt ta fram en kravspecifikation för framtida uppföljningssystem för miljöhänsyn. Sju arbetsgrupper har arbetat med olika frågeställningar. Redovisningen av miljöhänsyn vid föryngringsavverkning har förtydligats genom att andelen av avverkningar med hänsynsbehov samt graden av påverkan anges för olika miljöfunktioner (tabell 2.28). P R O P .